NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 712/2010
ze dne 26. července 2010,
kterým se mění nařízení (EU) č. 53/2010, pokud jde o některá rybolovná práva, a nařízení (ES) č. 754/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (EU) č. 53/2010 dne 14. ledna 2010 (1) stanoví na rok 2010 rybolovná práva pro některé populace ryb a skupiny populací ryb platná ve vodách EU a pro plavidla EU ve vodách podléhajících omezením odlovů.
(2)
V souvislosti s dohodou o rybolovu s Norskem bylo Unii dáno k dispozici dalších 521 tun tresky obecné ve vodách Norska oblastí ICES I a II, jakož i 150 tun tresky bezvousé a 100 tun platýse evropského v Severním moři. Vedle toho byla pozměněna ujednání o licencích pro plavidla EU lovící makrelu obecnou ve vodách Norska. Tato opatření by měla být provedena v právu Unie.
(3)
Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku (NAFO) na svém výročním zasedání v roce 2009 po více než desetiletém moratoriu rozhodla obnovit rybolov tresky obecné v oblasti NAFO 3M a okouníka v oblasti NAFO 3LN. Pravidla pro vedlejší úlovky stanovená v nařízení (EU) č. 53/2010 pro dva obnovené rybolovy by měla být změněna, aby se zajistil soulad s obecnými pravidly pro vedlejší úlovky použitelnými v oblasti upravené předpisy NAFO podle čl. 4 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1386/2007 ze dne22. října 2007 kterým se stanoví ochranná a donucovací opatření v oblasti upravené předpisy Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku (2).
(4)
V souvislosti s dohodou o rybolovu s Grónskem byly pozměněny podmínky pro rybolov tresky obecné ve vodách Grónska. Tyto změny by měly být provedeny v právu Unie.
(5)
Výbor pro kontrolu dodržování pravidel Mezinárodní komise na ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT) na svém zvláštním zasedání, které se konalo v Madridu ve dnech 24 až 26. února 2010, snížil kvótu tuňáka obecného přidělenou Evropské unii. Je proto nutné provést tato nová ustanovení v právu Unie.
(6)
S ohledem na čl. 5 odst. 5 a 8 a čl. 6 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 302/2009 ze dne 6. dubna 2009 o víceletém plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři (3) je nutné stanovit maximální počet a celkovou hrubou prostornost rybářských plavidel každého členského státu, která budou oprávněna vykonávat rybolov, uchovávat na palubě, překládat, přepravovat nebo vykládat tuňáka obecného, maximální počet vězenců pro lov tuňáka obecného, který může povolit každý členský stát, maximální kapacitu chovu a výkrmu tuňáka pro každý členský stát a maximální vysazení uloveného volně žijícího tuňáka obecného, které může každý členský stát přidělit svým hospodářstvím.
(7)
V souvislosti se stanovením rybolovných práv a v souladu s článkem 11 nařízení Rady (ES) č. 1342/2008 ze dne 18. prosince 2008, kterým se zavádí dlouhodobý plán pro populace tresky obecné a lov těchto populací (4), může Rada na základě informací poskytnutých členskými státy a posouzených Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (VTHVR) vyloučit některé skupiny plavidel z režimu intenzity rybolovu stanoveného v uvedeném nařízení za předpokladu, že jsou k dispozici vhodné údaje o úlovcích tresky obecné a o výmětech dotčených plavidel, že podíl úlovků tresky obecné nepřesahuje 1,5 % celkového odlovu pro každou skupinu dotčených plavidel a že by začlenění dané skupiny plavidel do režimu intenzity představovalo administrativní zátěž, která by nebyla úměrná jeho celkovému dopadu na populaci tresky obecné. Německo předložilo informace o odlovu tresky obecné, který provedla skupina plavidel lovících tresku tmavou v Severním moři a v oblasti západně od Skotska pomocí vlečných sítí pro lov u dna o velikosti ok 120 mm a větší.
Irsko předložilo informace o odlovu tresky obecné, který provedla skupina plavidel lovících humry v Irském moři pomocí třídící mřížky podobné té, která je uvedena v dodatku 2 k příloze III nařízení Rady (ES) č. 43/2009 ze dne 16. ledna 2009, kterým se na rok 2009 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro některé populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů (5). Francie předložila informace o odlovu tresky obecné skupinou plavidel lovících hlubinné druhy v oblasti západně od Skotska pomocí vlečných sítí pro lov u dna o velikosti ok více než 110 mm. Na základě těchto informací posouzených VTHVR lze určit, že úlovky tresky obecné včetně výmětů nepřekročily u těchto skupin plavidel 1,5 % jejich celkových odlovů. Navíc s ohledem na stávající kontrolní a monitorovací opatření zajišťující monitorování a kontrolu rybolovných činností uvedených skupin plavidel a vzhledem k tomu, že začlenění těchto skupin by představovalo administrativní zátěž, která by nebyla úměrná celkovému dopadu tohoto začlenění na populaci tresky obecné, je vhodné vyloučit tyto skupiny plavidel z režimu intenzity rybolovu stanoveného v kapitole III nařízení (ES) č. 1342/2008, a umožnit tak odpovídajícím způsobem zavést omezení intenzity rybolovu pro dotyčné členské státy.
(8)
Ustanovení čl. 16 odst. 3 nařízení (ES) č. 1342/2008 umožnilo členským státům v roce 2009 za předpokladu splnění určitých podmínek upravit své přidělené intenzity převedením rybolovné intenzity a kapacity mezi zeměpisnými oblastmi. Na základě informací, které poskytlo Nizozemsko o převodech určitého objemu intenzity a kapacity ze Severního moře do Irského moře v roce 2009, je vhodné upravit maximální přípustnou intenzitu přidělenou Nizozemsku v dodatku I přílohy IIA nařízení (EU) č. 53/2010.
(9)
Nařízení (EU) č. 53/2010 a nařízení Rady (ES) č. 754/2009 ze dne 27. července 2009 kterým se některé skupiny plavidel vylučují z režimu intenzity rybolovu stanoveného v kapitole III nařízení (ES) č. 1342/2008 (6), by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna
(10)
Nařízení (EU) č. 53/2010 je použitelné ode dne 1. ledna 2010, avšak omezení intenzity rybolovu jsou stanovena na dobu jednoho roku počínaje dnem 1. února 2010.Aby byl dodržen meziroční režim hlášení týkajících se rybolovných práv, měla by být ustanovení tohoto nařízení týkající se omezení odlovu a rozdělení použitelná ode dne 1. ledna 2010 a ustanovení týkající se omezení intenzity odlovu ode dne 1. února 2010. Touto zpětnou působností by nebyla dotčena zásada právní jistoty, neboť rybolovná práva, která mají být omezena, nebyla dosud vyčerpána,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změna nařízení (EU) č. 53/2010
Nařízení (EU) č. 53/2010 se mění takto:
1.
Článek 15 se nahrazuje tímto:
„Článek 15
Omezení rybolovu a kapacity chovu a výkrmu tuňáka obecného
1. Počet návnadových člunů a člunů s vlečnými šňůrami EU oprávněných aktivně lovit tuňáka obecného o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm ve východním Atlantiku je omezen podle bodu 1 přílohy IV.
2. Počet plavidel drobného pobřežního rybolovu EU oprávněných aktivně lovit tuňáka obecného o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm ve Středozemním moři je omezen podle bodu 2 přílohy IV.
3. Počet plavidel EU, která loví tuňáka obecného v Jaderském moři pro účely chovu a jsou oprávněna aktivně lovit tuňáka obecného o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm, je omezen podle bodu 3 přílohy IV.
4. Počet a celková hrubá prostornost rybářských plavidel oprávněných lovit, uchovávat na palubě, překládat, přepravovat nebo vykládat tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři je omezena podle bodu 4 přílohy IV.
5. Počet vězenců používaných ve východním Atlantiku a Středozemním moři pro lov tuňáka obecného je omezen podle bodu 5 přílohy IV.
6. Kapacita chovu, kapacita výkrmu tuňáka obecného a maximální vysazení uloveného volně žijícího tuňáka obecného přidělené hospodářstvím ve východním Atlantiku a Středozemním moři jsou omezeny podle bodu 6 přílohy IV.“
2.
Příloha IA se mění takto:
a)
Položka týkající se tresky bezvousé v oblasti IV; vody EU oblasti IIa se nahrazuje tímto:
„Druh
:
Treska bezvousá
Merlangius merlangus
Oblast
:
IV; vody EU oblasti IIa
(WHG/2AC4.)
Belgie
240 (7)
Analytický TAC
Článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije.
Článek 4 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije.
Dánsko
1 036 (7)
Německo
270 (7)
Francie
1 557 (7)
Nizozemsko
599 (7)
Švédsko
2 (7)
Spojené království
7 490 (7)
EU
11 194 (8)
Norsko
640 (9)
TAC
12 897
V rámci výše uvedených kvót je odlov v následující oblasti omezen na níže uvedená množství:
Vody Norska oblasti IV
(WHG/*04N-)
EU
8 203“
b)
Položka týkající se platýse evropského v oblasti IV, vodách EU oblasti IIa a té části oblasti IIIa, která nespadá pod Skagerrak a Kattegat, se nahrazuje tímto:
„Druh
:
Platýs evropský
Pleuronectes platessa
Oblast
:
IV; vody EU oblasti IIa; část oblasti IIIa, která nespadá pod Skagerrak a Kattegat
(PLE/2A3AX4)
Belgie
3 671
Analytický TAC
Článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije.
Článek 4 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije.
Dánsko
11 931
Německo
3 442
Francie
688
Nizozemsko
22 946
Spojené království
16 979
EU
59 657
Norsko
4 168
TAC
63 825
V rámci výše uvedených kvót je odlov v následující oblasti omezen na níže uvedená množství:
Vody Norska oblasti IV
(PLE/*04N-)
EU
24 439“
c)
Položka týkající se makrely obecné v oblastech IIIa a IV a vodách EU oblastí IIa, IIIb, IIIc a IIId se nahrazuje tímto:
„Druh
:
Makrela obecná
Scomber scombrus
Oblast
:
IIIa a IV; vody EU oblastí IIa, IIIb, IIIc a IIId
(MAC/2A34.)
Belgie
475
Analytický TAC
Článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije.
Článek 4 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije.
Dánsko
12 529 (10)
Německo
495
Francie
1 496
Nizozemsko
1 507
Švédsko
4 485 (11) (12)
Spojené království
1 395
EU
22 382 (11) (13)
Norsko
103 374 (14)
TAC
Nepoužije se
V rámci výše uvedených kvót je odlov v následujících oblastech omezen na níže uvedená množství:
IIIa
(MAC/*03A.)
IIIa and IVbc
(MAC/*3A4BC)
IVb
(MAC/*04B.)
IVc
(MAC/*04C.)
VI, mezinárodní vody oblasti IIa od 1. ledna 2010 do 31. března 2010 a v prosinci 2010
(MAC/*2A6.)
Dánsko
4 130
5 360
Francie
490
Nizozemsko
490
Švédsko
390
10
1 697
Spojené království
490
Norsko
3 000“
3.
Příloha IB se mění takto:
a)
Položka týkající se tresky obecné ve vodách Grónska oblastí NAFO 0 a 1 a ve vodách Grónska oblastí V a XIV se nahrazuje tímto:
„Druh
:
Treska obecná
Gadus morhua
Oblast
:
Vody Grónska oblastí NAFO 0 a 1; Vody Grónska oblastí V a XIV
(COD/N01514)
Německo
1 636 (15) (16)
Analytický TAC
Článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije.
Článek 4 nařízení (ES) č. 847/96 se nepoužije.
Spojené království
364 (15) (16)
EU
2 500 (15) (16) (17)
TAC
Nepoužije se
b)
Položka týkající se tresky obecné ve vodách Norska oblastí I a II nahrazuje tímto:
„Druh
:
Treska obecná
Gadus morhua
Oblast
:
Vody Norska oblastí I a II
(COD/1N2AB.)
Německo
2 486
Analytický TAC
Článek 3 nařízení (EU) č. 847/96 se nepoužije.
Článek 4 nařízení (EU) č. 847/96 se nepoužije.
Řecko
308
Španělsko
2 773
Irsko
308
Francie
2 281
Portugalsko
2 773
Spojené království
9 642
EU
20 571
TAC
Nepoužije se“
4.
Příloha IC se mění takto
a)
Položka týkající se tresky obecné v oblasti NAFO 3M se nahrazuje tímto:
„Druh
:
Treska obecná
Gadus morhua
Oblast
:
NAFO 3M
(COD/N3M.)
Estonsko
61 (18) (19)
Německo
247 (18)
Lotyšsko
61 (18) (19)
Litva
61 (18) (19)
Polsko
209 (18) (19)
Španělsko
796 (18)
Francie
110 (18)
Portugalsko
1 070 (18)
Spojené království
521 (18)
EU
3 136 (18) (19)
TAC
5 500 (18) (19)
b)
Položka týkající se okouníků v oblasti NAFO 3LN se nahrazuje tímto:
„Druh
:
Okouníci rodu Sebastes
Sebastes spp.
Oblast
:
NAFO 3LN
(RED/N3LN.)
Estonsko
173 (20) (21)
Německo
119 (20)
Lotyšsko
173 (20) (21)
Litva
173 (20) (21)
EU
638 (20) (21)
TAC
3 500 (20) (21)
5.
V příloze ID se položka týkající se tuňáka obecného v Atlantském oceánu východně od 45° z. d. a ve Středozemním moři nahrazuje tímto:
„Druh
:
Tuňák obecný
Thunnus thynnus
Oblast
:
Atlantský oceán východně od 45° z. d. a Středozemní moře
(BFT/AE045W)
Kypr
70,18 (26)
Řecko
130,30
Španělsko
2 526,06 (23) (26)
Francie
2 021,93 (23) (24) (26)
Itálie
1 937,50 (26) (27)
Malta
161,34 (26)
Portugalsko
237,66
Všechny členské státy
2,41 (22)
EU
7 087,38 (23) (24) (26) (27)
TAC
13 500
6.
Dodatek 1 k příloze IIA se mění takto:
a)
V tabulce b) se sloupce týkající se Německa (DE) a Nizozemska (NL) nahrazují tímto:
„Regulované zařízení
DE
NL
TR 1
1 269 111
371 757
TR 2
516 154
1 080 920
TR 3
3 501
48 508
BT 1
29 271
999 808
BT 2
1 691 253
34 743 212
GN
224 484
438 664
GT
467
0
LL
0
0“
b)
V tabulce c) se sloupec týkající se Irska (IE) nahrazuje následujícím sloupcem a doplňuje se nový sloupec týkající se Nizozemska (NL):
„Regulované zařízení
IE
NL
TR 1
59 625
0
TR 2
778 729
0
TR 3
8 433
0
BT 1
0
0
BT 2
514 584
200 000
GN
18 255
0
GT
0
0
LL
0
0“
c)
V tabulce d) se sloupce týkající se Německa (DE) a Francie (FR) nahrazují tímto:
„Regulované zařízení
DE
FR
TR 1
11 151
2 685 733
TR 2
0
7 415
TR 3
0
0
BT 1
0
7 161
BT 2
0
13 211
GN
35 442
400 503
GT
0
0
LL
0
54 917“
7.
Příloha III se nahrazuje tímto:
„PŘÍLOHA III
Omezení počtu oprávnění k rybolovu pro plavidla EU lovící ve vodách třetích zemí
Rybolovná oblast
Druh rybolovu
Počet oprávnění k rybolovu
Rozdělení oprávnění k rybolovu mezi členské státy
Maximální počet současně přítomných plavidel
Vody Norska a rybolovná oblast okolo ostrova Jan Mayen
Lov sledě obecného severně od 62°00′ s. š.
93 (28)
DK: 32, DE: 6, FR: 1, IE: 9, NL: 11, PL: 1, SV: 12, UK: 21
69
Lov druhů žijících při mořském dně severně od 62°00′ s. š.
80 (28)
DE: 16, IE: 1, ES: 20, FR: 18, PT: 9, UK: 14
50
Makrela obecná
97 (29)
DK: 15, DE: 4, FR: 2, IE: 23, NL: 11, SE: 6, UK: 36
70
Lov průmyslově zpracovávaných druhů jižně od 62°00′ s. š.
480 (28)
DK: 450, UK: 30
150
Vody Faerských ostrovů
Veškerý rybolov pomocí vlečných sítí prováděný plavidly o délce nižší než 180 stop v oblasti mezi 12 a 21 mílemi od základních linií Faerských ostrovů
26
BE: 0, DE: 4, FR: 4, UK: 18
13
Cílený lov tresky obecné a tresky jednoskvrnné pomocí sítí o minimální velikosti ok 135 mm, omezený na oblast jižně od 62°28′ s. š. a východně od 6°30′ z. d.
8 (30)
4
Rybolov pomocí vlečných sítí vně pásma o šířce 21 mil. od základní linie Faerských ostrovů. V období od 1. března do 31. května a od 1. října do 31. prosince smějí tato plavidla lovit v oblasti mezi 61°20′ s. š. a 62°00′ s. š. a v pásmu mezi 12 a 21 mílemi od základních linií.
70
BE: 0, DE: 10, FR: 40, UK: 20
26
Lov mníka modrého pomocí vlečných sítí o minimální velikosti ok 100 mm v oblasti jižně od 61°30′ s. š. a západně od 9°00′ z. d. a v oblasti mezi 7°00′ z. d. a 9°00′ z. d. jižně od 60°30′ s. š. a v oblasti jihozápadně od linie spojující bod o souřadnicích 60°30′ s. š. a 7°00′ z. d. s bodem o souřadnicích 60°00′ s. š. a 6°00′ z. d.
70
DE: 8 (31), FR: 12 (31), UK: 0 (31)
20 (32)
Cílený lov tresky tmavé pomocí vlečných sítí o minimální velikosti ok 120 mm a s možností používat kruhové popruhy kolem kapsy zatahovací sítě.
70
22 (32)
Lov tresky modravé. Celkový počet oprávnění k rybolovu může být zvýšen o čtyři plavidla, aby plavidla vytvořila dvojice, pokud by orgány Faerských ostrovů zavedly zvláštní pravidla vstupu do oblasti nazvané ‚hlavní oblast lovu tresky modravé‘.
36
DE: 3, DK: 19, FR: 2, NL: 5, UK: 5
20
Rybolov pomocí lovné šňůry
10
UK: 10
36
Makrela obecná
12
DK: 12
12
Lov sledě obecného severně od 61° s. š.
21
DK: 7, DE: 1, IE: 2, FR: 0, NL: 3, SV: 3, UK: 5
21
8.
Příloha IV se mění takto:
a)
Tabulka v bodě 2 se nahrazuje tímto:
„Španělsko
139
Francie
86
Itálie
35
Kypr
25
Malta
83
EU
368“
b)
Doplňují se nové body, které znějí:
„4.
Maximální počet a celková hrubá prostornost rybářských plavidel každého členského státu oprávněných lovit, uchovávat na palubě, překládat, přepravovat nebo vykládat tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři
Tabulka A
Počet rybářských plavidel
Kypr
Řecko
Itálie
Francie
Španělsko
Malta
Plavidla lovící košelkovými nevody
1
1
24
19
6
0
Plavidla lovící na dlouhou lovnou šňůru
12
0
30
0
81
83
Návnadový člun
0
0
0
8
61
0
Ruční vlasec
0
0
0
29
2
0
Plavidla lovící vlečnými sítěmi
0
0
0
78 (34)
0
0
Jiná rybářská plavidla provozující drobný rybolov
0
256 (33)
0
87
33
0
Tabulka B
Celková hrubá prostornost
Kypr
Řecko
Itálie
Francie
Španělsko
Malta
Plavidla lovící košelkovými nevody
51
260
(35)
4 826
1 608
0
Plavidla lovící na dlouhou lovnou šňůru
409
-
1 196
0
4 416,73
1 365,64
Návnadový člun
-
-
-
243
10 335,58
0
Ruční vlasec
-
-
-
1 436
20,96
0
Plavidla lovící vlečnými sítěmi
-
-
-
9 212
0
0
Jiná rybářská plavidla provozující drobný rybolov
-
3 343,21 (36)
-
943
489,83
0
5.
Maximální počet vězenců používaných pro lov tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři schválený každým členským státem
Počet vězenců
Španělsko
6
Itálie
6
Portugalsko
1
6.
Maximální kapacita chovu a kapacita výkrmu tuňáka obecného pro každý členský stát a maximální vysazení uloveného volně žijícího tuňáka obecného, které každý členský stát může přidělit svým hospodářstvím ve východním Atlantiku a Středozemním moři
Tabulka A
Maximální kapacita chovu a výkrmu tuňáka
Počet hospodářství
Kapacita v tunách
Španělsko
14
11 852
Itálie
15
13 000
Řecko
2
2 100
Kypr
3
3 000
Malta
8
12 300
Tabulka B
Maximální vysazení uloveného volně žijícího tuňáka obecného (v tunách)
Španělsko
5 855
Itálie
3 764
Řecko
785
Kypr
2 195
Malta
8 768“
Článek 2
Změna nařízení (ES) č. 754/2009
V článku 1 nařízení (ES) č. 754/2009 se doplňují nová písmena, která znějí:
„f)
skupina námořních plavidel plujících pod vlajkou Německa, která se účastní rybolovu uvedeného v žádosti Německa ze dne 26. března 2010 doplněné korespondencí ze dne 9. dubna 2010 a 20. května 2010 a která se zaměřují na lov tresky tmavé v Severním moři, ve vodách EU oblasti ICES IIa a v oblasti západně od Skotska pomocí vlečných sítí pro lov u dna o velikosti ok 120 mm a větší;
g)
skupina plavidel plujících pod vlajkou Irska, která se účastní rybolovu uvedeného v žádosti Irska ze dne 26. března 2010 a provádějí rybolov v Irském moři v období, v němž se tato plavidla zaměřují na lov humra severského výhradně za použití třídící mřížky podobné té, která je uvedena v dodatku 2 k příloze III nařízení (ES) č. 43/2009;
h)
skupina plavidel plujících pod vlajkou Francie, která se účastní rybolovu uvedeného v žádosti Francie ze dne 24. března 2010 doplněné korespondencí ze dne 25. března, 29. března, 8. dubna a 20. května 2010 a která se zaměřují na lov hlubinných druhů v oblasti západně od Skotska pomocí vlečných sítí pro lov u dna o velikosti ok více než 110 mm.“.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Ustanovení čl. 1 bodů 1 až 5 a 8 se použijí ode dne 1. ledna 2010.
Ustanovení čl. 1 bodu 6 a článku 2 se použijí ode dne 1. února 2010.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. července 2010.
PADOMES REGULA (ES) Nr. 712/2010
(2010. gada 26. jūlijs)
ar kuru Regulu (ES) Nr. 53/2010 groza attiecībā uz konkrētām zvejas iespējām un groza Regulu (EK) Nr. 754/2009
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
tā kā:
(1)
Padomes 2010. gada 14. janvāris Regulā (ES) Nr. 53/2010 (1) 2010. gadam ir noteiktas konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas ES ūdeņos un - attiecībā uz ES kuģiem - ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti.
(2)
Saskaņā ar zivsaimniecības nolīgumu, kas noslēgts ar Norvēģiju, Kopienai Norvēģijas ūdeņos ICES I un II zonā ir darīta pieejama vēl 521 tonna mencu un Ziemeļjūrā - 150 tonnas merlangu un 100 tonnas jūras zeltplekstu, un ir izdarīti grozījumi licenču režīmā attiecībā uz ES kuģiem, kas Norvēģijas ūdeņos zvejo makreles. Minētie pasākumi būtu jāiestrādā Savienības tiesību aktos.
(3)
Savā gadskārtējā sanāksmē 2009. gadā Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija (NAFO) pieņēma lēmumu pēc vairāk nekā desmit gadus ilga moratorija atsākt darbības mencu zvejniecībā NAFO 3M zonā un sarkanasaru zvejniecībā NAFO 3LN zonā. Lai nodrošinātu saskanību ar vispārējiem piezvejas noteikumiem, kurus NAFO pārvaldības apgabalā piemēro saskaņā ar 4. panta 1. punktu Padomes 2007. gada 22. oktobris Regulā (EK) Nr. 1386/2007, ar ko nosaka Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas pārvaldības apgabalā piemērojamos saglabāšanas un izpildes pasākumus (2) būtu jāgroza Regulā (ES) Nr. 53/2010 paredzētie piezvejas noteikumi divām zvejniecībām, kurās atkal atsāktas darbības.
(4)
Saskaņā ar zivsaimniecības nolīgumu, kas noslēgts ar Grenlandi, ir izdarīti grozījumi nosacījumos attiecībā uz mencu zveju Grenlandes ūdeņos. Minētie grozījumi būtu jāiestrādā Savienības tiesību aktos.
(5)
Savā īpašajā sanāksmē, kas notika Madridē 2010. gada 24 - 26. februāri, Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) Atbilstības komiteja samazināja Eiropas Savienībai iedalīto zilās tunzivs kvotu. Tāpēc šie jaunie noteikumi ir jāiestrādā Savienības tiesību aktos.
(6)
Ņemot vērā 5. panta 5. un 8. punktu un 6. panta 4. punktu Padomes 2009. gada 6. aprīlis Regulā (EK) Nr. 302/2009 par daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā (3), ir jānosaka to katras dalībvalsts zvejas kuģu maksimālais skaits un kopējā zvejas kapacitāte, izteikta kā bruto tilpība, kuriem var būt atļauts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, transportēt vai izkraut zilās tunzivis, maksimālais skaits zilo tunzivju krātiņveida lamatu, kuras var atļaut izmantot katra dalībvalsts, katras dalībvalsts zilo tunzivju audzēšanas un nobarošanas maksimālā kapacitāte un savvaļā iegūtu zilo tunzivju maksimālais apjoms, ko katra dalībvalsts drīkst iedalīt savām audzētavām.
(7)
Saistībā ar zvejas iespēju izveidi un saskaņā ar 11. pantu Padomes 2008. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 1342/2008, ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai (4), Padome, ņemot vērā dalībvalstu sniegto un Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) izvērtēto informāciju, var izslēgt konkrētas kuģu grupas no šajā regulā noteiktā zvejas piepūles režīma piemērošanas ar noteikumu, ka ir pieejami dati par mencu nozveju un izmetumiem no attiecīgajiem kuģiem, ka mencu nozveja procentos nepārsniedz 1,5 % no kopējās attiecīgās kuģu grupas nozvejas un ka grupas iekļaušana zvejas piepūles režīmā radītu administratīvu slogu, kas neatbilstu iekļaušanas vispārējai ietekmei uz mencu krājumiem. Vācija sniedza informāciju par mencu nozveju, kuru guvusi kuģu grupa, kas Ziemeļjūrā un apgabalā uz rietumiem no Skotijas zvejo saidas, izmantojot grunts traļus, kuru linuma acs izmērs ir 120 mm vai lielāks.
Īrija sniedza informāciju par mencu nozveju, kuru guvusi kuģu grupa, kas Īrijas jūrā zvejo Norvēģijas omāru, izmantojot šķirotājrežģi, kas ir līdzīgs Padomes 2009. gada 16. janvāra Regulas (EK) Nr. 43/2009, ar ko 2009. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un - attiecībā uz Kopienas kuģiem - ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti (5) III pielikuma 2. papildinājumā noteiktajam šķirotājrežģim. Francija sniedza informāciju par mencu nozveju, kuru guvusi kuģu grupa, kas apgabalā uz rietumiem no Skotijas zvejo dziļūdens sugas, izmantojot grunts traļus, kuru linuma acs izmērs ir lielāks par 110 mm. Pamatojoties uz šo informāciju, kā to bija izvērtējusi ZZTEK, var secināt, ka šo kuģu grupu nozvejotais mencu apjoms, tostarp izmetumi, nepārsniedz 1,5 % no to kopējās nozvejas. Turklāt, ņemot vērā pastāvošos kontroles un pārraudzības pasākumus, ar ko nodrošina šo kuģu grupu zvejas aktivitātes uzraudzību un kontroli, un ņemot vērā to, ka šo grupu iekļaušana radītu administratīvu slogu, kas neatbilstu šīs iekļaušanas vispārējai ietekmei uz mencu krājumiem, ir lietderīgi šīs grupas izslēgt no Regulas (EK) Nr. 1342/2008 III nodaļā noteiktā zvejas piepūles režīma, tādējādi ļaujot attiecīgi noteikt zvejas piepūles limitus attiecīgajām dalībvalstīm.
(8)
Regulas (EK) Nr. 1342/2008 16. panta 3. punktā dalībvalstīm bija atļauts 2009. gadā grozīt tām iedalīto zvejas piepūli, pārvietojot zvejas piepūli un kapacitāti starp ģeogrāfiskajiem apgabaliem, ja bija izpildīti konkrēti nosacījumi. Pamatojoties uz Nīderlandes sniegto informāciju par zvejas piepūles un kapacitātes pārvietojumiem no Ziemeļjūras uz Īrijas jūru 2009. gadā, ir lietderīgi koriģēt Nīderlandei iedalīto maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 53/2010 IIA pielikuma 1. papildinājumā.
(9)
Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 53/2010 un Padomes 2009. gada 27. jūlija Regula (EK) Nr. 754/2009, ar kuru no Regulas (EK) Nr. 1342/2008 III nodaļā noteiktā zvejas piepūles režīma izslēdz konkrētas kuģu grupas (6).
(10)
Regulu (ES) Nr. 53/2010 piemēro no 2010. gada 1. janvāra Tomēr zvejas piepūles ierobežojumi ir noteikti gadu ilgam laikposmam, sākot no 2010. gada 1. februāra. Lai ziņojumos par zvejas iespējām ievērotu ikgadējo režīmu, šīs regulas noteikumi par nozvejas ierobežojumiem un kvotām būtu jāpiemēro no 2010. gada 1. janvāra, bet noteikumi par zvejas piepūles ierobežojumiem - no 2010. gada 1. februāra. Šāda piemērošana ar atpakaļejošu datumu neskartu juridiskās noteiktības principu, jo samazināmās zvejas iespējas vēl nav izsmeltas,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Grozījumi Regulā (ES) Nr. 53/2010
Regulu (ES) Nr. 53/2010 groza šādi.
1.
Regulas 15. pantu aizstāj ar šādu pantu:
“15. pants
Zilās tunzivs zvejas kapacitātes un audzēšanas un nobarošanas kapacitātes ierobežojumi
1. To ES laivu zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivu skaitu, kam atļauts Atlantijas okeāna austrumu daļā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo saskaņā ar IV pielikuma 1. punktu.
2. To ES piekrastes amatierzvejas kuģu skaitu, kam atļauts Vidusjūrā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo saskaņā ar IV pielikuma 2. punktu.
3. To ES kuģu skaitu, kas Adrijas jūrā zvejo zilās tunzivis audzēšanai un kam atļauts aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo saskaņā ar IV pielikuma 3. punktu.
4. To zvejas kuģu skaitu un kopējo zvejas kapacitāti, izteiktu kā bruto tilpību, kuriem atļauts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, transportēt vai izkraut zilās tunzivis Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo saskaņā ar IV pielikuma 4. punktu.
5. To zivju krātiņveida lamatu skaitu, kuras izmanto zilās tunzivs zvejniecībā Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo saskaņā ar IV pielikuma 5. punktu.
6. Zilo tunzivju audzēšanas kapacitāti, nobarošanas kapacitāti un savvaļā iegūtu zilo tunzivju maksimālo apjomu, kas iedalāms audzētavām Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo saskaņā ar IV pielikuma 6. punktu.”
2.
Regulas IA pielikumu groza šādi:
a)
ierakstu par merlangu IV zonā, IIa zonas ES ūdeņos aizstāj ar šādu ierakstu:
“Suga
:
Merlangs
Merlangius merlangus
Zona
:
IV, ES ūdeņi IIa zonā
(WHG/2AC4.)
Beļģija
240 (7)
Analītiskā KPN
Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
Dānija
1 036 (7)
Vācija
270 (7)
Francija
1 557 (7)
Nīderlande
599 (7)
Zviedrija
2 (7)
Apvienotā Karaliste
7 490 (7)
ES
11 194 (8)
Norvēģija
640 (9)
KPN
12 897
Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:
Norvēģijas ūdeņi IV zonā
(WHG/*04N-)
EU
8 203”
b)
ierakstu par jūras zeltplekstēm IV zonā, IIa zonas ES ūdeņos, tajā IIIa zonas daļā, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā, aizstāj ar šādu ierakstu:
“Suga
:
Jūras zeltplekste
Pleuronectes platessa
Zona
:
IV, ES ūdeņi IIa zonā; tā IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā
(PLE/2A3AX4)
Beļģija
3 671
Analītiskā KPN
Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
Dānija
11 931
Vācija
3 442
Francija
688
Nīderlande
22 946
Apvienotā Karaliste
16 979
ES
59 657
Norvēģija
4 168
KPN
63 825
Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:
Norvēģijas ūdeņi IV zonā
(PLE/*04N-)
ES
24 439”
c)
ierakstu par makreli zonā IIIa un IV; ES ūdeņi IIa, IIIb, IIIc un IIId aizstāj ar šādu ierakstu:
“Suga
:
Makrele
Scomber scombrus
Zona
:
IIIa un IV; ES ūdeņi IIa, IIIb, IIIc un IIId
(MAC/2A34.)
Beļģija
475
Analītiskā KPN
Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
Dānija
12 529 (10)
Vācija
495
Francija
1 496
Nīderlande
1 507
Zviedrija
4 485 (11) (12)
Apvienotā Karaliste
1 395
ES
22 382 (11) (13)
Norvēģija
103 374 (14)
KPN
Nepiemēro
Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:
IIIa
(MAC/*03A.)
IIIa un IVbc
(MAC/*3A4BC)
IVb
(MAC/*04B.)
IVc
(MAC/*04C.)
VI; starptautiskie ūdeņi IIa zonā, no 2010. gada 1. janvāra līdz 31. martam un 2010. gada decembrī
(MAC/*2A6.)
Dānija
4 130
5 360
Francija
490
Nīderlande
490
Zviedrija
390
10
1 697
Apvienotā Karaliste
490
Norvēģija
3 000”
3.
Regulas IB pielikumu groza šādi:
a)
ierakstu par mencām Grenlandes ūdeņos NAFO 0. un 1. zonā, Grenlandes ūdeņos V un XIV zonā aizstāj ar šādu ierakstu:
“Suga
:
Menca
Gadus morhua
Zona
:
Grenlandes ūdeņi NAFO 0. un 1. zonā; Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā
(COD/N01514)
Vācija
1 636 (15) (16)
Analītiskā KPN
Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
Apvienotā Karaliste
364 (15) (16)
ES
2 500 (15) (16) (17)
KPN
Nepiemēro
b)
ierakstu par mencu Norvēģijas ūdeņos I un II zonā aizstāj ar šādu ierakstu:
“Suga
:
Menca
Gadus morhua
Zona
:
Norvēģijas ūdeņi I un II zonā
(COD/1N2AB.)
Vācija
2 486
Analītiskā KPN
Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
Grieķija
308
Spānija
2 773
Īrija
308
Francija
2 281
Portugāle
2 773
Apvienotā Karaliste
9 642
ES
20 571
KPN
Nepiemēro”
4.
Regulas IC pielikumu groza šādi:
a)
ierakstu par mencu NAFO 3M zonā aizstāj ar šādu ierakstu:
“Suga
:
Menca
Gadus morhua
Zona
:
NAFO 3M
(COD/N3M.)
Igaunija
61 (18) (19)
Vācija
247 (18)
Latvija
61 (18) (19)
Lietuva
61 (18) (19)
Polija
209 (18) (19)
Spānija
796 (18)
Francija
110 (18)
Portugāle
1 070 (18)
Apvienotā Karaliste
521 (18)
ES
3 136 (18) (19)
KPN
5 500 (18) (19)
b)
ierakstu par sarkanasariem NAFO 3LN zonā aizstāj ar šādu ierakstu:
“Suga
:
Sarkanasari
Sebastes spp.
Zona
:
NAFO 3LN
(RED/N3LN.)
Igaunija
173 (20) (21)
Vācija
119 (20)
Latvija
173 (20) (21)
Lietuva
173 (20) (21)
ES
638 (20) (21)
KPN
3 500 (20) (21)
5.
Regulas ID pielikumā ierakstu par zilo tunzivi Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45° W un Vidusjūrā aizstāj ar šādu ierakstu:
“Suga
:
Zilā tunzivs
Thunnus thynnus
Zona
:
Atlantijas okeāns uz austrumiem no 45° W un Vidusjūra
(BFT/AE045W)
Kipra
70,18 (26)
Grieķija
130,30
Spānija
2 526,06 (23) (26)
Francija
2 021,93 (23) (24) (26)
Itālija
1 937,50 (26) (27)
Malta
161,34 (26)
Portugāle
237,66
Visas dalībvalstis
2,41 (22)
ES
7 087,38 (23) (24) (26) (27)
KPN
13 500
6.
Regulas IIA pielikuma 1. papildinājumu groza šādi:
a)
papildinājuma b) tabulā slejas, kas attiecas uz Vāciju (DE) un Nīderlandi (NL), aizstāj ar šādām slejām:
“Reglamentēti zvejas rīki
DE
NL
TR 1
1 269 111
371 757
TR 2
516 154
1 080 920
TR 3
3 501
48 508
BT 1
29 271
999 808
BT 2
1 691 253
34 743 212
GN
224 484
438 664
GT
467
0
LL
0
0”
b)
papildinājuma c) tabulā sleju, kas attiecas uz Īriju (IE), aizstāj ar šādu sleju un attiecībā uz Nīderlandi (NL) pievieno šādu sleju:
“Reglamentēti zvejas rīki
IE
NL
TR 1
59 625
0
TR 2
778 729
0
TR 3
8 433
0
BT 1
0
0
BT 2
514 584
200 000
GN
18 255
0
GT
0
0
LL
0
0”
c)
papildinājuma d) tabulā slejas, kas attiecas uz Vāciju (DE) un Franciju (FR), aizstāj ar šādām slejām:
“Reglamentēti zvejas rīki
DE
FR
TR 1
11 151
2 685 733
TR 2
0
7 415
TR 3
0
0
BT 1
0
7 161
BT 2
0
13 211
GN
35 442
400 503
GT
0
0
LL
0
54 917”
7.
Regulas III pielikumu aizstāj ar šādu pielikumu:
“III PIELIKUMS
Zvejas atļauju kvantitatīvie limiti ES kuģiem, kas zvejo trešo valstu ūdeņos
Zvejas apgabals
Zvejniecība
Zvejas atļauju skaits
Zvejas atļauju sadalījums starp dalībvalstīm
Maksimālais apgabalā jebkurā laikā esošais kuģu skaits
Norvēģijas ūdeņi un zvejas zona ap Jana Majena salu
Siļķes, uz ziemeļiem no 62°00′ N
93 (28)
DK: 32, DE: 6, FR: 1, IE: 9, NL: 11, PL: 1, SV: 12, UK: 21
69
Bentiskās sugas, uz ziemeļiem no 62°00′ N
80 (28)
DE: 16, IE: 1, ES: 20, FR: 18, PT: 9, UK: 14
50
Makreles
97 (29)
DK: 15, DE: 4, FR: 2, IE: 23, NL: 11, SE: 6, UK: 36
70
Rūpnieciskās zvejas sugas, uz dienvidiem no 62°00′ N
480 (28)
DK: 450, UK: 30
150
Fēru salu ūdeņi
Visu veidu zveja ar trali, kuru zonā starp 12. un 21. jūdzi no Fēru salu bāzes līnijām veic kuģi, kas nav garāki par 180 pēdām
26
BE: 0, DE: 4, FR: 4, UK: 18
13
Specializētā mencu un pikšu zveja ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs minimālais izmērs ir 135 mm, atļauta tikai apgabalā uz dienvidiem no 62°28′ N un uz austrumiem no 6°30′ W
8 (30)
4
Zveja ar trali lielākā attālumā nekā 21 jūdze no Fēru salu bāzes līnijas. No 1. marta līdz 31. maijam un no 1. oktobra līdz 31. decembrim attiecīgie kuģi drīkst zvejot apgabalā starp 61°20′ N un 62°00′ N un starp 12. un 21. jūdzi no bāzes līnijām
70
BE: 0, DE: 10, FR: 40, UK: 20
26
Zilo jūras līdaku zveja ar trali, minimālais linuma acs izmērs 100 mm, apgabalā uz dienvidiem no 61°30′ N un uz rietumiem no 9°00′ W, apgabalā starp 7°00′ W un 9°00′ W uz dienvidiem no 60°30′ N un apgabalā uz dienvidrietumiem no līnijas, kas savieno 60°30′ N, 7°00′ W un 60°00′ W, 6°00′ W
70
DE: 8 (31), FR: 12 (31), UK: 0 (31)
20 (32)
Specializētā saidu zveja ar trali, minimālais linuma acs izmērs 120 mm, ar iespēju izmantot ap āmi apliktas aizžņaugstropes
70
22 (32)
Putasu zveja. Zvejas atļauju kopējo skaitu var palielināt par četriem kuģiem, lai veidotu kuģu pārus, ja Fēru salu iestādes ievieš īpašus piekļuves noteikumus apgabalā, ko sauc par “putasu zvejas galveno apgabalu”
36
DE: 3, DK: 19, FR: 2, NL: 5, UK: 5
20
Zveja ar āķu rindām
10
UK: 10
36
Makreļu zveja
12
DK: 12
12
Siļķu zveja uz ziemeļiem no 61°N
21
DK: 7, DE: 1, IE: 2, FR: 0, NL: 3, SV: 3, UK: 5
21
8.
Regulas IV pielikumu groza šādi:
a)
tabulu, kas iekļauta 2. punktā, aizstāj ar šādu tabulu:
“Spānija
139
Francija
86
Itālija
35
Kipra
25
Malta
83
ES
368”
b)
pievieno šādus punktus:
“4.
To katras dalībvalsts zvejas kuģu maksimālais skaits un kopējā zvejas kapacitāte, izteikta kā bruto tilpība, kuriem var būt atļauts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, transportēt vai izkraut zilās tunzivis Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā
A tabula
Zvejas kuģu skaits
Kipra
Grieķija
Itālija
Francija
Spānija
Malta
Kuģi zvejai ar riņķvadiem
1
1
24
19
6
0
Kuģi zvejai ar āķu jedām
12
0
30
0
81
83
Laivas zvejai ar ēsmu
0
0
0
8
61
0
Kuģi zvejai ar rokas āķu rindām
0
0
0
29
2
0
Traleri
0
0
0
78 (34)
0
0
Citi amatierzvejas kuģi
0
256 (33)
0
87
33
0
B tabula
Kopējā kapacitāte, izteikta kā bruto tilpība
Kipra
Grieķija
Itālija
Francija
Spānija
Malta
Kuģi zvejai ar riņķvadiem
51
260
(35)
4 826
1 608
0
Kuģi zvejai ar āķu jedām
409
-
1 196
0
4 416,73
1 365,64
Laivas zvejai ar ēsmu
-
-
-
243
10 335,58
0
Kuģi zvejai ar rokas āķu rindām
-
-
-
1 436
20,96
0
Traleri
-
-
-
9 212
0
0
Citi amatierzvejas kuģi
-
3 343,21 (36)
-
943
489,83
0
5.
Maksimālais skaits zivju krātiņveida lamatu, kuras izmanto zilās tunzivs zvejniecībā Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā un kuras atļāvusi izmantot katra dalībvalsts
Zivju krātiņveida lamatu skaits
Spānija
6
Itālija
6
Portugāle
1
6.
Katras dalībvalsts maksimālā zilo tunzivju audzēšanas kapacitāte un nobarošanas kapacitāte un savvaļā iegūtu zilo tunzivju maksimālais apjoms, ko katra dalībvalsts drīkst iedalīt savām audzētavām Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā
A tabula
Maksimālā tunzivju audzēšanas kapacitāte un nobarošanas kapacitāte
Audzētavu skaits
Kapacitāte (tonnās)
Spānija
14
11 852
Itālija
15
13 000
Grieķija
2
2 100
Kipra
3
3 000
Malta
8
12 300
B tabula
Savvaļā iegūtu zilo tunzivju maksimālais apjoms (tonnās)
Spānija
5 855
Itālija
3 764
Grieķija
785
Kipra
2 195
Malta
8 768”
2. pants
Grozījumi Regulā (EK) Nr. 754/2009
Regulas (EK) Nr. 754/2009 1. pantam pievieno šādus punktus:
“f)
tāljūras zvejas kuģu grupa, kuras kuģi kuģo ar Vācijas karogu un piedalās zvejniecībā, kas minēta Vācijas 2010. gada 26. marta pieteikumā, kurš papildināts ar 2010. gada 9. aprīļa un 20. maija vēstulēm, un Ziemeļjūrā, ICES IIa zonas ES ūdeņos un apgabalā uz rietumiem no Skotijas zvejo saidu, izmantojot grunts traļus, kuru linuma acs izmērs ir 120 mm vai lielāks;
g)
kuģu grupa, kuras kuģi kuģo ar Īrijas karogu un piedalās zvejniecībā, kas minēta Īrijas 2010. gada 26. marta pieteikumā, uz laiku, kamēr tās kuģi Īrijas jūrā zvejo Norvēģijas omāru, izmantojot vienīgi šķirotājrežģi, kas ir līdzīgs Regulas (EK) Nr. 43/2009 III pielikuma 2. papildinājumā noteiktajam šķirotājrežģim;
h)
kuģu grupa, kuras kuģi kuģo ar Francijas karogu un piedalās zvejniecībā, kas minēta Francijas 2010. gada 24. marta pieteikumā, kurš papildināts ar 2010. gada 25. marta, 29. marta, 8. aprīļa un 20. maija vēstulēm, un apgabalā uz rietumiem no Skotijas zvejo dziļūdens sugas, izmantojot grunts traļus, kuru linuma acs izmērs ir lielāks par 110 mm”.
3. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šīs regulas 1. panta 1. līdz 5. punktu un 8. punktu piemēro no 2010. gada 1. janvāra.
Šīs regulas 1. panta 6. punktu un 2. pantu piemēro no 2010. gada 1. februāra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2010. gada 26. jūlijā