PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 325/2012
ze dne 12. dubna 2012
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímního cla uloženého na dovoz kyseliny šťavelové pocházející z Indie a Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh, který předložila Evropská komise (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 1043/2011 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz kyseliny šťavelové pocházející z Indie a Čínské lidové republiky (dále též „ČLR“). Prozatímní antidumpingová cla byla uložena v rozmezí od 14,6 % do 52,2 %.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 13. prosince 2010 podala Evropská rada chemického průmyslu (CEFIC) jménem společnosti Oxaquim S.A. (dále jen „žadatel“), která představuje podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby kyseliny šťavelové v Unii.
(3)
Jak je uvedeno v 9. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2010 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
1.2 NÁSLEDNÝ POSTUP
(4)
Po poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních zjištění“), se některé zúčastněné strany k prozatímním zjištěním písemně vyjádřily. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta možnost slyšení. Konkrétně jeden vyvážející výrobce z Indie požádal o slyšení v přítomnosti úředníka pro slyšení z Generálního ředitelství pro obchod, které mu bylo umožněno.
(5)
Komise nadále shromažďovala informace, jež považovala pro svá konečná zjištění za nezbytné.
(6)
Ve 150. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byly čínské společnosti, které se dosud nepřihlásily, avšak domnívají se, že by jim měla být vyměřena individuální sazba cla, vyzvány, aby se přihlásily do deseti dnů od vyhlášení. Žádná čínská společnost tak neučinila.
(7)
Všem stranám byly následně sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, z nichž vychází záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz kyseliny šťavelové pocházející z Indie a ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných zjištění“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, v níž se mohly k těmto poskytnutým konečným zjištěním vyjádřit.
(8)
Ústní a písemné připomínky zúčastněných stran byly posouzeny a v odůvodněných případech k nim bylo přihlédnuto.
1.3 STRANY DOTČENÉ ŘÍZENÍM
(9)
Jelikož ohledně stran dotčených řízením nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 3. až 8. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 DOTČENÝ VÝROBEK
(10)
Dotčeným výrobkem je výrobek popsaný v 10. a 11. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. kyselina šťavelová ve formě dihydrátu (č. CUS 0028635-1 a č. CAS 6153-56-6) nebo v bezvodé formě (č. CUS 0021238-4 a č. CAS. 144-62-7), též jako vodný roztok, v současnosti kódu KN ex 2917 11 00, pocházející z Indie a z ČLR.
(11)
Existují dva typy kyseliny šťavelové: nerafinovaná kyselina šťavelová a rafinovaná kyselina šťavelová. Rafinovaná kyselina šťavelová, která se vyrábí v ČLR, avšak nikoli v Indii, se vyrábí procesem čištění nerafinované kyseliny šťavelové, při němž se odstraní železo, chloridy, stopy kovů a další nečistoty.
(12)
Kyselina šťavelová má široké použití, např. jako redukční a bělicí činidlo, při farmaceutické syntéze a při výrobě chemických látek.
2.2 OBDOBNÝ VÝROBEK
(13)
Šetření ukázalo, že kyselina šťavelová vyráběná a prodávaná výrobním odvětvím Unie v Unii, kyselina šťavelová vyráběná a prodávaná na domácím trhu v Indii a v ČLR a kyselina šťavelová dovážená do Unie z Indie a z ČLR mají v zásadě stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejná základní konečná použití.
(14)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se dotčeného výrobku nebo obdobného výrobku, potvrzuje se platnost 10. až 13. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
3. DUMPING
3.1 INDIE
3.1.1 PŘEDBĚŽNÁ POZNÁMKA
(15)
Ve 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení Komise konstatovala, že jeden indický vyvážející výrobce nemůže být považován za spolupracující stranu, a proto byly závěry týkající se této společnosti učiněny na základě dostupných údajů, jak stanoví článek 18 základního nařízení.
(16)
Po poskytnutí prozatímních zjištění této společnosti, Star Oxochem Pvt. Ltd, podala uvedená společnost další vysvětlení a upřesnění týkající se informací, které poskytla v předchozím průběhu šetření. Uvedená společnost rovněž požádala o slyšení před Komisí za přítomnosti úředníka pro slyšení z Generálního ředitelství pro obchod. Společnost uvedla, že jelikož poskytla odpovědi na dotazník a s ohledem na skutečnost, že útvary Komise provedly inspekci v prostorách společnosti, a také s ohledem na dodatečná vysvětlení a upřesnění, která byla nyní poskytnuta, by nebylo přiměřené, aby se k ní nadále přistupovalo jako k vyvážejícím výrobcům, kteří při šetření vůbec nespolupracovali.
(17)
S ohledem na výše uvedené, zejména na dodatečná vysvětlení a upřesnění, mají útvary Komise za to, že mohou částečně použít původní informace, konkrétně údaje týkající se vývozních cen, neboť tyto údaje byly shledány jako spolehlivé. Z výše uvedených úvah vyplývá, že prozatímní závěry zmíněné ve 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení zůstávají nadále platné pouze částečně, a v souladu s čl. 18 odst. 1 a 3 základního nařízení vycházejí závěry ohledně této společnosti částečně z dostupných údajů a částečně z jejích vývozních cen.
3.1.2 BĚŽNÁ HODNOTA
(18)
Pokud jde o metodu výpočtu běžné hodnoty pro Indii, nebyly vzneseny žádné připomínky. Potvrzuje se proto platnost zjištění uvedených v 15. až 18. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, pokud jde o spolupracující společnost.
(19)
Pokud jde o Star Oxochem a s ohledem výše uvedená zjištění (16. a 17. bod odůvodnění), byla běžná hodnota stanovena na základě dostupných skutečností v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení. Běžná hodnota pro tuto společnost proto vycházela z váženého průměru reprezentativního objemu domácího prodeje uskutečněného druhou, spolupracující společností, Punjab Chemicals.
3.1.3. VÝVOZNÍ CENA
(20)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se způsob stanovení vývozní ceny uvedený v 19. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, pokud jde o společnost Punjab Chemicals.
(21)
S ohledem na závěry uvedené v 16. a 17. bodě odůvodnění výše se vývozní cena pro Star Oxochem v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoví na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které mají zaplatit nezávislí zákazníci za dotčený výrobek při vývozu do Unie.
3.1.4 SROVNÁNÍ
(22)
Jelikož ohledně srovnání běžné hodnoty a vývozních cen nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 20. a 21. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, pokud jde o spolupracujícího výrobce, společnost Punjab Chemicals.
(23)
Pokud jde o Star Oxochem, byly provedeny úpravy v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení, a to na základě ověřených úprav u Punjab Chemicals.
3.1.5 DUMPINGOVÉ ROZPĚTÍ
(24)
Pokud jde o spolupracujícího výrobce, nebyly k prozatímním zjištěním Komise vzneseny žádné připomínky. Dumpingové rozpětí stanovené ve 22. a 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se proto potvrzuje.
(25)
Pokud jde o Star Oxochem a vzhledem k výše uvedeným skutečnostem, dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením činí 31,5 %.
(26)
Vzhledem k nízké úrovni spolupráce ze strany Indie (méně než 80 %) se předběžně mělo za to, že nejvhodnější metodou pro stanovení celostátního dumpingového rozpětí bude nejvyšší dumpingová transakce spolupracující strany. Tato transakce není výjimečná ani z hlediska množství ani z hlediska ceny, a je proto považována za reprezentativní vzorek, který vede k přiměřenému a odpovídajícímu výsledku v poměru k dumpingovému rozpětí stanovenému pro spolupracujícího výrobce.
(27)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzuje platnost zjištění uvedených ve 24. a 25. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(28)
Na tomto základě konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením pro Indii činí:
Společnost
Konečné dumpingové rozpětí
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8 %
Star Oxochem Pvt. Ltd
31,5 %
Všechny ostatní společnosti
43,6 %
3.2 ČÍNSKÁ LIDOVÁ REPUBLIKA
3.2.1 ZACHÁZENÍ JAKO V TRŽNÍM HOSPODÁŘSTVÍ / INDIVIDUÁLNÍ ZACHÁZENÍ
(29)
Jak je uvedeno v prozatímním nařízení, jedna skupina čínských společností požádala o zacházení jako v tržním hospodářství, nebo případně, pokud by to nebylo možné, o individuální zacházení, zatímco další skupina čínských společností požádala pouze o individuální zacházení. Jak je uvedeno ve 26. až 32. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, požadavek na zacházení jako v tržním hospodářství byl odmítnut, avšak oběma skupinám společností bylo prozatímně přiznáno individuální zacházení.
(30)
Ohledně těchto prozatímních zjištění nebyly vzneseny žádné připomínky, a platnost 26. až 32. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
3.2.2 SROVNATELNÁ ZEMĚ
(31)
K prozatímnímu výběru srovnatelné země nebyly obdrženy žádné připomínky. Potvrzuje se proto platnost 33. a 34. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.3 BĚŽNÁ HODNOTA
(32)
V prozatímním nařízení bylo vysvětleno, že Komise stanovila odděleně běžné hodnoty pro rafinovanou a nerafinovanou kyselinu šťavelovou. Zatímco běžná hodnota pro nerafinovanou kyselinu šťavelovou byla stanovena na základě běžné hodnoty stanovené pro Indii, běžná hodnota pro rafinovanou kyselinu šťavelovou, která se v Indii nevyrábí, byla určena na základě výrobních nákladů na indickou nerafinovanou kyselinu šťavelovou navýšených o 12 % za účelem zohlednění dodatečných výrobních nákladů a také prodejních, správních a režijních nákladů a zisku.
(33)
Oba spolupracující výrobci z Číny zpochybnili zmíněné 12 % navýšení o dodatečné výrobní náklady tvrzením, že Komise tyto dodatečné náklady nikdy neověřila, nýbrž se zdá, že se jedná pouze o hrubý odhad na základě metody, která jim nebyla sdělena spolu s ostatními prozatímními zjištěními. Jeden z vyvážejících výrobců uvedl, že odhaduje dodatečné výrobní náklady pouze na 5 %, ačkoli tohoto tvrzení nepodložil žádnými fakty.
(34)
Je třeba uvést, že zmíněné navýšení bylo stanoveno na základě informací, které poskytli sami spolupracující čínští vyvážející výrobci. Za prvé je třeba poznamenat, že stejná společnost, která nyní tvrdí, že dodatečné výrobní náklady činí pouze přibližně 5 %, původně ve své žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství / individuální zacházení výslovně uváděla dodatečné náklady 10-15 %. Za druhé, během inspekcí v prostorách zmíněných společností oba spolupracující výrobci potvrdili, že se dodatečné náklady na výrobu rafinované kyseliny šťavelové ve srovnání s nerafinovanou kyselinou šťavelovou pohybují v rozmezí 10-12 %. Za třetí, pro tuto úroveň 10-12 % dodatečných výrobních nákladů hovoří i výpočty výrobního odvětví Unie. S ohledem na informace poskytnuté spolupracujícími výrobci bylo navýšení o 12 % považováno za odpovídající.
(35)
Proto jelikož nebyly uvedeny žádné podložené informace nebo podpůrné důkazy odůvodňující nižší navýšení, potvrzuje se platnost zjištění uvedených v 35. až 37. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.4 VÝVOZNÍ CENA
(36)
Oběma vyvážejícím výrobcům z ČLR bylo přiznáno individuální zacházení, proto jejich vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení vycházejí z cen, které zaplatili nebo mají zaplatit první nezávislí odběratelé v Unii.
(37)
Jelikož ohledně vývozní ceny nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 38. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.5 SROVNÁNÍ
(38)
Jeden ze spolupracujících výrobců namítl, že prodejní, režijní a správní náklady jeho obchodníka ve spojení ani jeho provize by neměly být odečteny od vývozní ceny v rámci úpravy podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení. Dotyčný výrobce uvedl, že přímé prodejní náklady jeho obchodníka ve spojení již byly od vývozní ceny odečteny při výpočtu ceny ze závodu za účelem srovnání s běžnou hodnotou na témže základě.
(39)
Uvedený výrobce tvrdil, že jeho obchodník ve spojení je dceřiná společnost, jíž je jediným vlastníkem, a že si s ohledem na strategii dělení zisku z vývozu v rámci celé skupiny neúčtuje žádnou provizi. Kromě toho podle uvedené společnosti zbývající prodejní, režijní a správní výdaje představují souhrnné náklady na provoz společnosti, a nejsou přímo spojeny s prodejem, a proto by neměly být odečteny od vývozní ceny.
(40)
Podle ustanovení čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení se provizemi rozumí rovněž obchodní přirážky obchodníka, pokud tento obchodník plní funkce obdobné funkcím obchodního zástupce vykonávajícího svou činnost za úplatu formou provize. Je tedy nepodstatné, zda byla provize skutečně zaplacena, či nikoliv. Podstatné je, zda obchodník prodal zboží s přirážkou a zda plnil funkce obdobné funkcím obchodního zástupce.
(41)
Ze skutečností zjištěných před inspekcí a během inspekce v uvedené obchodní společnosti vyplývá, že tato společnost během období šetření prodávala kyselinu šťavelovou vyráběnou dotyčným výrobcem ve spojení odběrateli v EU. Uvedený výrobce zároveň stejnému odběrateli v EU dodával také přímo. Obchodník ve spojení proto dělal stejnou práci jako výrobce, s jiným personálem v jiném sídle a v jiném městě, a vznikly mu tak vlastní náklady, které se odrážejí ve vývozní ceně.
(42)
Ze zjištěných skutečností je rovněž zřejmé, že uvedená obchodní společnost nakupovala vyvážené zboží od vyvážejícího výrobce ve spojení a vlastním jménem je dále prodávala s přirážkou, za cenu, kterou sama dojednala s konečným nezávislým odběratelem.
(43)
Byly rovněž zjišťovány skutečnosti ohledně uvedené obchodní společnosti, co se týče jejího plnění funkcí obchodního zástupce. Z těchto skutečností je především zřejmé, že výrobce prodával významné objemy dotčeného výrobku přímo do EU a že do EU vyvážel rovněž přes svoji obchodní společnost ve spojení. Pouze přibližně třetina prodeje do EU se uskutečnila prostřednictvím této společnosti ve spojení. Zmíněný obchodník rovněž prodával kyselinu šťavelovou od dalších výrobců, s nimiž nebyl ve spojení. Ze zjištěných skutečností vyplývá, že více než polovina nákupů kyseliny šťavelové uvedeného obchodníka byla od dodavatelů, s nimiž nebyl ve spojení, a od jeho výrobce ve spojení byla méně než polovina jeho nákupů.
(44)
Uvedený obchodník tak nemohl být navzdory svému vztahu s vyvážejícím výrobcem považován za interní prodejní oddělení vyvážejícího výrobce.
(45)
Z předložených a ověřených údajů rovněž jasně vyplývá, že obchodník platí za zboží od vyvážejícího výrobce ve spojení až poté, co dostane sám zaplaceno od odběratele v EU. Finanční riziko tudíž zůstává na výrobci, a nikoli na obchodníkovi.
(46)
Proto se mělo za to, že uvedený obchodník plní funkce obdobné funkcím obchodního zástupce vykonávajícího svou činnost za úplatu formou provize. Tvrzení, že by neměly být provedeny úpravy o provize podle čl. 2 odst. 10 písm. i), se proto odmítá.
(47)
Rovněž tvrzení, že by neměly být zohledněny prodejní, režijní a správní náklady, jelikož nezahrnují přímé výdaje na prodej, nelze přijmout. Tyto režijní náklady mají dopad na strukturu nákladů společnosti, a ovlivňují proto vývozní cenu. Část těchto nákladů byla proto odečtena od vývozní ceny, aby bylo možné provést spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, ze závodu. Toto tvrzení se odmítá.
(48)
Provize byla stanovena na základě ziskového rozpětí dovozce v EU, který není s danou společností ve spojení, nikoliv na základě skutečné přirážky obchodníka, která byla podstatně vyšší. Tato metoda byla považována za vhodnější, neboť skutečná přirážka by vycházela z interních cen za převod, které neodrážejí skutečné podmínky na trhu.
(49)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, potvrzuje se platnost 39. až 44. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.6 DUMPINGOVÁ ROZPĚTÍ
(50)
Jedna skupina vyvážejících výrobců tvrdila, že by individuální dumpingová rozpětí měla být stanovena odděleně pro nerafinovanou a rafinovanou kyselinu šťavelovou. Tito výrobci tvrdili, že ačkoli byla dumpingová rozpětí stanovena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou zvlášť pro jednotlivé druhy dotčeného výrobku, bylo stanovenou jedno společné dumpingové rozpětí pro oba druhy kyseliny šťavelové. Tvrdili dále, že by bylo vhodnější stanovit dumpingové rozpětí pro každý druh kyseliny šťavelové zvlášť, neboť skupinu tvoří dvě výrobní společnosti, z nichž jedna vyrábí rafinovanou kyselinu šťavelovou, zatímco druhá vyrábí nerafinovanou kyselinu šťavelovou.
(51)
Nerafinovanou kyselinu šťavelovou lze nahradit rafinovanou kyselinou šťavelovou. Oba druhy kyseliny šťavelové spadají pod stejný kód KN a není snadné je od sebe rozlišit. Čistota kyseliny šťavelové je stejná, rozdíl je v hladinách dalších produktů ve zbylém „odpadním“ produktu. Jelikož oba druhy vyhovují definici dotčeného výrobku, bylo v souladu s obvyklou praxí stanoveno jedno dumpingové rozpětí. Vzhledem ke značnému cenovému rozdílu mezi oběma druhy a jejich obtížnému rozlišení by různá dumpingová rozpětí pro rafinovanou a nerafinovanou kyselinu šťavelovou vedla ke zvýšenému riziku obcházení. Požadavek různých dumpingových rozpětí pro rafinovanou a nerafinovanou kyselinu šťavelovou se zamítá a potvrzují se dumpingová rozpětí stanovená ve 45. a 46. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(52)
Konečně, stejná skupina vyvážejících výrobců zpochybnila stanovení různých dumpingových rozpětí pro každou z těchto dvou skupin vyvážejících výrobců z ČLR a z důvodů těchto různých dumpingových rozpětí pro každou ze skupin vývozců požádala o objasnění metody výpočtu a metody klasifikace rafinované a nerafinované kyseliny šťavelové.
(53)
U obou skupin vyvážejících výrobců z ČLR byla použita stejná metoda a vážená průměrná vývozní cena dotčeného výrobku zahrnuje rafinovanou i nerafinovanou kyselinu šťavelovou. Vysvětlení, pokud jde o různá dumpingová rozpětí, proto jednoduše spočívá v relativním zastoupení vývozu obou příslušných druhů, s ohledem na to, že rafinovaná kyselina šťavelová se obvykle prodává za vyšší cenu než nerafinovaná.
(54)
Konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Konečné dumpingové rozpětí
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd a Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7 %
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6 %
(55)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se dumpingových rozpětí, potvrzuje se platnost 47. a 48. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(56)
Na základě toho se celostátní úroveň dumpingu s konečnou platností stanovuje na 52,2 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením a potvrzuje se platnost 49. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
4. ÚJMA
4.1 VÝROBA V UNII A VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
(57)
Jeden vyvážející výrobce uvedl, že údaje v 50. a 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení týkající se dvou výrobců v Unii tvořících výrobní odvětví Unie (žadatel a druhý, nespolupracující výrobce) nepopisují přesně situaci, pokud jde o makroekonomické ukazatele. Rovněž bylo uváděno, že by se nemělo přihlížet k údajům týkajícím se nespolupracujícího výrobce ani k údajům od třetího výrobce v Unii, který přestal kyselinu šťavelovou vyrábět, a že by tyto údaje neměly být zahrnuty do některých makroekonomických ukazatelů (viz 72., 74. a 78. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Za prvé, potvrzuje se, že v rozporu s tím, co bylo uvedeno v 50. a 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, byli v Unii v posuzovaném období ve skutečnosti tři výrobci dotčeného výrobku, kteří tvořili výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení a kteří představují 100 % výroby v Unii. Za druhé, tvrzení, že by se nemělo přihlížet k údajům týkajícím se nespolupracujícího výrobce a třetího výrobce v Unii, který ukončil provoz v roce 2008, se odmítá, neboť je správný postup brát pro účely analýzy újmy v úvahu všechny známé údaje týkající se posuzovaného období s cílem získat co nejpřesnější představu o hospodářské situaci výrobního odvětví v Unii podle čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(58)
Tentýž vyvážející výrobce rovněž tvrdil, že důvody, pro které zmíněný třetí výrobce ukončil výrobu obdobného výrobku, nebyly v průběhu šetření řádně prozkoumány. Tato věc ale byla během šetření zkoumána a uvedená společnost pouze uvedla, že ukončila výrobu obdobného výrobku z „interních důvodů“, aniž by poskytla jakékoli další vysvětlení. Navíc jeden vyvážející výrobce se s tímto vysvětlením ztotožnil a tvrdil, že důvodem rozhodnutí zastavit výrobu nebyly údajné dumpingové praktiky čínských vyvážejících výrobců, což bylo v rozporu s informacemi, které poskytl žadatel ve verzi, jež nebyla důvěrná, kde uvedl, že „společnost [název] ukončila výrobu jednou pro vždy a zavřela svůj výrobní závod kvůli agresivnímu dumpingu z Číny a Indie“. Uvedený vyvážející výrobce však neposkytl žádné odlišné informace týkající se uvedených údajů o výrobě zmíněného třetího výrobce v Unii. Tato záležitost proto nezpochybňuje skutečnost, že údaje týkající se zmíněného třetího výrobce v EU lze v současném šetření použít.
(59)
Jiný vyvážející výrobce tvrdil, že minimální limit, pokud jde o reprezentativnost při zahájení šetření, nebyl řádně sdělen a ve skutečnosti nebyl splněn. Jak se uvádí ve 2. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, žadatel představoval více než 25 % celkové výroby kyseliny šťavelové v Unii a žádný výrobce se před zahájením šetření neozval a nevyjádřil nesouhlas. Ve verzi spisu, která není důvěrná, byla zpřístupněna informační poznámka shrnující výsledky šetření reprezentativnosti při zahájení. Analýza újmy provedená podle čl. 4 odst. 1 základního nařízení kromě toho zahrnovala podstatnou část výrobního odvětví Unie.
(60)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se definice výroby v Unii a výrobního odvětví Unie, potvrzuje se platnost 50. a 51. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, s výhradou upřesnění v 57. bodě odůvodnění výše.
4.2 URČENÍ PŘÍSLUŠNÉHO TRHU UNIE
(61)
Jeden vyvážející výrobce uvedl, že při určování některých ukazatelů újmy by se nemělo přihlížet k vlastní spotřebě kyseliny šťavelové a že by měl být v každém případě u všech ukazatelů újmy uplatněn stejný konzistentní přístup. To, jakým způsobem byl uplatněn rozdíl mezi vlastní spotřebou a prodejem na volném trhu, však bylo vysvětleno v 52., 53. a 55. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a v souladu se základním nařízením se analýza soustředila především na volný trh, přestože při stanovení některých ukazatelů újmy se přihlíželo k prodeji na volném trhu i k vlastní spotřebě, jak je uvedeno v 55. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Některé ukazatele újmy lze skutečně zkoumat pouze s ohledem na prodej obdobného výrobku na volném trhu, jelikož vzhledem k samotné podstatě závislého prodeje může tyto ukazatele zkreslovat vztah mezi prodejcem a kupujícím. Toto tvrzení se proto nepřijímá.
(62)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se určení příslušného trhu Unie, potvrzuje se platnost 52. až 55. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3 SPOTŘEBA V UNII
(63)
Jelikož ohledně spotřeby v Unii nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 56. až 58. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
5. DOVOZ Z DOTČENÝCH ZEMÍ
5.1 SOUHRNNÉ POSOUZENÍ ÚČINKŮ DOTČENÉHO DOVOZU
(64)
Jelikož ohledně souhrnného posouzení účinků dotčeného dovozu nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 59. až 62. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
5.2 OBJEM DUMPINGOVÉHO DOVOZU Z DOTČENÝCH ZEMÍ A JEHO PODÍL NA TRHU
(65)
Jelikož ohledně objemu dumpingového dovozu z dotčených zemí a jeho podílu na trhu nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 63. a 64. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3 CENA DUMPINGOVÉHO DOVOZU A CENOVÉ PODBÍZENÍ
(66)
Jak je uvedeno ve 144. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, při výpočtu rozpětí újmy byly průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR a Indii náležitě upraveny s ohledem na dovozní náklady a clo. Jeden vyvážející výrobce však namítl, že Komise při výpočtu rozpětí újmy plně nezohlednila úpravu o 6,5 %, která odpovídají obvyklému clu. Tato námitka byla shledána jako oprávněná, a výpočty rozpětí újmy byly v případě tohoto výrobce, jakož i v případě ostatních spolupracujících vyvážejících výrobců, náležitě opraveny. To však nemělo žádný dopad na navrhovaná konečná opatření uvedená níže v 87. bodě odůvodnění.
(67)
Jelikož ohledně ceny dumpingového dovozu a cenového podbízení nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se platnost 65. až 68. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
6. HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(68)
Jak je uvedeno v 57. bodě odůvodnění výše, jeden vyvážející výrobce namítl, že údaje týkající se třetího výrobce v Unii, který ukončil výrobu kyseliny šťavelové v roce 2008, neměly být zahrnuty do některých makroekonomických ukazatelů (viz 72., 74. a 78 bod odůvodnění prozatímního nařízení). Ve skutečnosti však výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení tvoří tři výrobci obdobného výrobku, kteří představují 100 % výroby v Unii v celém posuzovaném období, přestože jeden výrobce výrobu kyseliny šťavelové ukončil před začátkem období šetření. Tvrzení, že by se k údajům třetího výrobce v Unii, který ukončil provoz v roce 2008, nemělo přihlížet, se nepřijímá, neboť je správný postup brát pro účely určení hospodářské situace výrobního odvětví Unie v úvahu všechny číselné údaje o výrobě, které se týkají posuzovaného období.
(69)
Tentýž vyvážející výrobce tvrdil, že bez ohledu na domnělou chybu zmíněnou v 66. bodě odůvodnění výše číselné údaje týkající se počtu zaměstnanců, celkových ročních mezd a průměrných pracovních nákladů na zaměstnance, které jsou uvedeny v tabulce 6 prozatímního nařízení, nesouhlasí. Tento vyvážející výrobce však neuváděl správný údaj, neboť uváděl, že se průměrné mzdy zvýšily o 21 %, zatímco správné číslo je 19 %.
(70)
S ohledem na hospodářskou krizi 95. až 97. bod odůvodnění prozatímního nařízení jasně ukazují, že podíl dovozu z dotčených zemí na trhu navzdory poklesu spotřeby dále rostl a že měl tento dovoz negativní dopad na různé ukazatele újmy, například objem prodeje, zaměstnanost, výrobní kapacitu a podíl na trhu.
(71)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se 69. až 94. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, potvrzuje se platnost těchto bodů odůvodnění.
7. ZÁVĚR O ÚJMĚ
(72)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že v rozporu s tím, co se uvádí v prozatímních zjištěních, výrobní odvětví v Unii neutrpělo závažnou újmu. Bylo uváděno, že negativní vývoj, pokud jde o výrobní odvětví Unie, způsobily účinky hospodářské krize v roce 2008 a chybné zohlednění údajů týkajících se zmíněného třetího výrobce v Unii, který ukončil výrobu v roce 2008, které přispěly ke zkreslenému pohledu na situaci ohledně újmy. Jak je však uvedeno výše, zohlednění třetího výrobce bylo považováno za správné a podíl dotčených zemí na trhu se i přes krizi nadále zvyšoval.
(73)
Potvrzuje se proto platnost 94. až 98. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, tedy závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
8. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
(74)
Jeden vyvážející výrobce uvedl, že zohlednění údajů týkajících se třetího výrobce v Unii, který ukončil výrobu kyseliny šťavelové v roce 2008, zkresluje prozatímní závěry, pokud jde o analýzu příčinných souvislostí, která by měla vycházet pouze z údajů týkajících se současných výrobců. Podobně jako v případě analýzy újmy výše bylo zjištěno, že závěry ohledně obdobného výrobku by naopak byly zkresleny, pokud by tento třetí výrobce zohledněn nebyl. Jak je však uvedeno v 57. bodě odůvodnění výše, relevantní údaje týkající se této společnosti by měly být zohledněny také při analýze situace výrobního odvětví Unie, a toto tvrzení se proto nepřijímá.
(75)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že jelikož ve stejné době, kdy došlo k nárůstu objemu dumpingového dovozu, se zvýšila ziskovost výrobního odvětví Unie, nemohl být dumpingový dovoz hlavní příčinou újmy. Toto mírné zvýšení ziskovosti však nezpochybňuje závěr, že celková ziskovost byla nadále velmi nízká a nedosahovala obvyklé míry, která činí 8 %. Kromě toho, navzdory skutečnosti, že se spotřeba v roce 2008 a pak znovu během období šetření podstatně zvýšila, snížil se během posuzovaného období podíl výrobního odvětví Unie na trhu o 9 % oproti čínskému dovozu.
(76)
Další vyvážející výrobce namítal, že na základě dostupných informací výrobní odvětví Unie v období šetření dosahovalo zisku, který se velmi blížil cílové úrovni 8 %. Jelikož informace ohledně zisku se týkají pouze jednoho výrobce v Unii, přesná úroveň zisku nemůže být zveřejněna. Jak se však uvádí v 88. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, žadatel dosáhl v období šetření mírného zisku poté, co měl v roce 2009 ztrátu. Argumenty, na jejichž základě zmíněný vyvážející výrobce došel k závěru, že se měl zisk v období šetření blížit cílové úrovni, ve skutečnosti nebyly správné, neboť nezohledňovaly příslušné finanční údaje žadatele a příslušné údaje o jeho výrobě, které jsou důvěrné, a proto nemohly být poskytnuty. Úroveň zisku žadatele byla důkladně ověřena, mimo jiné prostřednictvím inspekce na místě, a tvrzení, že se měl zisk dosahovaný v období šetření blížit cílové úrovni, byla proto shledána jako nesprávná.
(77)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se příčinných souvislostí, potvrzuje se platnost 99. až 122. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
9. ZÁJEM UNIE
(78)
Dva dovozci namítali, že by opatření mohla vést k nedostatku kyseliny šťavelové v EU. Výrobní odvětví Unie údajně nemůže pokrýt poptávku po kyselině šťavelové v EU.
(79)
Šetření ukázalo, že během období šetření měl žadatel volné kapacity. Kromě toho žadatel uvedl, že v současnosti zvyšuje výrobu, ačkoli vzhledem k tomu, že se dotčený výrobek vyrábí prostřednictvím chemických reakcí, vyžaduje zvýšení využití kapacity určitý čas. Z údajů o spotřebě v EU a celkové kapacitě v EU lze však usuzovat, že žadatel je schopen zcela pokrýt poptávku po nerafinované kyselině šťavelové v Unii, jakmile se jeho výroba bude blížit plné kapacitě. Pokud jde o rafinovanou kyselinu šťavelovou, je třeba připomenout, že většina rafinované kyseliny šťavelové se používá při výrobě výrobků, které jsou následně vyvezeny, uživatelé by tak mohli působit v rámci aktivního zušlechťovacího styku. Kromě toho je hlavní čínský vývozce rafinované kyseliny šťavelové vývozcem s nejnižší navrhovanou sazbou cla (14,6 %).
(80)
Žadatel dále namítal, že na celosvětovém trhu s kyselinou šťavelovou dominují čínští výrobci, kteří udávají úroveň cen tohoto produktu. V současné době se čínští výrobci více soustředí na domácí trh a nelze vyloučit, že by v případě neexistence opatření a pravděpodobného zániku jediného zbývajícího výrobce nerafinované kyseliny šťavelové v EU uživatelé v EU čelili problémům se zabezpečením dodávek, potenciálně též chronickému nedostatku a oligopolním cenám.
(81)
Další dovozce, který je zároveň uživatelem a který působí v jiném navazujícím segmentu trhu než ten předchozí, tvrdil, že existence prozatímních opatření měla negativní dopad na ziskovost jeho vlastních výrobků, pro něž je kyselina šťavelová hlavní surovinou, neuvedl však žádné další podrobnosti. Uvedená společnost byla vyzvána, aby se zúčastnila slyšení, při němž by tyto obtíže upřesnila a podložila fakty, nicméně na tuto výzvu nereagovala. Proto tato tvrzení nebylo možné ověřit.
(82)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se zájmu Unie, potvrzuje se platnost 123. až 139. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
10. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
10.1 ÚROVEŇ PRO ODSTRANĚNÍ ÚJMY
(83)
Jak se uvádí v 66. bodě odůvodnění výše, jeden vyvážející výrobce namítl, že Komise při výpočtu rozpětí újmy nezohlednila úpravu o 6,5 %, která odpovídají obvyklému clu. Tato námitka byla shledána jako zčásti oprávněná, neboť v případě některých proclených dodávek vyvezených odběrateli v EU bylo clo podhodnoceno. Rozpětí újmy proto byla odpovídajícím způsobem opravena, aniž by to však mělo podstatný dopad na navrhovaná konečná opatření (viz 87. bod odůvodnění níže).
(84)
Vzhledem k závěrům ohledně společnosti Star Oxochem bylo rozpětí újmy stanoveno rovněž pro tohoto vyvážejícího výrobce, a sice na základě stejné metody výpočtu, která je uvedena ve 142. až 144. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(85)
Jelikož ohledně úrovně pro odstranění újmy nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 145. až 148. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
10.2 FORMA A ÚROVEŇ CEL
(86)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo ve výši zjištěných dumpingových rozpětí, neboť u všech dotčených vyvážejících výrobců bylo zjištěno, že rozpětí újmy jsou vyšší než dumpingová rozpětí.
(87)
Na základě výše uvedeného jsou určená dumpingová rozpětí a rozpětí újmy následující:
Název společnosti/skupiny
Rozpětí újmy (v %)
Dumpingové rozpětí (v %)
Prozatímní clo (v %)
Navrhované clo (v %)
Indie
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL)
38,9
22,8
22,8
22,8
Star Oxochem Pvt. Ltd
32,3
31,5
43,6
31,5
Všechny ostatní společnosti
47,9
43,6
43,6
43,6
ČLR
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd a Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
53,3
37,7
37,7
37,7
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
18,7
14,6
14,6
14,6
Všechny ostatní společnosti
63,5
52,2
52,2
52,2
(88)
Individuální sazby antidumpingových cel přidělené jednotlivým společnostem uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla, které se vztahuje na „všechny ostatní společnosti“) se proto vztahují výlučně na dovoz výrobků pocházejících z Indie a ČLR a vyráběných příslušnými společnostmi, tedy uvedenými konkrétními právními subjekty. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou konkrétně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě vztahující se na „všechny ostatní společnosti“.
(89)
Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb antidumpingového cla (například po změně názvu subjektu nebo po zřízení nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (3) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, jež jsou spojeny například s takovou změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Nařízení bude v případě potřeby odpovídajícím způsobem změněno prostřednictvím aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(90)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě byl pojat záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz kyseliny šťavelové pocházející z Číny a Indie. Po poskytnutí konečných zjištění jim byla rovněž poskytnuta lhůta pro vyjádření.
(91)
Připomínky zúčastněných stran byly náležitě zváženy. Žádná z připomínek nebyla takového charakteru, aby změnila zjištění šetření.
(92)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se sazba zbytkového cla neměla vztahovat pouze na nespolupracující vývozce, ale rovněž na společnosti, jež v období šetření neuskutečnily žádný vývoz. Pokud však posledně jmenované společnosti splní požadavky stanovené v čl. 11 odst. 4 druhém pododstavci základního nařízení, mohou podle uvedeného článku předložit žádost o přezkum, aby byla jejich situace posouzena individuálně.
10.3 KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍCH CEL
(93)
Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a vzhledem k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné vybrat s konečnou platností částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu uložených konečných cel. Pokud jsou konečná cla nižší než cla prozatímní, je třeba uvolnit částky, které byly prozatímně zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingových cel.
11. ZÁVAZKY
(94)
Jeden vyvážející výrobce v Indii a dva vyvážející výrobci v Čínské lidové republice nabídli cenové závazky podle čl. 8 odst. 1 základního nařízení.
(95)
Protože v posledních letech docházelo ke značnému kolísání cen dotčeného výrobku, není tento výrobek vhodný pro pevný cenový závazek. Za účelem odstranění této překážky nabídl indický vyvážející výrobce doložku o indexaci cen, nestanovil však příslušnou minimální cenu. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že mezi kolísáním cen dotčeného výrobku a cenami hlavní suroviny nebyla zjištěna přímá souvislost, a indexace se proto nepovažuje za vhodné řešení. Kromě toho úroveň spolupráce této společnosti během celého šetření a přesnost jí poskytnutých údajů nebyly ideální. Komise si proto nemohla být jista, že by bylo možné dodržování závazku této společnosti účinně sledovat.
(96)
Navíc pokud jde o vyvážející výrobce v ČLR, šetření zjistilo, že existují různé druhy dotčeného výrobku, které nelze snadno rozlišit a jejichž cena se výrazně liší. Jedna minimální cena pro všechny druhy výrobku, kterou navrhoval jeden z čínských vyvážejících výrobců, by proto nevedla k odstranění škodlivého účinku dumpingu. Oba dotčení vyvážející výrobci z ČLR navíc vyrábějí různé druhy dalších chemických výrobků a mohou tyto výrobky prodávat společným zákazníkům v Evropské unii prostřednictvím svých společností ve spojení. To by vedlo k vážnému riziku křížové kompenzace a učinilo by to účinné sledování dodržování závazku krajně obtížným. Ani různé minimální ceny, které navrhl druhý čínský vyvážející výrobce, by neumožňovaly sledování dodržování závazku, vzhledem ke složitosti rozlišování jednotlivých druhů výrobku. Na základě výše uvedeného se dospělo k závěru, že nabídnuté závazky nelze přijmout,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny šťavelové ve formě dihydrátu (č. CUS 0028635-1 a č. CAS 6153-56-6) nebo v bezvodé formě (č. CUS 0021238-4 a č. CAS 144-62-7), též jako vodného roztoku, v současnosti kódu KN ex 2917 11 00 (kód TARIC 2917110091), pocházející z Indie a Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Sazba antidumpingového cla %
Doplňkový kód TARIC
Indie
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8
B230
Star Oxochem Pvt. Ltd
31,5
B270
Všechny ostatní společnosti
43,6
B999
ČLR
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd.
37,7
B231
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
B232
Všechny ostatní společnosti
52,2
B999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 tohoto článku je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. V případě nepředložení takové faktury se použije celní sazba vztahující se na všechny ostatní společnosti.
4. Není-li uvedeno jinak, použijí se platné předpisy týkající se cel.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení Komise (EU) č. 1043/2011 se vyberou s konečnou platností. Částky, které byly zajištěny nad rámec konečných sazeb antidumpingového cla, se uvolní.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. dubna 2012.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 325/2012
(2012. gada 12. aprīlis),
ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu par Indijas un Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes skābeņskābes importu
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (turpmāk “pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (turpmāk “Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,
tā kā:
1. PROCEDŪRA
1.1. PAGAIDU PASĀKUMI
(1)
Komisija ar Regulu (ES) Nr. 1043/2011 (2) (turpmāk “pagaidu regula”) noteica pagaidu antidempinga maksājumu Indijas un Ķīnas Tautas Republikas (turpmāk “ĶTR”) izcelsmes skābeņskābes importam. Pagaidu antidempinga maksājumi bija no 14,6 % līdz 52,2 %.
(2)
Procedūru sāka pēc tam, kad Eiropas Ķīmijas rūpniecības padome (turpmāk “CEFIC”) 2010. gada 13. decembrī iesniedza sūdzību Oxaquim S.A. (turpmāk “sūdzības iesniedzējs”) vārdā, kas saražo nozīmīgu daļu - šajā gadījumā vairāk nekā 25 % - no Savienības skābeņskābes kopējās produkcijas.
(3)
Kā izklāstīts pagaidu regulas 9. apsvērumā, dempinga un kaitējuma jeb zaudējumu izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2010. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim (turpmāk “izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2007. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (turpmāk “attiecīgais periods”).
1.2. TURPMĀKĀ PROCEDŪRA
(4)
Pēc tam, kad tika izpausti būtiskie fakti un apsvērumi, uz kuru pamata tika nolemts noteikt pagaidu antidempinga pasākumus (turpmāk “pagaidu izpaušana”), vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstisku informāciju, izsakot viedokli par pagaidu konstatējumiem. Personām, kas to lūdza, bija iespēja tikt uzklausītām. Proti, viens ražotājs eksportētājs no Indijas, kas to lūdza, tika uzklausīts Tirdzniecības ģenerāldirektorāta uzklausīšanas amatpersonas klātbūtnē.
(5)
Komisija turpināja vākt informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu galīgajiem konstatējumiem.
(6)
Pagaidu regulas 150. apsvērumā Ķīnas uzņēmumi, kas vēl nebija pieteikušies, bet uzskatīja, ka būtu nosakāma tiem individuāla maksājuma likme, ir aicināti pieteikties 10 dienās pēc publicēšanas. Neviens Ķīnas uzņēmums nepieteicās.
(7)
Pēc tam visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tika plānots ieteikt galīga antidempinga maksājuma noteikšanu Indijas un ĶTR izcelsmes skābeņskābes importam, un tādu summu galīgo iekasēšanu, kuras nodrošinātas ar pagaidu maksājumu (turpmāk “galīgā izpaušana”). Visām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja izteikt piezīmes saistībā ar galīgo izpaušanu.
(8)
Mutiskās un rakstiskās piezīmes, ko bija iesniegušas ieinteresētās personas, tika izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā.
1.3. PERSONAS, UZ KURĀM ATTIECAS PROCEDŪRA
(9)
Par procedūrā iesaistītajām personām nav saņemtas piezīmes, tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 3. līdz 8. apsvērumu.
2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
2.1. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS
(10)
Attiecīgais ražojums ir aprakstīts pagaidu regulas 10. un 11. apsvērumā, proti, tā ir Indijas un ĶTR izcelsmes skābeņskābe, kas var būt dihidrāta (CUS numurs 0028635-1 un CAS numurs 6153-56-6) vai bezūdens formā (CUS numurs 0021238-4 un CAS numurs 144-62-7), ūdens šķīdumā vai neizšķīdināta un ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2917 11 00.
(11)
Pastāv divi skābeņskābes veidi: nerafinēta skābeņskābe un rafinēta skābeņskābe. Rafinētu skābeņskābi, ko ražo ĶTR, bet ne Indijā, ražo nerafinētas skābeņskābes attīrīšanas procesā, kura mērķis ir atbrīvoties no dzelzs, hlorīdiem, metāla daļiņām un citiem piemaisījumiem.
(12)
Skābeņskābei ir plašs lietojums, piemēram, to izmanto kā reducētāju un balinātāju, lieto farmaceitiskajā sintēzē un ķīmisko vielu ražošanā.
2.2. LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
(13)
Izmeklēšanā atklājās, ka skābeņskābei, ko Savienībā ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare, skābeņskābei, ko ražo un pārdod Indijas un ĶTR iekšzemes tirgū, un skābeņskābei, ko importē Savienībā no Indijas un ĶTR, būtībā ir vienas un tās pašas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un vieni un tie paši gala lietojumi.
(14)
Par attiecīgo ražojumu vai līdzīgo ražojumu nav saņemtas piezīmes, tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 10. līdz 13. apsvērumu.
3. DEMPINGS
3.1. INDIJA
3.1.1. IEVADPIEZĪME
(15)
Pagaidu regulas 14. apsvērumā Komisija konstatēja - nevar uzskatīt, ka viens Indijas ražotājs eksportētājs sadarbojies, tādēļ konstatējumi par šo uzņēmumu saskaņā ar pamatregulas 18. pantu tika izdarīti, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem.
(16)
Pēc pagaidu konstatējumu izpaušanas šim uzņēmumam, Star Oxochem Pvt. Ltd, tas sniedza papildu paskaidrojumus un precizējumus saistībā ar informāciju, ko bija iesniedzis agrāk izmeklēšanas gaitā. Tas arī lūdza iespēju tikt uzklausītam Komisijā un Tirdzniecības ģenerāldirektorāta uzklausīšanas amatpersonas klātbūtnē. Uzņēmums apgalvoja - ņemot vērā, ka tas ir iesniedzis atbildes uz anketas jautājumiem, un paturot prātā, ka Komisijas dienesti bija apmeklējuši uzņēmumu, kā arī ņemot vērā tikko sniegtos papildu paskaidrojumus un precizējumus, nebūtu pareizi, ja uzņēmumu turpinātu uzskatīt par ražotāju eksportētāju, kas izmeklēšanā nekādā veidā nesadarbojās.
(17)
Ņemot vērā iepriekšminēto, jo īpaši sniegtos papildu paskaidrojumus un precizējumus, Komisijas dienesti uzskata, ka tie var izmantot daļu no sākotnējās informācijas, proti, datus par eksporta cenām, jo tie tika atzīti par ticamiem. No iepriekšminētajiem apsvērumiem izriet, ka pagaidu konstatējumi, kas izklāstīti pagaidu regulas 14. apsvērumā, paliek spēkā tikai daļēji un ka konstatējumi par šo uzņēmumu atbilstoši pamatregulas 18. panta 1. punktam un 18. panta 3. punktam daļēji balstās uz pieejamajiem faktiem un daļēji - uz tā eksporta cenām.
3.1.2. NORMĀLĀ VĒRTĪBA
(18)
Attiecībā uz metodiku, kas izmantota, lai aprēķinātu normālo vērtību Indijai, nav sniegtas piezīmes. Tādējādi apstiprina pagaidu regulas 15. līdz 18. apsvērumā izklāstītos konstatējumus par uzņēmumu, kas sadarbojās.
(19)
Attiecībā uz Star Oxochem un ņemot vērā iepriekšminētos konstatējumus (16. un 17. apsvērums), normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu noteica, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Tādējādi normālo vērtību šim uzņēmumam noteica, pamatojoties uz cita uzņēmuma, kas sadarbojās, proti, Punjab Chemicals, vidējo svērto reprezentatīvo pārdošanas apjomu vietējā tirgū.
3.1.3. EKSPORTA CENA
(20)
Piezīmes nav saņemtas, tāpēc apstiprina pagaidu regulas 19. apsvērumā izklāstītā eksporta cenas noteikšana uzņēmumam Punjab Chemicals.
(21)
Ņemot vērā secinājumus, kas izklāstīti 16. un 17. apsvērumā, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu Star Oxochem eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz cenu, ko faktiski maksājuši neatkarīgi pircēji vai kas tiem jāmaksā par attiecīgo ražojumu, kad to eksportē uz Savienību.
3.1.4. SALĪDZINĀJUMS
(22)
Par normālās vērtības un eksporta cenu salīdzinājumu nav saņemtas piezīmes, tāpēc apstiprina pagaidu regulas 20. un 21. apsvērumu attiecībā uz ražotāju, kas sadarbojās, Punjab Chemicals.
(23)
Attiecībā uz Star Oxochem tika izdarītas korekcijas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu, pamatojoties uz pārbaudītu Punjab Chemicals sniegtu informāciju.
3.1.5. DEMPINGA STARPĪBA
(24)
Attiecībā uz ražotāju, kas sadarbojās, nav iesniegtas piezīmes par Komisijas pagaidu konstatējumiem. Tāpēc apstiprina pagaidu regulas 22. un 23. apsvērumā minēto dempinga starpību.
(25)
Attiecībā uz Star Oxochem, ņemot vērā iepriekšējos apsvērumus, dempinga starpība, kas izteikta kā procentuālā daļa no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir 31,5 %.
(26)
Indijas puses sadarbība bija neliela (mazāk par 80 %), tāpēc tika provizoriski uzskatīts, ka vispiemērotākā metode valsts mēroga dempinga starpības noteikšanai būtu izmantot darījumu, ko dempings skāris visvairāk un ko veikusi persona, kuras sadarbojās. Šis darījums nav izņēmums ne daudzuma, ne cenas ziņā, tāpēc to uzskata par reprezentatīvu izlasi, kas palīdz iegūt pamatotu un samērīgu rezultātu attiecībā uz dempinga starpību, kas noteikta ražotājam, kurš sadarbojās.
(27)
Ņemot vērā iepriekšminēto, apstiprina pagaidu regulas 24. un 25. apsvēruma konstatējumus.
(28)
Tādējādi galīgā dempinga starpība Indijā, ko izsaka kā procentuālo daļu no CIF cenas līdz Savienības robežai, pirms nodokļa nomaksas, ir šāda:
Uzņēmums
Galīgā dempinga starpība
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8 %
Star Oxochem Pvt. Ltd
31,5 %
Visi pārējie uzņēmumi
43,6 %
3.2. ĶĪNAS TAUTAS REPUBLIKA
3.2.1. TIRGUS EKONOMIKAS REŽĪMS (TER)/INDIVIDUĀLS REŽĪMS (IR)
(29)
Atbilstoši pagaidu regulai viena Ķīnas uzņēmumu grupa pieprasīja piemērot TER vai IR, ja TER netiek piemērots, bet cita Ķīnas uzņēmumu grupa pieprasīja piemērot vienīgi IR. Kā izklāstīts pagaidu regulas 26. līdz 32. apsvērumā, prasība piemērot TER tika noraidīta, bet abām uzņēmumu grupām provizoriski tika piemērots IR.
(30)
Par šiem pagaidu konstatējumiem piezīmes nav iesniegtas, un ar šo apstiprina pagaidu regulas 26. līdz 32. apsvērumu.
3.2.2. ANALOGĀ VALSTS
(31)
Nav saņemtas piezīmes par analogās valsts izvēli. Tādējādi ar šo apstiprina pagaidu regulas 33. un 34. apsvērumu.
3.2.3. NORMĀLĀ VĒRTĪBA
(32)
Pagaidu regulā paskaidrots, ka Komisija noteica atsevišķu normālo vērtību gan nerafinētai, gan rafinētai skābeņskābei. Normālo vērtību nerafinētai skābeņskābei noteica, pamatojoties uz normālo vērtību, kas aprēķināta Indijai, savukārt normālo vērtību rafinētai skābeņskābei, ko Indijā neražo, aprēķināja, pamatojoties uz Indijas nerafinētas skābeņskābes ražošanas izmaksām un koriģējot tās ar 12 % palielinājumu, lai ņemtu vērā papildu ražošanas izmaksas, kā arī pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un peļņu.
(33)
Abi Ķīnas ražotāji, kas sadarbojās, apstrīdēja 12 % palielinājumu papildu ražošanas izmaksām, apgalvojot, ka Komisija nekad nav pārbaudījusi šīs papildu izmaksas un ka tās šķiet tikai aptuvenas aplēses, kas balstītas uz metodiku, kura netika viņiem atklāta pagaidu izpaušanas laikā. Viens no ražotājiem eksportētājiem apgalvoja, ka pēc viņa aplēsēm papildu ražošanas izmaksas ir tikai 5 %, taču viņš šo apgalvojumu nepamatoja ar pierādījumiem.
(34)
Tiek norādīts, ka palielinājums noteikts, pamatojoties uz informāciju, ko snieguši paši Ķīnas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās. Pirmkārt, jāatzīmē, ka tas pats uzņēmums, kas šobrīd apgalvo, ka papildu ražošanas izmaksas ir tikai 5 %, sākotnēji savā TER/IR pieprasījuma veidlapā skaidri norādīja, ka papildu izmaksas ir 10-15 %. Otrkārt, veicot pārbaudes apmeklējumus uzņēmumos, abi ražotāji, kas sadarbojās, apstiprināja, ka salīdzinājumā ar nerafinētas skābeņskābes ražošanas izmaksām rafinētas skābeņskābes ražošanā papildu izmaksas ir 10-12 %. Treškārt, šo pēdējo papildu ražošanas izmaksu līmeni 10-12 % apmērā apstiprināja arī Savienības ražošanas nozares aprēķini. Ņemot vērā informāciju, ko sniedza ražotāji, kuri sadarbojās, 12 % palielinājumu uzskatīja par atbilstošu.
(35)
Nav saņemta ne pamatota informācija, ne pierādījumi, kas pamatotu mazāku palielinājumu, tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 35. līdz 37. apsvērumā izklāstītos konstatējumus.
3.2.4. EKSPORTA CENA
(36)
Abiem ražotājiem eksportētājiem no ĶTR tika piešķirts IR, tāpēc saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu to eksporta cenas tika noteiktas, pamatojoties uz cenām, ko faktiski maksājis pirmais neatkarīgais pircējs Savienībā vai kas tam jāmaksā.
(37)
Par eksporta cenu nav saņemtas piezīmes, tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 38. apsvērumu.
3.2.5. SALĪDZINĀJUMS
(38)
Viens no ražotājiem, kas sadarbojās, apgalvoja, ka, izdarot korekciju saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu, no eksporta cenas nevajadzētu izslēgt tā saistītā tirgotāja pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas, kā arī komisijas maksas. Ražotājs paziņoja, ka tā saistītā tirgotāja tiešās pārdošanas izmaksas jau ir izslēgtas no eksporta cenas, lai iegūtu EXW cenu, ko, izmantojot tos pašus kritērijus, salīdzināt ar normālo vērtību.
(39)
Ražotājs apgalvoja, ka tā saistītais tirgotājs bija pilnībā piederošs meitasuzņēmums un, ņemot vērā eksporta peļņas sadales stratēģiju grupā, neņēma komisijas maksu. Turklāt uzņēmums apgalvoja, ka pārējās pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas ir uzņēmuma darbības apvienotās izmaksas un nav izmaksas, kas tieši saistītas ar pārdošanu, tādēļ tās nevajadzētu izslēgt no eksporta cenas.
(40)
Pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunkts nosaka, ka komisijas maksa ir arī uzcenojums, ko saņem tirgotājs, ja šāda tirgotāja funkcijas ir līdzīgas tā pārstāvja funkcijām, kurš strādā, pamatojoties uz komisijas maksu. Tāpēc nav būtiski, vai komisijas maksa tiešām tika samaksāta vai ne. Būtiski ir, vai tirgotājs tālāk pārdeva preces ar uzcenojumu un vai tirgotāja funkcijas bija līdzīgas pārstāvja funkcijām.
(41)
Pierādījumi, kas iegūti pirms tirdzniecības uzņēmuma pārbaudes un tās laikā, liecina, ka izmeklēšanas periodā tirgotājs pārdeva saistītā ražotāja ražoto skābeņskābi pircējam ES. Tajā pašā laikā ražotājs arī eksportēja ražojumu tieši tam pašam pircējam ES. Tādējādi saistītais tirgotājs dublēja ražotāja darbību ar citiem darbiniekiem citā birojā un citā pilsētā, šādi radot savas izmaksas, kas iekļautas eksporta cenā.
(42)
Pierādījumi liecina arī, ka tirdzniecības uzņēmums iegādājās eksportētās preces no saistītā ražotāja eksportētāja un pats pārdeva tās tālāk ar uzcenojumu pēc tam, kad bija noslēdzis sarunas par cenām ar galīgo neatkarīgo pircēju.
(43)
Pierādījumi tika savākti arī par tirdzniecības uzņēmumu, kas veic pārstāvja funkcijas. Pirmkārt, šie pierādījumi liecina, ka ražotājs pārdevis ievērojamus attiecīgā ražojuma apjomus tieši ES, kā arī eksportējis uz ES ar saistītā tirdzniecības uzņēmuma starpniecību. Tikai aptuveni viena trešdaļa no apjoma, kas pārdots ES, tika pārdota ar šā saistītā uzņēmuma starpniecību. Tirgotājs arī pārdeva tālāk skābeņskābi, kas bija iepirkta no citiem nesaistītiem ražotājiem. Pierādījumi liecina, ka vairāk nekā pusi no skābeņskābes apjoma tirgotājs pirka no nesaistītiem piegādātājiem un mazāk nekā pusi tas pirka no saistītā ražotāja.
(44)
Tādējādi tirgotāju nevar uzskatīt par ražotāja eksportētāja iekšējo eksporta nodaļu, kaut arī tas saistīts ar ražotāju eksportētāju.
(45)
Iesniegtie un pārbaudītie pierādījumi arī skaidri liecina, ka tirgotājs maksā par saistītā ražotāja eksportētāja piegādātajām precēm tikai pēc tam, kad pircējs ES ir samaksājis tirgotājam. Tāpēc finansiālo risku uzņemas ražotājs, nevis tirgotājs.
(46)
Tādēļ tika uzskatīts, ka tirgotājs veic funkcijas, kas ir līdzīgas tā pārstāvja funkcijām, kurš strādā, pamatojoties uz komisijas maksu. Tādējādi noraida apgalvojumu, ka attiecībā uz komisijas maksu nevajadzētu izdarīt korekcijas atbilstoši 2. panta 10. punkta i) apakšpunktam.
(47)
Tāpat nevar pieņemt apgalvojumu, ka pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas nebūtu jāņem vērā, jo tās neietver tiešās pārdošanas izmaksas. Šādas pieskaitāmās izmaksas ietekmē uzņēmuma izmaksu struktūru un tātad ietekmē eksporta cenu. Tāpēc šo izmaksu daļu izslēdza no eksporta cenas, lai varētu taisnīgi salīdzināt normālo vērtību ar ražotāja eksporta cenu. Šo apgalvojumu noraida.
(48)
Komisijas maksa ir noteikta, pamatojoties uz nesaistītā ES importētāja peļņas normu, nevis uz tirgotāja faktisko uzcenojumu, kas bija ievērojami lielāks. Šī metodika tika uzskatīta par piemērotāku, jo citādi faktiskais uzcenojums būtu noteikts, balstoties uz iekšējām norēķinu cenām, kas neatspoguļo faktiskos tirgus apstākļus.
(49)
Par normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu nav saņemtas piezīmes, tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 39. līdz 44. apsvērumu.
3.2.6. DEMPINGA STARPĪBAS
(50)
Viena ražotāju eksportētāju grupa apgalvoja, ka būtu jānosaka individuāla dempinga starpības atsevišķi gan nerafinētai, gan rafinētai skābeņskābei. Viņi apgalvoja - lai gan dempinga starpības tika noteiktas, pamatojoties uz vidējās svērtās normālās vērtības un vidējās svērtās eksporta cenas salīdzinājumu pa attiecīgā ražojuma veidiem, abiem skābeņskābes veidiem tika aprēķināta viena kopīga dempinga starpība. Viņi apgalvoja, ka būtu pareizāk noteikt dempinga starpību katram skābeņskābes veidam, jo grupā ir divi ražošanas uzņēmumi, no kuriem viens ražo rafinētu skābeņskābi, bet otrs ražo nerafinētu skābeņskābi.
(51)
Nerafinētu skābeņskābi var aizstāt ar rafinētu skābeņskābi. Abus skābeņskābes veidus klasificē ar to pašu KN kodu, un abus veidus nevar viegli vienu no otra atšķirt. Skābeņskābes tīrība ir tāda pati, atšķiras citu produktu līmeņi palikušajā “atlieku” produktā. Abi veidi atbilst attiecīgā ražojuma definīcijai, tāpēc saskaņā ar ierasto praksi tika noteikta viena dempinga starpība. Ņemot vērā to, cik ievērojama ir cenu atšķirība starp abiem veidiem un cik grūti ir tos atšķirt vienu no otra, individuālas dempinga starpības rafinētai un nerafinētai skābeņskābei palielinātu pasākumu apiešanas risku. Apgalvojums par vajadzību noteikt individuālu dempinga starpību rafinētai un nerafinētai skābeņskābei noraida, un ar šo apstiprina dempinga starpības, kas noteiktas pagaidu regulas 45. un 46. apsvērumā.
(52)
Visbeidzot, tā pati ražotāju eksportētāju grupa apšaubīja atšķirīgās dempinga starpības, kas noteiktas abām ražotāju eksportētāju grupām no ĶTR, un lūdza izskaidrot aprēķināšanas metodiku un rafinētas un nerafinētas skābeņskābes klasifikāciju, ņemot vērā to, kā atšķiras dempinga starpība abām eksportētāju grupām.
(53)
Attiecībā uz abām ražotāju eksportētāju grupām no ĶTR izmantoja to pašu metodiku, un attiecīgā ražojuma vidējā svērtā eksporta cena ietver gan rafinētu, gan nerafinētu skābeņskābi. Tāpēc atšķirīgās dempinga starpības var tiek saglabātas, vienkārši balstoties uz attiecīgo veidu relatīvo eksporta apjomu un ņemot vērā, ka rafinētu skābeņskābi parasti pārdod dārgāk nekā nerafinētu.
(54)
Tādējādi galīgās dempinga starpības, ko izsaka kā procentuālo daļu no CIF cenas līdz Savienības robežai, pirms nodokļa nomaksas, ir šādas:
Uzņēmums
Galīgā dempinga starpība
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd un Shandong Fengyuan Uranus Advanced material Co., Ltd
37,7 %
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6 %
(55)
Par dempinga starpībām nav saņemtas citas piezīmes, tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 47. un 48. apsvērumu.
(56)
Tādējādi valsts mēroga dempinga starpību nosaka 52,2 % apmērā no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, un ar šo apstiprina pagaidu regulas 49. apsvērumu.
4. KAITĒJUMS
4.1. SAVIENĪBAS PRODUKCIJA UN SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARE
(57)
Kāds ražotājs eksportētājs pauda viedokli, ka atsauce uz diviem Savienības ražotājiem, kuri veido Savienības ražošanas nozari, pagaidu regulas 50. un 51. apsvērumā (sūdzības iesniedzējs un otrs ražotājs, kas nesadarbojās) pienācīgi neatspoguļoja situāciju attiecībā uz makroekonomiskajiem rādītājiem. Tāpat tika apgalvots, ka informāciju par ražotāju, kas nesadarbojās, kā arī par trešo Savienības ražotāju, kurš bija izbeidzis skābeņskābes ražošanu, nevajadzētu ņemt vērā un nevajadzētu iekļaut atsevišķos makroekonomiskajos rādītājos (sk. pagaidu regulas 72., 74. un 78. apsvērumu). Pirmkārt, ar šo apstiprina, ka pretēji tam, kas noradīts pagaidu regulas 50. un 51. apsvērumā, attiecīgajā periodā Savienībā faktiski bija trīs attiecīgā ražojuma ražotāji, kas veidoja Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē, tādējādi pārstāvot 100 % no Savienības produkcijas. Otrkārt, apgalvojumu, ka skaitļus, kas attiecas uz ražotāju, kurš nesadarbojās, un trešo Savienības ražotāju, kurš 2008. gadā izbeidza darbību, nevajadzētu ņemt vērā, noraida, jo, lai veiktu kaitējuma analīzi un iegūtu visprecīzāko pārskatu par ekonomisko stāvokli Savienības ražošanas nozarē, kā noteikts pamatregulas 4. panta 1. punktā, ir pareizi iekļaut visus zināmos skaitļus, kas attiecas uz attiecīgo periodu.
(58)
Tas pats ražotājs eksportētājs arī apgalvoja, ka iemesli, kuru dēļ trešais ražotājs bija izbeidzis līdzīgā ražojuma ražošanu, izmeklēšanā netika pienācīgi pārbaudīti. Tomēr šo lietu izmeklēšanā izskatīja, un uzņēmums, nesniedzot papildu paskaidrojumus, vienkārši minēja faktu, ka “iekšēju iemeslu” dēļ ir izbeidzis līdzīgā ražojuma ražošanu. Turklāt viens ražotājs eksportētājs piekrita šim paskaidrojumam un apgalvoja, ka lēmums izbeigt ražošanu nebija saistīts ar apgalvojumu par Ķīnas ražotāju veikto dempingu, tādējādi nonākot pretrunā informācijai, ko sūdzības iesniedzējs darīja zināmu sūdzības nekonfidenciālajā versijā, kur ir teikts, ka “[uzņēmums] pilnībā izbeidza ražošanu, slēdzot rūpnīcu Ķīnas un Indijas agresīvā dempinga dēļ”. Taču ražotājs eksportētājs nesniedza citu informāciju saistībā ar apgalvojumu par ražošanas apjoma rādītājiem, kuri attiecās uz šo trešo Savienības ražotāju. Tādējādi šis jautājums neatspēko faktu, ka datus, kas attiecas uz šo trešo ES ražotāju, varētu izmantot šajā izmeklēšanā.
(59)
Cits ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka minimālais slieksnis, lai piedalītos procedūras uzsākšanā, nebija pienācīgi izpausts un faktiski netika sasniegts. Kā minēts pagaidu regulas 2. apsvērumā, sūdzības iesniedzējs saražoja vairāk nekā 25 % no Savienības kopējās skābeņskābes produkcijas, un neviens ražotājs, izsakot iebildumus, nav pieteicies pirms izmeklēšanas sākšanas. Nekonfidenciālais dokuments iekļāva informatīvu paziņojumu, kas apkopoja pārbaudes rezultātus izmeklēšanas sākuma stadijā. Turklāt kaitējuma analīze, kas veikta saskaņā ar pamatregulas 4. panta 1. punktu, aptvēra Savienības ražošanas nozares lielāko daļu.
(60)
Par Savienības produkcijas un Savienības ražošanas nozares definīciju nav saņemtas citas piezīmes, tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 50. un 51. apsvērumu ar šīs regulas 57. apsvērumā iekļauto precizējumu.
4.2. ATTIECĪGĀ SAVIENĪBAS TIRGUS NOTEIKŠANA
(61)
Ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka iekšējām vajadzībām izmantotā skābeņskābe nebūtu jāņem vērā, nosakot atsevišķus kaitējuma rādītājus, un katrā ziņā tāda pati konsekventa pieeja būtu jāpiemēro visiem kaitējuma rādītājiem. Taču iekšējām vajadzībām izmantotās skābeņskābes un brīvajam tirgum paredzētās skābeņskābes nodalīšana izskaidrota pagaidu regulas 52., 53. un 55. apsvērumā, un atbilstoši pamatregulai analīzē galvenā uzmanība tika pievērsta brīvajam tirgum paredzētajai produkcijai, kaut arī atsevišķu kaitējuma rādītāju noteikšanai tika iekļauta gan iekšējām vajadzībām, gan brīvajam tirgum paredzētā produkcija, kā norādīts 55. apsvērumā. Atsevišķus kaitējuma rādītājus patiesi var pārbaudīt tikai saistībā ar līdzīgā ražojuma izmantošanu brīvajā tirgū, jo, ņemot vērā to, kā notiek iekšējā pārdošana, pārdevēju un pircēju attiecības varētu sagrozīt šos rādītājus. Tāpēc šo apgalvojumu noraida.
(62)
Par attiecīgā Savienības tirgus noteikšanu nav saņemtas citas piezīmes, tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 52. līdz 55. apsvērumu.
4.3. PATĒRIŅŠ SAVIENĪBĀ
(63)
Par patēriņu Savienībā nav saņemtas piezīmes, tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 56. līdz 58. apsvērumu.
5. IMPORTS NO ATTIECĪGAJĀM VALSTĪM
5.1. ATTIECĪGĀ IMPORTA IETEKMES KUMULATĪVS NOVĒRTĒJUMS
(64)
Par attiecīgā importa ietekmes kumulatīvo novērtējumu nav saņemtas piezīmes, tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 59. līdz 62. apsvērumu.
5.2. IMPORTS PAR DEMPINGA CENĀM NO ATTIECĪGAJĀM VALSTĪM UN TĀ TIRGUS DAĻA
(65)
Par attiecīgo valstu importa apjomu un tirgus daļu nav saņemtas piezīmes, tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 63. un 64. apsvērumu.
5.3. CENAS IMPORTAM PAR DEMPINGA CENĀM UN CENU SAMAZINĀJUMS
(66)
Kā minēts pagaidu regulas 144. apsvērumā, veicot kaitējuma starpības aprēķinu, tika pienācīgi koriģētas ĶTR un Indijas ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, vidējās importa cenas, ņemot vērā importa izmaksas un muitas nodokļus. Taču ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisija kaitējuma starpības aprēķinā nav pilnībā iekļāvusi 6,5 %, kas atbilst parastajam muitas nodoklim. Šo apgalvojumu atzina par pamatotu un gan šim ražotājam eksportētājam, gan pārējiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, attiecīgi koriģēja kaitējuma starpības aprēķinus. Tomēr tas neietekmēja ierosinātos galīgos pasākumus, kas norādīti šīs regulas 87. apsvērumā.
(67)
Par cenām importam par dempinga cenām un cenu samazinājumu nav saņemtas citas piezīmes, tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 65. līdz 68. apsvērumu.
6. SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES EKONOMISKAIS STĀVOKLIS
(68)
Kā minēts 57. apsvērumā, ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka skaitļus, kas attiecas uz trešo Savienības ražotāju, kurš izbeidza skābeņskābes ražošanu 2008. gadā, nevajadzēja iekļaut dažos makroekonomiskajos rādītājos (sk. pagaidu regulas 72., 74. un 78. apsvērumu). Taču faktiski Savienībā ir trīs līdzīgā ražojuma ražotāji, kas veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta izpratnē un pārstāvot 100 % no Savienības produkcijas visā attiecīgajā periodā, lai arī viens ražotājs pirms IP izbeidza skābeņskābes ražošanu. Apgalvojumu, ka skaitļus, kas attiecas uz trešo Savienības ražotāju, kurš 2008. gadā izbeidza darbību, nevajadzētu ņemt vērā, noraida, jo, lai noteiktu ekonomisko stāvokli Savienības ražošanas nozarē, ir pareizi iekļaut visus ar ražošanas apjomu saistītos skaitļus, kas attiecas uz attiecīgo periodu.
(69)
Tas pats ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka, neraugoties uz 66. apsvērumā minēto apgalvojumu par kļūdu, skaitļi pagaidu regulas 6. tabulā attiecībā uz darbinieku skaitu, kopējām gada algām un vidējām darbaspēka izmaksām uz vienu darbinieku nesakrīt. Tomēr ražotājs eksportētājs, apgalvojot, ka vidējā alga pieaugusi par 21 %, nenorādīja pareizo skaiti, jo patiesībā tas ir 19 %.
(70)
Attiecībā uz ekonomisko krīzi pagaidu regulas 95. līdz 97. apsvērums skaidri parāda, ka imports no attiecīgajām valstīm turpināja iegūt tirgus daļu, kaut arī patēriņš samazinājās, un negatīvi ietekmēja dažādus kaitējuma rādītājus, piemēram, pārdošanas apjomus, nodarbinātību, ražošanas jaudu un tirgus daļu.
(71)
Par pagaidu regulas 69. līdz 94. apsvērumu nav saņemtas piezīmes, tāpēc ar šo apstiprina minētos apsvērumus.
7. SECINĀJUMS PAR KAITĒJUMU
(72)
Ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka pretēji pagaidu konstatējumiem Savienības ražošanas nozarei nav nodarīts būtisks kaitējums. Tika apgalvots, ka kopumā negatīvās tendences Savienības ražošanas nozarē bija saistītas ar 2008. gada ekonomisko krīzi un kļūdainu informācijas iekļaušanu par trešo Savienības ražotāju, kurš 2008. gadā izbeidza ražošanu, un tādēļ pārskats par kaitējumu ir sagrozīts. Tomēr, kā minēts iepriekš, trešā ražotāja iekļaušana tika uzskatīta par pareizu un attiecīgo valstu tirgus daļa turpināja palielināties pat krīzes apstākļos.
(73)
Tādējādi ar šo apstiprina pagaidu regulas 94. līdz 98. apsvērumu, kur secināts, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.
8. CĒLOŅSAKARĪBA
(74)
Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka, iekļaujot datus par trešo Savienības ražotāju, kurš 2008. gadā izbeidza skābeņskābes ražošanu, sagrozīti pagaidu secinājumi par cēloņsakarības analīzi, ko vajadzējis balstīt vienīgi uz toreizējiem ražotājiem. Līdzīgi kā attiecībā uz kaitējuma analīzi, kas minēta iepriekš, tika konstatēts, ka secinājumi par līdzīgo ražojumu tiktu sagrozīti tieši tad, ja trešais ražotājs netiktu iekļauts. Tomēr, kā minēts 57. apsvērumā iepriekš, attiecīgos datus par šo uzņēmumu būtu vajadzējis iekļaut arī analīzē par ekonomisko stāvokli Savienības ražošanas nozarē, tādējādi šo apgalvojumu noraida.
(75)
Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka imports par dempinga cenām nevar būt galvenais kaitējuma cēlonis, jo importa apjoms par dempinga cenām pieauga vienlaikus ar Savienības ražošanas nozares rentabilitātes uzlabošanos. Tomēr šis nelielais rentabilitātes uzlabojums neatspēko secinājumu, ka kopējā rentabilitāte saglabājās ļoti zema un zem 8 % peļņas normas. Bez tam, kaut arī 2008. gadā un atkal IP laikā ievērojami pieauga patēriņš, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par 9 % salīdzinājumā ar importu no Ķīnas attiecīgajā periodā.
(76)
Cits ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka, pamatojoties uz pieejamo informāciju, Savienības ražošanas nozare IP laikā sasniedza peļņu, kas gandrīz atbilda mērķa peļņai 8 % apmērā. Informācija par peļņas apjomu attiecas tikai uz vienu Savienības ražotāju, tāpēc precīzus peļņas līmeņus nevar publicēt. Tomēr, kā izklāstīts pagaidu regulas 88. apsvērumā, pēc 2009. gadā piedzīvotajiem zaudējumiem sūdzības iesniedzējs guva nelielu peļņu IP laikā. Pieņēmumi, kurus ražotājs eksportētājs izmantoja, lai secinātu, ka IP laikā gūtā peļņa varētu atbilst mērķa peļņai, patiesībā nebija pareizi, jo tie neietvēra attiecīgos sūdzības iesniedzēja finanšu un ražošanas datus, kurus nevarēja izpaust konfidencialitātes dēļ. Sūdzības iesniedzēja peļņas līmenis tika rūpīgi pārbaudīts, tostarp pārbaudes apmeklējumā, tādēļ apgalvojums, ka IP laikā gūtā peļņa gandrīz atbilda mērķa peļņas apjomam, tika atzīts par nepareizu.
(77)
Par cēloņsakarību nav saņemtas citas piezīmes, tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 99. līdz 122. apsvērumu.
9. SAVIENĪBAS INTERESES
(78)
Divi importētāji apgalvoja, ka pasākumu rezultātā ES varētu pietrūkt skābeņskābes. Tika apgalvots, ka Savienības ražošanas nozare nevar apmierināt ES pieprasījumu pēc skābeņskābes.
(79)
Izmeklēšanā atklājās, ka IP laikā sūdzības iesniedzējam bija neizmantota jauda. Turklāt sūdzības iesniedzējs norādīja, ka pašlaik palielina ražošanu, kaut arī jaudas izmantojuma palielināšana prasa zināmu laiku, jo attiecīgā ražojuma ražošanā izmanto ķīmiskās reakcijas. Tomēr, pamatojoties uz ES patēriņa datiem un kopējo ES jaudu, var uzskatīt, ka tad, kad sūdzības iesniedzējs sāks ražot ar gandrīz pilnu jaudu, tas spēs apmierināt kopējo Savienības pieprasījumu pēc nerafinētas skābeņskābes. Attiecībā uz rafinētu skābeņskābi tiek atgādināts, ka lielāko daļu rafinētās skābeņskābes izmanto tādu ražojumu ražošanā, kurus pēc tam eksportē, tāpēc klienti varētu izmantot režīmu “ievešana pārstrādei”. Turklāt galvenajam Ķīnas rafinētas skābeņskābes eksportētājam ir viena no zemākajām ierosinātajām maksājuma likmēm (14,6 %).
(80)
Bez tam sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka (nerafinētas) skābeņskābes pasaules tirgū dominē Ķīnas ražotāji, kas nosaka šā ražojuma cenu līmeni. Pašlaik Ķīnas ražotāji pārsvarā darbojas savā iekšzemes tirgū, un nevar izslēgt, ka gadījumā, ja nebūtu ieviesti pasākumi un vienīgais ES nerafinētas skābeņskābes ražotājs izbeigtu ražošanu, lietotājiem ES būtu jāsaskaras ar piegādes drošības problēmām, kā arī hronisku ražojuma trūkumu un oligopolistiskām cenām.
(81)
Cits importētājs/lietotājs, kas darbojas citā pakārtotā tirgus segmentā atšķirībā no iepriekšējā, apgalvoja, ka pagaidu pasākumi negatīvi ietekmējuši to viņa ražojumu ražošanas rentabilitāti, kuru ražošanā skābeņskābe ir galvenais izejmateriāls, tomēr nesniedza nekādu sīkāku informāciju. Uzņēmums tika aicināts piedalīties uzklausīšanā, lai pārspriestu šīs bažas un sniegtu pierādījumus, taču tas neizrādīja interesi. Tāpēc šos apgalvojumus nevarēja pārbaudīt.
(82)
Par Savienības interesēm nav saņemtas citas piezīmes, ar šo apstiprina pagaidu regulas 123. līdz 139. apsvērumu.
10. GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
10.1. KAITĒJUMA NOVĒRŠANAS LĪMENIS
(83)
Kā minēts iepriekš 66. apsvērumā, ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisija kaitējuma starpības aprēķinā nav iekļāvusi 6,5 %, kas atbilst parastajam muitas nodoklim. Šis apgalvojums tika atzīts par daļēji pareizu, jo daļai importētās produkcijas, kuru piegādāja ES pircējam pēc nodokļu nomaksas, nodoklis bija novērtēts zemāks. Tāpēc attiecīgi koriģēja kaitējuma starpības, bet tas būtiski neietekmēja ierosinātos galīgos pasākumus (sk. šīs regulas 87. apsvērumu).
(84)
Ņemot vērā secinājumus par Star Oxochem, kaitējuma starpība arī šim ražotājam eksportētājam tika noteikta, pamatojoties uz to pašu aprēķinu metodiku, kas noteikta pagaidu regulas 142. līdz 144. apsvērumā.
(85)
Par kaitējuma novēršanas līmeni nav saņemtas piezīmes, tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 145. līdz 148. apsvērumu.
10.2. MAKSĀJUMU VEIDS UN APJOMS
(86)
Ņemot vērā iepriekšminēto un saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu galīgais antidempinga maksājums būtu jānosaka konstatētās dempinga starpības apmērā, jo visiem attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem kaitējuma apjoms tika konstatēts lielāks par dempinga starpību.
(87)
Pamatojoties uz iepriekšminēto, dempinga un kaitējuma starpības ir šādas:
Uzņēmuma/koncerna nosaukums
Kaitējuma starpība (%)
Dempinga starpība (%)
Pagaidu maksājums (%)
Ierosinātais maksājums (%)
Indija
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL)
38,9
22,8
22,8
22,8
Star Oxochem Pvt. Ltd
32,3
31,5
43,6
31,5
Visi pārējie uzņēmumi
47,9
43,6
43,6
43,6
ĶTR
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd un Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
53,3
37,7
37,7
37,7
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
18,7
14,6
14,6
14,6
Visi pārējie uzņēmumi
63,5
52,2
52,2
52,2
(88)
Uzņēmumu individuālās antidempinga maksājuma likmes, kas precizētas šajā regulā, tika noteiktas, balstoties uz šīs izmeklēšanas secinājumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājumu likmes (pretēji valsts mēroga maksājumam, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”) tādējādi piemēro tikai to ražojumu importam, kuru izcelsme ir Indija un ĶTR un kurus ražojuši šie uzņēmumi - tātad konkrētās minētās juridiskās personas. Minētās likmes nevar piemērot importētajiem ražojumiem, ko ražojis cits uzņēmums, kura nosaukums un adrese nav norādīta šīs regulas rezolutīvajā daļā, tostarp subjekti, kas saistīti ar norādītajiem uzņēmumiem, un uz tiem attiecina “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājuma likmi.
(89)
Ikviena prasība piemērot šīs individuālās antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc subjekta nosaukuma maiņas vai pēc jauna ražošanas vai tirdzniecības subjekta izveidošanas) būtu jāadresē Komisijai (3), pievienojot visu attiecīgo informāciju jo īpaši par izmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistīta ar ražošanu, pārdošanas apjomiem vietējā tirgū un eksporta preču pārdošanas apjomiem, kas saistīti, piemēram, ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām izmaiņām ražošanas un tirdzniecības struktūrvienībās. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro individuālās maksājuma likmes.
(90)
Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tika plānots ieteikt galīgo antidempinga maksājumu noteikšanu ĶTR un Indijas izcelsmes skābeņskābes importam. Tika noteikts termiņš, kurā minētās personas pēc galīgās izpaušanas varēja izteikt iebildumus.
(91)
Ieinteresēto personu iesniegtās piezīmes tika pienācīgi izskatītas. Nevienas no saņemtajām piezīmēm nespēja mainīt izmeklēšanas konstatējumus.
(92)
Lai nodrošinātu pareizu antidempinga maksājuma piemērošanu, atlikušā maksājuma likme būtu jāpiemēro ne tikai eksportētājiem, kas nesadarbojās, bet arī tiem uzņēmumiem, kuri IP laikā neeksportēja. Tomēr aicinām uzņēmumus, kuri izmeklēšanas periodā neeksportēja, ja tie izpilda pamatregulas 11. panta 4. punkta otrās daļas prasības, iesniegt pieprasījumu veikt pārskatīšanu saskaņā ar minēto pantu, lai šo uzņēmumu stāvokli pārbaudītu atsevišķi.
10.3. PAGAIDU MAKSĀJUMU GALĪGĀ IEKASĒŠANA
(93)
Ņemot vērā konstatēto dempinga starpību lielumu un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējuma līmeni, tiek uzskatīts, ka summas, kas iemaksātas kā nodrošinājums par pagaidu regulas noteiktajiem pagaidu maksājumiem, būtu jāiekasē galīgi apjomā, kas vienāds ar noteikto galīgo maksājumu lielumu. Ja galīgais maksājums ir mazāks par pagaidu maksājumu, būtu jāatmaksā tā summa, kas provizoriski iekasēta un pārsniedz galīgo antidempinga maksājumu.
11. SAISTĪBAS
(94)
Viens Indijas ražotājs eksportētājs un divi Ķīnas Tautas Republikas ražotāji eksportētāji piedāvāja cenu saistības saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu.
(95)
Attiecīgā ražojuma cenas pēdējos gados ir ievērojami svārstījušās, un tādējādi tas nav piemērots, lai uz to attiecinātu nemainīgas cenas saistības. Lai novērstu šo problēmu, Indijas ražotājs eksportētājs piedāvāja iekļaut punktu par indeksāciju, taču nenoteica attiecīgo minimālo cenu. Šajā sakarā tiek atzīmēts, ka nevarēja noteikt tiešu saikni starp cenu svārstībām un galveno izejmateriālu cenu svārstībām, tādējādi indeksācija netiek uzskatīta par piemērotu. Turklāt šā uzņēmuma sadarbošanās līmenis izmeklēšanā un tā sniegto datu precizitāte nebija izcila. Tādējādi Komisija nebija pārliecināta, ka šā uzņēmuma saistības varēs faktiski uzraudzīt.
(96)
Bez tam saistībā ar ĶTR ražotājiem eksportētājiem izmeklēšanā tika konstatēts, ka pastāv dažādi attiecīgā ražojuma veidi, kurus nevar viegli atšķirt un kuru cenas ievērojami atšķiras. Tādējādi viena minimālā cena visiem ražojumu veidiem, ko piedāvā viens no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, nenovērstu dempinga kaitīgo ietekmi. Turklāt abi attiecīgie ĶTR ražotāji eksportētāji ražo dažādus citus ķīmiskos produktus un var pārdot ražojumus visiem patērētājiem Eiropas Savienībā ar saistītu tirdzniecības uzņēmumu starpniecību. Tas radītu nopietnu šķērskompensācijas risku un ārkārtīgi apgrūtinātu saistību reālu uzraudzību. Atšķirīgās minimālās cenas, ko ierosināja citi Ķīnas ražotāji eksportētāji, arī padarītu uzraudzību par neiespējamu, jo būtu sarežģīti atšķirt dažādus ražojumu veidus. Balstoties uz iepriekšminēto, tika secināts, ka saistību piedāvājumus nevar pieņemt,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu tādas Indijas un Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes skābeņskābes importam, kas var būt dihidrāta (CUS numurs 0028635-1 un CAS numurs 6153-56-6) vai bezūdens formā (CUS numurs 0021238-4 un CAS numurs 144-62-7), ūdens šķīdumā vai neizšķīdināta un ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2917 11 00 (Taric kods 2917110091).
2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro turpmāk minēto uzņēmumu ražoto 1. punktā minēto ražojumu neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas, ir šāda.
Valsts
Uzņēmums
Antidempinga maksājuma likme %
Taric papildu kods
Indija
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8
B230
Star Oxochem Pvt. Ltd
31,5
B270
Visi pārējie uzņēmumi
43,6
B999
ĶTR
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd.
37,7
B231
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
B232
Visi pārējie uzņēmumi
52,2
B999
3. Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem noteikto individuālo maksājuma likmi piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs rēķins, kas atbilst pielikumā izklāstītajām prasībām. Ja šādu rēķinu neuzrāda, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem piemērojamo maksājuma likmi.
4. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
Galīgi iekasē summas, kas nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumu atbilstīgi Komisijas Regulai (ES) Nr. 1043/2011. Nodrošinātās summas, kas pārsniedz galīgo antidempinga maksājumu summu, atmaksā.
3. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2012. gada 12. aprīlī