NAŘÍZENÍ RADY (EURATOM) č. 139/2012
ze dne 19. prosince 2011,
kterým se stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol na nepřímých akcích v rámci rámcového programu Evropského společenství pro atomovou energii a pravidla pro šíření výsledků výzkumu (2012-2013)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na články 7 a 10 této Smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s Výborem pro vědu a techniku,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (2),
s ohledem na stanovisko Účetního dvora,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Rámcový program Evropského společenství pro atomovou energii v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy na období 2012-2013 „(dále jen „rámcový program“)“ byl přijat rozhodnutím Rady 2012/93/Euratom (3). Za provádění rámcového programu a jeho zvláštních programů, včetně souvisejících finančních hledisek, je odpovědná Komise.
(2)
Rámcový program by měl být prováděn v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (4) (dále jen „finanční nařízení“), a s nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (5).
(3)
Rámcový program by měl být prováděn rovněž v souladu s pravidly pro poskytování státní podpory, zejména s pravidly pro poskytování státní podpory na výzkum a vývoj, přičemž v současné době jde o rámec Společenství pro státní podporu výzkumu, vývoje a inovací (6).
(4)
Rámcový program zachovává celkovou oblast působnosti i zásady sedmého rámcového programu Společenství přijatého rozhodnutím Rady 2006/970/Euratom ze dne 18. prosince 2006 o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom) v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy (2007 až 2011) (7).
(5)
Pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol by měla poskytnout jednotný, souhrnný a transparentní rámec, a zajistit tak co možná nejúčinnější provádění při zohlednění potřeby snadného přístupu pro všechny účastníky prostřednictvím zjednodušených postupů, a to v souladu se zásadou proporcionality.
(6)
Tento rámcový program by měl využít iniciativy Komise ke zjednodušení provádění rámcových programů pro výzkum obsažené v rozhodnutí Komise K(2011) 174 ze dne 24. ledna 2011 o třech opatřeních ke zjednodušení provádění rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES a rozhodnutí Rady 2006/970/Euratom. Tímto rozhodnutím Komise se mění vzorová grantová dohoda přijatá rozhodnutím 2006/970/Euratom.
(7)
Pravidla by měla nadále zjednodušovat využívání duševního vlastnictví vytvořeného účastníky, současně zohledňovat také způsob, jakým může být účastník organizován na mezinárodní úrovni, a zároveň chránit oprávněné zájmy ostatních účastníků a Společenství.
(8)
Rámcový program by měl podporovat účast nejvzdálenějších regionů Unie a také širokého spektra podniků, výzkumných středisek a vysokých škol.
(9)
K zajištění soudržnosti a transparentnosti by měla být použita definice mikropodniků a malých a středních podniků uvedená v doporučení Komise 2003/361/ES ze dne 6. května 2003 o definici mikropodniků a malých a středních podniků (8).
(10)
Je třeba vytvořit minimální podmínky pro účast, a to jak ve formě obecného pravidla, tak i pro zvláštní nepřímé akce rámcového programu.
(11)
Účast by měla být umožněna všem právním subjektům, jakmile splní minimální podmínky. Účast nad rámec minimálních podmínek by měla zajistit účinné provádění dané nepřímé akce.
(12)
K účasti na rámcovém programu je třeba vyzvat mezinárodní organizace, jež se věnují rozvoji spolupráce v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy v Evropě a jejímiž členy jsou většinou členské státy nebo přidružené země.
(13)
V souladu s článkem 101 Smlouvy je třeba počítat s účastí právních subjektů usazených ve třetích zemích a s účastí mezinárodních organizací. Tato účast by však měla být odůvodněna tím, že zvýšenou měrou přispějí k cílům rámcového programu.
(14)
Podle článku 198 Smlouvy jsou pro rámcový program způsobilé právní subjekty z mimoevropských území členských států, jež podléhají jejich pravomoci.
(15)
Je třeba stanovit podmínky pro poskytování finančních prostředků Společenství účastníkům nepřímých akcí.
(16)
Je nutné, aby Komise kromě pravidel a postupů stanovených ve finančním nařízení a nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002 a v tomto nařízení stanovila ještě další pravidla a postupy upravující podávání, hodnocení a výběr návrhů a udělování grantů, jakož i postupy pro zjednávání nápravy určené účastníkům. Zejména by měla být stanovena pravidla pro využívání nezávislých odborníků.
(17)
Doba trvání rámcového programu je omezena na dva roky, přičemž sedmý rámcový program Unie, jenž byl přijat rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES ze dne 18. prosince 2006 o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) (9) a jehož pravidla jsou podobná sedmému rámcovému programu Společenství, bude v platnosti souběžně až do konce roku 2013. Měla by se tedy použít pravidla podobná pravidlům pro sedmý rámcový program Unie a zamezit velkým změnám pro účastníky.
(18)
Komise by kromě pravidel a postupů stanovených ve finančním nařízení a v nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002 měla stanovit ještě další pravidla a postupy podle rámcového programu upravující posuzování právní a finanční životaschopnosti účastníků nepřímých akcích rámcového programu. Tato pravidla by měla zajistit rovnováhu mezi ochranou finančních zájmů Unie a zjednodušením a usnadněním účasti právních subjektů v rámcovém programu. S cílem zajistit jednotné ověřování existence a právního statusu účastníků nepřímých akcích a jejich provozní a finanční způsobilosti a zamezit velkým změnám pro účastníky je vhodné použít na rámcový program pravidla k zajištění jednotného ověřování existence, právního statusu a provozní a finanční způsobilosti účastníků nepřímých akcí podpořených prostřednictvím grantu v rámci sedmého rámcového programu Unie a v rámci sedmého rámcového programu Společenství, která byla přijata rozhodnutím Komise K(2007) 2466 ze dne 13. června 2007.
(19)
V této souvislosti finanční nařízení a nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002 a nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (10) upravují mimo jiné ochranu finančních zájmů Unie, boj proti podvodům a nesrovnalostem, postupy pro zpětné získávání částek dlužných Komisi, vylučování ze smluvních a grantových řízení a související sankce, jakož i audity, kontroly a inspekce prováděné Komisí a Účetním dvorem.
(20)
Finanční příspěvek Společenství by měli účastníci obdržet bez zbytečného prodlení.
(21)
Dohody uzavřené pro jednotlivé akce by měly upravovat dohled a finanční kontrolu ze strany Komise nebo zástupce pověřeného Komisí, jakož i audity prováděné Účetním dvorem a kontroly na místě prováděné Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) v souladu s postupy stanovenými v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (11).
(22)
Komise by měla sledovat nepřímé akce prováděné v rámci rámcového programu i rámcový program a jeho zvláštní programy. S cílem zajistit účinné a jednotné sledování a hodnocení provádění nepřímých akcí by Komise měla zavést a udržovat vhodný informační systém.
(23)
Rámcový program by měl odrážet a prosazovat obecné zásady stanovené v doporučení Komise 2005/251/ES ze dne 11. března 2005 o Evropské chartě pro výzkumné pracovníky a o Kodexu chování pro přijímání výzkumných pracovníků (12) a současně respektovat jejich dobrovolný charakter.
(24)
Pravidla pro šíření výsledků výzkumu by měla zajistit ze strany účastníků případnou ochranu duševního vlastnictví vytvořeného v rámci akcí a využívání a šíření těchto výsledků.
(25)
Tato pravidla by měla respektovat práva vlastníků duševního vlastnictví a zároveň by měla být navržena tak, aby zajistila, že účastníci a případně jejich přidružené subjekty usazené v členském státě nebo přidružené zemi budou mít přístup k informacím, které do projektu vnesou, a k poznatkům vyplývajícím z výzkumné práce v rámci projektu, a to do té míry, aby mohli provádět výzkumnou práci nebo využívat výsledné poznatky.
(26)
Účastnický záruční fond, zřízený sedmým rámcovým programem Společenství a spravovaný Komisí, by měl i nadále působit a hradit v rámci rámcového programu dlužné částky, které někteří partneři nesplatili. Vytvoření tohoto fondu přispělo ke zjednodušení a usnadnění účasti a zároveň i k ochraně finančních zájmů Unie způsobem, který je vhodný i pro rámcový program.
(27)
Příspěvky Společenství společnému podniku zřízenému podle článků 45 až 51 Smlouvy nespadají do oblasti působnosti tohoto nařízení.
(28)
Toto nařízení dodržuje základní práva a ctí zásady obsažené v Listině základních práv Evropské unie.
(29)
Společenství by mělo poskytovat finanční podporu v souladu s finančním nařízením, mimo jiné pomocí veřejných zakázek, ve formě ceny za zboží nebo služby stanovené smlouvou a vybrané na základě nabídkových řízení, dále pomocí grantů, příspěvků organizacím ve formě členského poplatku a honoráře pro nezávislé odborníky,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
ÚVODNÍ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol a dalších právních subjektů na akcích prováděných jedním nebo několika účastníky v rámci režimů financování stanovených v příloze II rozhodnutí 2012/93/Euratom (dále jen „nepřímé akce“).
Stanoví také pravidla, v souladu s pravidly stanovenými v nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 (dále jen „finanční nařízení“) a v nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002, týkající se finančního příspěvku Společenství účastníkům nepřímých akcí v rámci rámcového programu.
Pokud jde o výsledky výzkumu prováděného v rámci rámcového programu, stanoví toto nařízení pravidla pro zveřejňování nových poznatků jakýmikoli vhodnými prostředky kromě těch, které vyplývají z náležitostí pro ochranu těchto nových poznatků, a to včetně zveřejňování nových poznatků prostřednictvím jakéhokoli nosiče (dále jen „šíření“).
Dále stanoví pravidla pro přímé nebo nepřímé využívání nových poznatků v dalších výzkumných činnostech jiných než těch, jež jsou zahrnuty do dané nepřímé akce, včetně vývoje či vytvoření produktu či procesu a jeho uvádění na trh nebo vytvoření a poskytování služby (dále jen „využívání“).
V souvislosti s novými i stávajícími poznatky stanoví toto nařízení pravidla týkající se licencí a uživatelských práv (dále jen „přístupová práva“).
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„právním subjektem“ fyzická osoba nebo právnická osoba podle vnitrostátního práva platného v místě, kde je usazena, nebo podle práva Evropské unie nebo mezinárodního práva, která má právní subjektivitu a je oprávněna vlastním jménem vykonávat práva a podléhat povinnostem;
2)
„přidruženým subjektem“ právní subjekt, který je pod přímou nebo nepřímou kontrolou účastníka, nebo pod stejnou přímou nebo nepřímou kontrolou jako účastník, přičemž kontrola může mít některou z podob uvedených v čl. 7 odst. 2;
3)
„spravedlivými a přiměřenými podmínkami“ vhodné podmínky, včetně případných finančních podmínek, zohledňující zvláštní okolnosti žádosti o přístup, například skutečnou nebo potenciální hodnotu nových nebo stávajících poznatků, k nimž je požadován přístup, nebo rozsah, trvání nebo další charakteristiky předpokládaného využití;
4)
„novými poznatky“ výsledky, včetně informací, bez ohledu na to, zda mohou být chráněny či nikoliv, které vzešly z daných nepřímých akcí, včetně práv souvisejících s autorskými právy, práv k průmyslovým vzorům, patentových práv, odrůdových práv nebo podobných forem ochrany;
5)
„stávajícími poznatky“ informace, jež účastníci měli před podpisem grantové dohody, včetně autorských práv a dalších práv duševního vlastnictví týkajících se těchto informací, pro něž byla žádost o ochranu podána před podpisem grantové dohody a jež jsou zapotřebí k provedení nepřímé akce nebo k využití jejích výsledků;
6)
„účastníkem“ právní subjekt, který přispívá k nepřímé akci a má práva a povinnosti s ohledem na Společenství;
7)
„výzkumnou organizací“ právní subjekt založený jako nezisková organizace, která provádí výzkum nebo technologický rozvoj jako jeden z hlavních cílů;
8)
„třetí zemí“ země, která není členským státem;
9)
„přidruženou zemí“ třetí země, která je smluvní stranou některé mezinárodní dohody uzavřené se Společenstvím, na jejímž základě nebo podle jejíchž podmínek tato země hradí finanční příspěvek na rámcový program nebo na jeho část;
10)
„mezinárodní organizací“ mezivládní organizace kromě Unie, která má právní subjektivitu podle mezinárodního veřejného práva, jakož i specializované agentury takovou mezinárodní organizací zřízené;
11)
„mezinárodní organizací evropského zájmu“ mezinárodní organizace, v níž většinu členů tvoří členské státy nebo přidružené země a jejímž hlavním cílem je podporovat vědeckou a technologickou spolupráci v Evropě;
12)
„veřejným orgánem“ jakýkoli právní subjekt, který je jako takový definován vnitrostátním veřejným právem, jakož i mezinárodní organizace;
13)
„malým a středním podnikem“ mikropodniky a malé a střední podniky ve smyslu doporučení 2003/361/ES;
14)
„pracovním programem“ plán přijatý Komisí k provedení zvláštního programu, jak je uvedeno v článku 6 rozhodnutí Rady 2012/94/Euratom ze dne 19. prosince 2011 o zvláštním programu, který má být proveden prostřednictvím nepřímých akcí a kterým se provádí rámcový program Evropského společenství pro atomovou energii v oblasti jaderného výzkumu a odborné přípravy (2012-2013) (13);
15)
„režimy financování“ se rozumí mechanismy, jimiž Společenství financuje nepřímé akce, jak je stanoveno v příloze II rozhodnutí 2012/93/Euratom.
Pro účely bodu 1 prvního odstavce se v případě fyzických osob údaji o usazení rozumí údaje o obvyklém místě pobytu.
Článek 3
Důvěrnost informací
S výhradou podmínek stanovených ve vzorové grantové dohodě, vzorové jmenovací listině nebo smlouvě musí Komise a účastníci zachovávat důvěrnost veškerých údajů, poznatků a dokumentů, které jim byly poskytnuty jako důvěrné.
KAPITOLA II
ÚČAST
Článek 4
Zvláštní pravidla pro výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy
Pravidla stanovená v této kapitole se použijí, aniž jsou dotčena zvláštní pravidla pro činnosti v rámci tematické oblasti „Výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy“ uvedená v kapitole IV.
ODDÍL 1
Minimální podmínky
Článek 5
Obecné zásady
1. Nepřímé akce se může zúčastnit jakýkoliv podnik, vysoká škola nebo výzkumné středisko či jiný právní subjekt, který je usazen v členském státě, přidružené zemi či ve třetí zemi, pokud jsou splněny minimální podmínky stanovené v této kapitole, včetně jakýchkoliv podmínek stanovených podle článku 11.
2. V případě nepřímé akce uvedené v článku 6 nebo článku 8, při níž mohou být minimální podmínky splněny bez účasti právního subjektu usazeného v členském státě, podléhá účast rovněž podmínce, že tato akce přispívá k dosažení cílů stanovených v článcích 1 a 2 Smlouvy.
3. Společné výzkumné středisko (dále jen „JRC“) se může nepřímých akcí účastnit na stejném základě a má stejná práva a stejné povinnosti jako právní subjekt usazený v některém členském státě.
Článek 6
Minimální podmínky
1. Minimální podmínky pro nepřímé akce jsou tyto:
a)
účastnit se musí nejméně tři právní subjekty, přičemž všechny musí být usazené v členském státě nebo přidružené zemi a žádné dva nesmí být usazené ve stejném členském státě nebo přidružené zemi;
b)
všechny tři právní subjekty musí být vzájemně nezávislé v souladu s článkem 7.
2. Pro účely odst. 1 písm. a) se v případě, kdy je jedním z účastníků JRC, mezinárodní organizace evropského zájmu nebo subjekt zřízený podle práva Evropské unie, na tyto účastníky pohlíží jako na subjekty usazené v jiném členském státě nebo přidružené zemi, než je členský stát nebo přidružená země, v níž je usazený jiný z účastníků téže akce.
Článek 7
Nezávislost
1. Dva právní subjekty jsou považovány za vzájemně nezávislé, pokud žádný z nich není přímo či nepřímo kontrolován druhým subjektem nebo žádný z nich není pod toutéž přímou či nepřímou kontrolou jako druhý.
2. Pro účely odstavce 1 může mít kontrola zejména některou z těchto podob:
a)
přímé či nepřímé držení více než 50 % nominální hodnoty vydaného akciového kapitálu v daném právním subjektu nebo většinového hlasovacího práva akcionářů či společníků tohoto subjektu;
b)
přímé nebo nepřímé faktické či právně zakotvené držení rozhodovacích pravomocí v daném právním subjektu.
3. Následující vztahy mezi právními subjekty však nejsou samy o sobě považovány za vztah kontroly:
a)
stejná veřejná investiční společnost, institucionální investor nebo společnost či fond rizikového kapitálu má v přímém či nepřímém držení více než 50 % nominální hodnoty vydaného akciového kapitálu nebo většinového hlasovací práva akcionářů či společníků;
b)
dané právní subjekty vlastní nebo na ně dohlíží stejný veřejný orgán.
Článek 8
Koordinační a podpůrné akce, odborná příprava a profesní rozvoj výzkumných pracovníků
U koordinačních a podpůrných akcí a akcí pro odbornou přípravu a profesní rozvoj výzkumných pracovníků je minimální podmínkou účast jednoho právního subjektu.
První odstavec se nepoužije v případě akcí, jejichž účelem je koordinace výzkumných činností.
Článek 9
Jediný účastník
Pokud minimální podmínky nepřímé akce splňuje řada právních subjektů, které dohromady tvoří jeden právní subjekt, může být tento subjekt jediným účastníkem nepřímé akce, pokud je usazený v některém členském státě nebo přidružené zemi.
Článek 10
Mezinárodní organizace a právní subjekty usazené ve třetích zemích
Nepřímých akcí se mohou účastnit mezinárodní organizace a právní subjekty usazené ve třetích zemích, pokud jsou splněny minimální podmínky stanovené v této kapitole a také veškeré podmínky stanovené ve zvláštních programech nebo příslušných pracovních programech.
Článek 11
Dodatečné podmínky
Kromě minimálních podmínek stanovených v této kapitole mohou být podmínky týkající se minimálního počtu účastníků stanoveny i ve zvláštních programech nebo v pracovních programech.
V nich mohou být podle povahy a cílů nepřímé akce stanoveny také dodatečné podmínky, které je třeba splnit, pokud jde o druh účastníků, případně místo jejich usazení.
ODDÍL 2
Postupy
Pododdíl 1
Výzvy k předkládání návrhů
Článek 12
Výzvy k předkládání návrhů
1. Komise zveřejní výzvy k podávání návrhů na nepřímé akce v souladu s požadavky stanovenými v příslušných zvláštních programech a v pracovních programech.
Kromě zveřejňování uvedeného v nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002 Komise výzvy k předkládání návrhů zveřejňuje na svých internetových stránkách pro rámcový program, pomocí zvláštních informačních kanálů a v národních kontaktních místech zřízených členskými státy a přidruženými zeměmi.
2. Komise ve výzvě k předkládání návrhů případně upřesní, že účastníci nemusí uzavírat dohodu o konsorciu.
3. Výzvy k předkládání návrhů uvádějí jasné cíle, aby bylo zajištěno, že zájemci nebudou reagovat zbytečně.
Článek 13
Výjimky
Výzvu k předkládání návrhů nevydá Komise v případě:
a)
koordinačních a podpůrných akcí, které mají být prováděny právními subjekty uvedenými ve zvláštních programech či v pracovních programech, pokud zvláštní program umožňuje, aby byli příjemci v pracovních programech určeni, a to v souladu s nařízením (ES, Euratom) č. 2342/2002;
b)
koordinačních a podpůrných akcí spočívajících v nákupu zboží nebo služeb podle pravidel týkajících se veřejných zakázek, která jsou uvedena ve finančním nařízení;
c)
koordinačních a podpůrných akcí týkajících se jmenování nezávislých odborníků;
d)
dalších akcí, pokud tak stanoví finanční nařízení nebo nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002.
Pododdíl 2
Hodnocení a výběr návrhů a udělování grantů
Článek 14
Hodnocení, výběr a udělování
1. Komise všechny návrhy, které byly předloženy v reakci na výzvu k předkládání návrhů, vyhodnotí na základě zásad pro hodnocení a kritérií pro výběr a udělování grantů.
Kritérii jsou excelence, dopad a provádění. V rámci těchto podmínek pracovní program dále stanoví kritéria hodnocení a výběru a může doplnit další požadavky, koeficienty a limity nebo uvést další podrobnosti o používání kritérií.
2. Nelze vybrat návrh, který je v rozporu se základními etickými zásadami nebo který nesplňuje podmínky stanovené ve zvláštním programu, v pracovním programu nebo ve výzvě k předkládání návrhů. Takový návrh může být kdykoliv z postupů hodnocení, výběru a udělování vyloučen.
3. Návrhy jsou seřazeny v souladu s výsledky hodnocení. Rozhodnutí o financování jsou přijímána na základě tohoto pořadí.
Článek 15
Postupy předkládání, hodnocení, výběru a udělování
1. Pokud je ve výzvě k předkládání návrhů stanoven dvoustupňový postup hodnocení, pak do dalšího hodnocení postupují pouze ty návrhy, které projdou prvním kolem na základě hodnocení podle omezeného souboru kritérií.
2. Pokud je ve výzvě k předkládání návrhů stanoven dvoustupňový postup podávání, pak úplný návrh do druhého kola podávají pouze ti žadatelé, jejichž návrhy projdou prvním kolem hodnocení.
Všichni žadatelé jsou urychleně informováni o výsledcích prvního kola hodnocení.
3. Komise přijme a zveřejní pravidla upravující postup předkládání návrhů a související postupy hodnocení, výběru a udělování a zveřejní pokyny pro žadatele, včetně pokynů pro hodnotitele. Zejména stanoví podrobná pravidla pro dvoustupňový postup podávání (včetně pravidel týkajících se rozsahu a povahy návrhu v prvním kole, jakož i úplného návrhu v druhém kole) a pravidla pro dvoustupňový postup hodnocení.
Komise žadatelům poskytuje informace a stanoví pro ně postupy pro zjednávání nápravy.
4. Pro rámcový program se použijí pravidla k zajištění jednotného ověřování existence, právního statusu a provozní a finanční způsobilosti účastníků nepřímých akcích podpořených formou grantu v rámci sedmého rámcového programu Unie a v rámci sedmého rámcového programu Společenství, která byla přijata rozhodnutím Komise K(2007) 2466 ze dne 13. června 2007.
Komise se zdrží opětovného ověřování s výjimkou případů, kdy se situace dotyčného účastníka změnila.
Článek 16
Jmenování nezávislých odborníků
1. Komise jmenuje nezávislé odborníky, kteří budou nápomocni při hodnocení návrhů.
Pro koordinační a podpůrné akce uvedené v článku 13 jsou nezávislí odborníci jmenování pouze v případě, že to Komise považuje za vhodné.
2. Nezávislí odborníci jsou vybíráni na základě dovedností a znalostí odpovídajících úkolům, které jsou jim svěřeny. Pokud nezávislí odborníci musí pracovat s utajovanými informacemi, je pro jejich jmenování vyžadována příslušná bezpečnostní prověrka.
Nezávislí odborníci se určují a vybírají na základě výzev k předkládání přihlášek pro jednotlivce a výzev určených příslušným organizacím jako například národním výzkumným agenturám, výzkumným institucím či podnikům s cílem vypracovat seznamy vhodných kandidátů.
Pokud to Komise považuje za vhodné, může vybrat jakoukoli osobu s patřičnými dovednostmi, i když není v seznamech uvedena.
Při jmenování skupin nezávislých odborníků je třeba přijmout vhodná opatření k tomu, aby byla ve skupinách zajištěna přiměřená vyváženost obou pohlaví.
3. Při jmenování nezávislého odborníka učiní Komise všechna nezbytná opatření k tomu, aby zajistila, že se ve věci, v níž má podat odborný posudek, tento odborník nedostane do střetu zájmů.
4. Komise podepíše jmenovací listinu mezi Společenstvím a každým nezávislým odborníkem, přičemž se vychází ze vzorové jmenovací listiny, kterou Komise přijala v rozhodnutí K(2008) 4617 ze dne 21. srpna 2008.
5. Komise jednou ročně prostřednictvím vhodného nosiče zveřejní seznam nezávislých odborníků, kteří jsou Komisi při rámcovém programu a při jednotlivých zvláštních programech nápomocni.
Pododdíl 3
Provádění a grantové dohody
Článek 17
Obecná ustanovení
1. Účastníci provádějí nepřímou akci a přijímají v tomto směru všechna nezbytná a přiměřená opatření. Účastníci dané nepřímé akce pracují vůči Společenství společně a nerozdílně.
2. Na základě vzorové grantové dohody uvedené v článku 18 a s ohledem na povahu daného režimu financování vypracuje Komise grantovou dohodu mezi Společenstvím a účastníky.
3. Účastníci nepřijmou žádné závazky, které by byly s grantovou dohodou neslučitelné.
4. Pokud některý účastník nesplní své povinnosti spojené s technickým prováděním nepřímé akce, splní grantovou dohodu ostatní účastníci, aniž by muselo Společenství poskytnout jakýkoliv další příspěvek, pokud je Komise této povinnosti výslovně nezprostí.
5. Pokud akci není možné provést nebo ji účastníci neprovedou, zajistí Komise ukončení akce.
6. Účastníci zajistí, aby byla Komise informována o jakékoliv události, která by mohla ovlivnit provádění nepřímé akce nebo zájmy Společenství.
7. Účastníci nepřímé akce mohou zadat provádění určitých prvků činnosti třetím stranám, pokud tak stanoví grantová dohoda.
8. Komise pro účastníky stanoví postupy pro zjednávání nápravy.
Článek 18
Obecná ustanovení grantové dohody
1. Při provádění rámcovém programu se bude používat vzorová grantová dohoda přijatá rozhodnutím Komise K(2007) 1509 ze dne 10. dubna 2007.
Grantová dohoda stanoví práva a povinnosti účastníků vůči Společenství v souladu s rozhodnutím 2006/970/Euratom, tímto nařízením, finančním nařízením a nařízením (ES, Euratom) č. 2342/2002 a v souladu s obecnými zásadami práva Unie.
V souladu se stejnými podmínkami stanoví také práva a povinnosti právních subjektů, které se staly účastníky v průběhu nepřímé akce.
2. Grantová dohoda také případně určí, jaká část finančního příspěvku Společenství bude založena na náhradě způsobilých nákladů a jaká část na financování pevnou sazbou (včetně stupnice jednotkových nákladů) nebo na paušálních částkách.
3. Grantová dohoda stanoví, jaké změny ve složení konsorcia budou vyžadovat předchozí vyhlášení soutěže.
4. Grantová dohoda stanoví povinnost předkládat Komisi pravidelné zprávy o pokroku dosaženém při provádění dané nepřímé akce.
5. Grantová dohoda může případně stanovit, že Komisi musí být předem oznámen každý zamýšlený převod vlastnictví nových poznatků na třetí stranu.
6. Pokud grantová dohoda vyžaduje, aby účastníci vykonávali činnosti ve prospěch třetích stran, dají to účastníci obecně na vědomí, přičemž třetí strany určují, hodnotí a vybírají transparentně, spravedlivě a nestranně. Pokud je to uvedeno v pracovním programu, určí grantová dohoda kritéria pro výběr takových třetích stran. Komise si vyhrazuje právo vznést proti výběru třetích stran námitky.
7. Pokud se ukáže, že je ve vzorové grantové dohodě uvedené v odstavci 1 nutné provést důležitou změnu, Komise grantovou dohodu v úzké spolupráci s členskými státy odpovídajícím způsobem reviduje.
8. Vzorová grantová dohoda vychází z obecných zásad uvedených v Evropské chartě pro výzkumné pracovníky a v Kodexu chování pro přijímání výzkumných pracovníků. Podle situace je zaměřena na otázky synergie se vzděláváním na všech úrovních, připravenost a schopnost podporovat dialog a diskusi o vědeckých záležitostech a výsledcích výzkumu se širokou veřejností i mimo vědeckou komunitu, činnosti k posilování účasti a úlohy žen ve výzkumu a činnosti zaměřené na společensko-hospodářské aspekty výzkumu.
9. Vzorová grantová dohoda upravuje dohled a finanční kontrolu ze strany Komise nebo zástupce pověřeného Komisí a ze strany Účetního dvora.
10. Grantová dohoda stanoví pro účastníky lhůty pro různá oznámení uvedená v tomto nařízení.
Článek 19
Ustanovení týkající se přístupových práv, využívání a šíření
1. Grantová dohoda stanoví příslušná práva a povinnosti účastníků týkající se přístupových práv a využívání a šíření, pokud tato práva a povinnosti nebyly stanoveny tímto nařízením.
Pro tyto účely vyžaduje, aby byl Komisi předložen plán využívání a šíření nových poznatků.
2. V grantové dohodě jsou upřesněny podmínky, za nichž mohou účastníci vznést námitky proti technologickému auditu využívání a šíření nových poznatků prováděnému některými pověřenými zástupci Komise.
Článek 20
Ustanovení týkající se ukončení
V grantové dohodě jsou uvedeny důvody pro úplné či částečné ukončení, zejména pokud došlo k nedodržení, neplnění či porušení tohoto nařízení, jakož i důsledky vyplývající pro účastníky z jakéhokoliv nedodržení podmínek ze strany některého z účastníků.
Článek 21
Zvláštní ustanovení
1. V případě nepřímých akcí na podporu stávajících výzkumných infrastruktur a případně nových výzkumných infrastruktur stanoví grantová dohoda zvláštní ustanovení o důvěrnosti, zveřejňování, přístupových právech a závazcích, které by mohly mít dopad na uživatele těchto infrastruktur.
2. V případě nepřímých akcí na podporu odborné přípravy a profesního rozvoje výzkumných pracovníků obsahuje grantová dohoda zvláštní ustanovení o důvěrnosti, přístupových právech a závazcích týkajících se výzkumných pracovníků, kteří mají z dané akce prospěch.
3. Grantová dohoda může pro účely zajištění obranných zájmů členských států ve smyslu článku 24 Smlouvy případně obsahovat zvláštní ustanovení o důvěrnosti, stupni utajení informací, přístupových právech, převodu vlastnictví nových poznatků a jejich využívání.
Článek 22
Podpis dohody a přistoupení k ní
Grantová dohoda vstupuje v platnost podpisem koordinátora a Komise.
Vztahuje se na každého účastníka, který k ní formálně přistoupil.
Pododdíl 4
Konsorcia
Článek 23
Dohody o konsorciu
1. Pokud není ve výzvě k předkládání návrhů stanoveno jinak, uzavřou všichni účastníci nepřímé akce dohodu (dále jen „dohoda o konsorciu“), která mimo jiné upravuje:
a)
vnitřní organizaci konsorcia;
b)
rozdělení finančního příspěvku Společenství;
c)
doplňující pravidla k pravidlům v kapitole III, jakož i k souvisejícím ustanovením v grantové dohodě;
d)
urovnávání vnitřních sporů včetně případů zneužití pravomoci;
e)
ujednání mezi účastníky týkající se odpovědnosti, odškodnění a důvěrnosti informací.
2. Komise vyhotoví a zveřejní pokyny týkající se hlavních otázek, se kterými se mohou účastníci v dohodách o konsorciu setkat.
Článek 24
Koordinátor
1. Právní subjekty, které se chtějí účastnit nepřímé akce, jmenují z řad svých členů jednoho koordinátora, který bude v souladu s tímto nařízením, finančním nařízením, nařízením (ES, Euratom) č. 2342/2002 a grantovou dohodou vykonávat tyto úkoly:
a)
sledovat, zda účastníci nepřímé akce dodržují své povinnosti;
b)
ověřovat, zda právní subjekty uvedené v grantové dohodě plní nezbytné formality pro přistoupení ke grantové dohodě;
c)
přijímat finanční příspěvek Společenství a rozdělovat jej v souladu s dohodou o konsorciu a s grantovou dohodou;
d)
vést záznamy a finanční účty týkající se finančního příspěvku Společenství a informovat Komisi o jeho rozdělení v souladu s čl. 23 odst. 1 písm. b) a s článkem 35;
e)
zprostředkovávat účinnou a vhodnou komunikaci mezi účastníky a pravidelně podávat účastníkům a Komisi zprávy o pokroku projektu.
2. Jméno koordinátora je uvedeno v grantové dohodě.
Jmenování nového koordinátora vyžaduje písemný souhlas Komise.
Článek 25
Změny v konsorciu
1. Účastníci nepřímé akce mohou souhlasit s přijetím nového účastníka nebo s vyloučením některého ze stávajících účastníků v souladu s příslušnými ustanoveními dohody o konsorciu.
2. Každý právní subjekt, který se připojí k probíhající akci, musí přistoupit ke grantové dohodě.
3. Ve zvláštních případech, je-li tak stanoveno v grantové dohodě, zveřejní konsorcium vyhlášení soutěže a zajistí její rozšíření prostřednictvím zvláštní informační podpory, zejména internetových stránek rámcového programu, specializovaného tisku a brožur a národních kontaktních míst zřízených členskými státy a přidruženými zeměmi pro účely poskytování informací a podpory.
Konsorcium vyhodnotí nabídky podle kritérií pro původní akci, a to za pomoci nezávislých odborníků jmenovaných konsorciem a v souladu se zásadami stanovenými v článcích 14 a 16.
4. Konsorcium oznámí každou navrženou změnu ve svém složení Komisi, která může do 45 dní od oznámení vznést námitky.
Změny ve složení konsorcia spojené s návrhy na další změny grantové dohody, které přímo nesouvisejí se změnou složení, musí být písemně schváleny Komisí.
Pododdíl 5
Sledování a hodnocení programů a nepřímých akcí a sdělování informací
Článek 26
Sledování a hodnocení
1. Komise sleduje provádění nepřímých akcí na základě pravidelných zpráv o pokroku předkládaných v souladu se vzorovou grantovou dohodou podle článku 18.
Komise sleduje zejména provádění plánu využívání a šíření nových poznatků předkládaného v souladu s čl. 19 odst. 1 druhým pododstavcem.
Pro tyto účely mohou být Komisi nápomocni nezávislí odborníci jmenovaní v souladu s článkem 16.
2. Komise zavede a udržuje informační systém, který umožní, aby sledování podle odstavce 1 bylo prováděno účinným a soudržným způsobem v rámci celého rámcového programu.
S výhradou článku 3 Komise zveřejní prostřednictvím jakéhokoliv vhodného nosiče informace o financovaných projektech.
3. Sledování a hodnocení uvedené v článku 6 rozhodnutí 2012/93/Euratom zahrnuje aspekty týkající se používání tohoto nařízení a zabývá se dopadem změn ve výpočtu nákladů na rozpočet ve srovnání se sedmým rámcovým programem Společenství, a jejich vlivem na administrativní zatížení účastníků.
4. Komise v souladu s článkem 16 jmenuje nezávislé odborníky, kteří jí jsou nápomocni při hodnoceních vyžadovaných rámcovým programem a jeho zvláštními programy a, je-li to nutné, při hodnocení předchozích rámcových programů.
5. Komise navíc může vytvářet skupiny nezávislých odborníků jmenovaných v souladu s článkem 16, aby poskytovaly poradenství při koncipování a provádění výzkumné politiky Společenství.
Článek 27
Zpřístupňované informace
1. S výhradou článku 3 zpřístupní Komise na požádání kterémukoliv členskému státu nebo přidružené zemi jakékoliv užitečné informace, které má k dispozici a které se týkají nových poznatků získaných v rámci nepřímé akce, za předpokladu, že jsou splněny tyto podmínky:
a)
dané informace jsou relevantní pro veřejnou politiku;
b)
účastníci neuvedli dostatečné a rozumné důvody, proč by tyto informace neměly být poskytnuty.
2. Za žádných okolností se poskytnutím informací podle odstavce 1 nepřenášejí na příjemce práva ani povinnosti Komise či účastníků.
Příjemce je však povinen zachovávat důvěrnost těchto informací, pokud nejsou tyto informace zveřejněny nebo je účastníci veřejně nezpřístupní nebo pokud nebyly Komisi sděleny bez omezení týkajících se důvěrnosti.
ODDÍL 3
Finanční příspěvek Společenství
Pododdíl 1
Způsobilost pro financování a formy grantů
Článek 28
Způsobilost pro financování
1. Finanční příspěvek Společenství mohou získat tyto právní subjekty účastnící se nepřímé akce:
a)
jakýkoliv právní subjekt usazený v některém členském státě nebo přidružené zemi či zřízený podle práva Unie;
b)
jakákoliv mezinárodní organizace evropského zájmu.
2. V případě, že účastníkem je jiná mezinárodní organizace než mezinárodní organizace evropského zájmu nebo právní subjekt usazený v jiné třetí zemi, než je přidružená země, může být finanční příspěvek Společenství přidělen, je-li splněna alespoň jedna z těchto podmínek:
a)
zvláštní programy nebo příslušný pracovní program obsahují příslušná ustanovení za tímto účelem;
b)
příspěvek je nezbytný pro provedení nepřímé akce;
c)
příspěvek je stanoven ve dvoustranné vědecké a technologické dohodě nebo v jiném ujednání mezi Společenstvím a zemí, v níž je právní subjekt usazen.
Článek 29
Formy grantů
Finanční příspěvek Společenství u grantů uvedených v příloze II rozhodnutí 2012/93/Euratom je založen na náhradě způsobilých nákladů, a to plné nebo částečné.
Finanční příspěvek Společenství však může mít podobu financování pevnou sazbou, včetně stupnice jednotkových nákladů, nebo financování paušálními částkami nebo může kombinovat náhradu způsobilých nákladů pevnou sazbou a paušální částkou. Finanční příspěvek Společenství může mít také podobu stipendií nebo cen.
V pracovních programech a výzvách k předkládání návrhů jsou upřesněny formy grantů, které mají být v rámci dotyčných akcích použity.
Článek 30
Náhrada způsobilých nákladů
1. Nepřímé akce financované granty jsou spolufinancovány účastníky.
Finanční příspěvek Společenství k náhradě způsobilých nákladů nesmí vést k zisku.
2. Příjmy se berou v úvahu pro výplatu grantu na konci provádění akce.
3. Aby byly považovány za způsobilé, musejí náklady vzniklé při provádění nepřímé akce splňovat tyto podmínky:
a)
musejí být skutečné;
b)
musejí být vynaloženy v průběhu akce, s výjimkou nákladů na vypracování závěrečných zpráv, pokud je to stanoveno v grantové dohodě;
c)
musejí být stanoveny podle obvyklých účetních a správních zásad a obvyklých postupů účastníka a použity výhradně za účelem dosažení cílů a očekávaných výsledků nepřímé akce, a to za dodržování zásad úspornosti, účelnosti a efektivity;
d)
musejí být zaneseny v účetnictví účastníka a v případě příspěvku od třetích stran zaneseny v účetnictví těchto třetích stran;
e)
musejí být odděleny od nezpůsobilých nákladů, zejména od identifikovatelných nepřímých daní, včetně daně z přidané hodnoty, cel, dlužných úroků, rezerv na možné budoucí ztráty nebo výdaje, kurzových ztrát, nákladů spojených s kapitálovým výnosem, nákladů deklarovaných, vzniklých nebo nahrazených v souvislosti s jiným projektem Unie, dluhů a poplatků za dluhovou službu, nepřiměřených nebo neuvážených výdajů a veškerých dalších nákladů, které nesplňují podmínky uvedené v písmenech a) až d).
Pro účely písmene a) prvního pododstavce lze použít průměrné náklady na personál, pokud jsou v souladu se správními zásadami a účetními postupy účastníka a neliší se výrazně od skutečných nákladů.
4. Finanční příspěvek Společenství se vypočítá s ohledem na náklady nepřímé akce jako celku, jejich náhrada je však založena na nákladech, které jednotliví účastníci vykáží.
Článek 31
Přímé způsobilé náklady a nepřímé způsobilé náklady
1. Způsobilé náklady se skládají z nákladů, které lze přímo připsat dané akci (dále jen „přímé způsobilé náklady“), a případně z nákladů, které nelze dané akci přímo připsat, ale které byly vynaloženy v přímém vztahu s přímými způsobilými náklady dané akci připsanými (dále jen „nepřímé způsobilé náklady“).
2. Náhrada nákladů účastníků je založena na jejich přímých a nepřímých způsobilých nákladech.
Účastník může v souladu s čl. 30 odst. 3 písm. c) použít zjednodušenou metodu výpočtu svých nepřímých způsobilých nákladů na úrovni svého právního subjektu, je-li tato metoda v souladu s jeho obvyklými účetními a správními zásadami a obvyklými postupy. Zásady, jež je třeba v tomto ohledu dodržovat, jsou uvedeny ve vzorové grantové dohodě.
3. V některých případech, zejména u koordinačních a podpůrných akcí a případně u akcí na podporu odborné přípravy a profesního rozvoje výzkumných pracovníků, může být náhrada nepřímých způsobilých nákladů grantovou dohodou omezena na určitý maximální procentní podíl přímých způsobilých nákladů, s výjimkou přímých způsobilých nákladů na subdodávky.
4. Odchylně od odstavce 2 si účastník může pro krytí nepřímých způsobilých nákladů zvolit pevnou sazbu svých celkových přímých způsobilých nákladů, s výjimkou přímých způsobilých nákladů na subdodávky nebo náhrady nákladů třetích stran.
Komise stanoví příslušné pevné sazby na základě přibližné hodnoty dotyčných skutečných nepřímých nákladů v souladu s finančním nařízením a nařízením (ES, Euratom) č. 2342/2002.
5. Neziskové veřejné subjekty, instituce sekundárního a vysokoškolského vzdělávání, výzkumné organizace a malé a střední podniky, které nemohou s jistotou stanovit své skutečné nepřímé náklady na dotyčnou akci, si při účasti v režimech financování, které zahrnují činnosti spojené s výzkumem, technologickým rozvojem a demonstracemi, jak je uvedeno v článku 32, mohou zvolit pevnou sazbu ve výši 60 % celkových přímých způsobilých nákladů.
6. Všechny pevné sazby se uvedou ve vzorové grantové dohodě.
Článek 32
Maximální podíl na financování
1. V případě činností v oblasti výzkumu a technologického rozvoje může finanční příspěvek Společenství dosáhnout maximálně 50 % celkových způsobilých nákladů.
V případě neziskových veřejných subjektů, institucí sekundárního a vysokoškolského vzdělávání, výzkumných organizací a malých a středních podniků však může dosáhnout maximálně 75 % celkových způsobilých nákladů.
2. U demonstračních činností může finanční příspěvek Společenství dosáhnout maximálně 50 % celkových způsobilých nákladů.
3. U činností v rámci koordinačních a podpůrných akcí a akcí na podporu odborné přípravy a profesního rozvoje výzkumných pracovníků může finanční příspěvek Společenství dosáhnout maximálně 100 % celkových způsobilých nákladů.
4. Pokud jde o správní činnosti, včetně osvědčení o finančních výkazech, a další činnosti, které nejsou uvedeny v odstavcích 1, 2 a 3, může finanční příspěvek Společenství dosáhnout maximálně 100 % celkových způsobilých nákladů.
Mezi další činnosti uvedené v prvním pododstavci patří mimo jiné odborná příprava v rámci akcí, které nespadají do režimu financování odborné přípravy a profesního rozvoje výzkumných pracovníků, a dále koordinace, navazování kontaktů a šíření výsledků.
5. Pro účely odstavců 1 až 4 se při stanovení finančního příspěvku Společenství vezmou v úvahu způsobilé náklady a příjmy.
6. Odstavce 1 až 5 se případně použijí pro nepřímé akce, kde se na celou nepřímou akci používá financování pevnou sazbou nebo paušální částkou.
Článek 33
Vykazování a audit způsobilých nákladů
1. Komisi se předkládají pravidelné zprávy týkající se způsobilých nákladů, finančních výnosů z předběžného financování a příjmů v souvislosti s danou nepřímou akcí a případně osvědčení o finančních výkazech, v souladu s finančním nařízením a nařízením (ES, Euratom) č. 2342/2002.
Pokud v případě dané akce dochází ke spolufinancování, toto spolufinancování se vykazuje a případně po skončení akce stvrzuje osvědčením.
2. Aniž je dotčeno finanční nařízení a nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002, je osvědčení o finančních výkazech povinné pouze v případech, kdy kumulativní částka průběžných plateb a plateb zůstatků uhrazených účastníkovi nepřímé akce činí 375 000 EUR nebo více.
U nepřímých akcí v délce trvání dvou let nebo kratší se od účastníka nicméně vyžaduje pouze jedno osvědčení o finančních výkazech, a to na konci projektu.
Osvědčení o finančních výkazech se nevyžadují pro nepřímé akce, které byly v plné výši uhrazeny paušálními částkami nebo pevnými sazbami.
3. V případě veřejných orgánů, výzkumných organizací a institucí sekundárního a vysokoškolského vzdělávání může osvědčení o finančních výkazech požadované podle odstavce 1 vydat příslušný státní úředník.
Článek 34
Sítě excelence
1. Pracovní program stanoví formu grantů, které mají být použity pro sítě excelence.
2. Pokud má finanční příspěvek Společenství pro sítě excelence podobu paušální částky, vypočítá se na základě počtu výzkumných pracovníků, kteří se mají do sítě excelence zapojit, a délky trvání akce. Jednotková částka u paušálních částek je 23 500 EUR na rok na výzkumného pracovníka.
Tuto částku Komise upraví v souladu s finančním nařízením a nařízením (ES, Euratom) č. 2342/2002.
3. Pracovní program stanoví maximální počet účastníků a případně maximální počet výzkumných pracovníků, který může být použit jako základ pro výpočet maximální paušální částky. Další účastníci nad tento maximální počet pro stanovení finančního příspěvku se však případně také mohou účastnit.
4. Finanční příspěvek se vyplácí v pravidelných dávkách.
Tyto pravidelné dávky jsou vypláceny na základě posouzení postupného provádění společného programu činností prostřednictvím měření integrace výzkumných zdrojů a kapacit na základě ukazatelů výkonu dojednaných s konsorciem a uvedených v grantové dohodě.
Pododdíl 2
Vyplácení, rozdělování, zpětné vymáhání a záruky
Článek 35
Platba a rozdělení
1. Finanční příspěvek Společenství se účastníkům vyplatí prostřednictvím koordinátora bez zbytečného prodlení.
2. Koordinátor vede záznamy, jež umožňují kdykoliv zjistit, jaké podíly finančních prostředků Společenství byly jednotlivým účastníkům přiděleny.
Na vyžádání sdělí koordinátor tuto informaci Komisi.
Článek 36
Zpětné získávání
Komise může přijmout rozhodnutí o zpětném získání částek v souladu s finančním nařízením.
Článek 37
Mechanismus s cílem zabránit riziku
1. S výhradou odstavců 2 až 5 je finanční odpovědnost každého z účastníků omezena na jeho vlastní závazky.
2. Pro účely řízení rizika spojeného s nevracením dlužných částek Společenství Komise zřídila a provozuje „účastnický záruční fond“ (dále jen „fond“) v souladu s přílohou.
Finanční úroky z fondu jsou doplňovány do fondu a slouží výlučně účelům uvedeným v bodě 3 přílohy, aniž je dotčen bod 4 přílohy.
3. Finanční příspěvek účastníka nepřímé akce do fondu, který má podobu grantu, nepřesáhne 5 % finančního příspěvku Společenství určeného účastníkovi. Na konci akce se částka příspěvku do fondu vrátí prostřednictvím koordinátora účastníkovi, s výhradou odstavce 4.
4. Nejsou-li úroky z fondu dostačující pro pokrytí částek dlužných Společenství, může Komise z částky, jež má být vrácena účastníkovi, odečíst maximálně jedno procento finančního příspěvku Společenství určeného účastníkovi.
5. Odečet uvedený v odstavci 4 se nevztahuje na veřejné subjekty, právní subjekty, jejichž účast na nepřímé akci je zaručena členským státem nebo přidruženou zemí, a instituce sekundárního a vysokoškolského vzdělávání.
6. Komise ověří ex ante pouze finanční způsobilost koordinátorů a účastníků jiných než těch, kteří jsou uvedeni v odstavci 5 a kteří žádají o finanční příspěvek Společenství v nepřímé akci přesahující výši 500 000 EUR, pokud neexistují výjimečné okolnosti a pokud na základě již dostupných informací existují oprávněné důvody k pochybnostem o finanční způsobilosti těchto účastníků.
7. Účastnický záruční fond se považuje za dostatečnou záruku podle finančního nařízení. Od účastníků nelze vyžadovat žádnou další záruku nebo zajištění, ani jim je nelze ukládat.
KAPITOLA III
ŠÍŘENÍ A VYUŽÍVÁNÍ A PŘÍSTUPOVÁ PRÁVA
ODDÍL 1
Nové poznatky
Článek 38
Zvláštní pravidla pro výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy
Pravidla stanovená v této kapitole se použijí, aniž jsou dotčena zvláštní pravidla pro činnosti v rámci tematické oblasti „Výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy“ uvedená v kapitole IV.
Pododdíl 1
Vlastnictví
Článek 39
Vlastnictví nových poznatků
1. Nové poznatky, které jsou výsledkem práce provedené v rámci jiných nepřímých akcí, než které jsou uvedeny v odstavci 3, jsou vlastnictvím účastníka, který práci, z níž nové poznatky vzešly, vykonal.
2. Jestliže jsou zaměstnanci nebo jiní pracovníci pracující pro některého účastníka oprávněni nárokovat si práva na nové poznatky, pak tento účastník zajistí, aby mohla být tato práva vykonávána způsobem, který je v souladu s povinnostmi účastníka podle grantové dohody.
3. Nové poznatky jsou vlastnictvím Společenství v těchto případech:
a)
koordinační a podpůrné akce spočívající v nákupu zboží nebo služeb podle předpisů o veřejných zakázkách uvedených ve finančním nařízení;
b)
koordinační a podpůrné akce týkající se nezávislých odborníků.
Článek 40
Společné vlastnictví nových poznatků
1. V případech, kdy práci, z níž nové poznatky vzešly, provedlo více účastníků společně a kdy jejich jednotlivé podíly na práci nelze určit, jsou nové poznatky společným vlastnictvím těchto účastníků.
Účastníci uzavřou dohodu o rozdělení a podmínkách výkonu tohoto společného vlastnictví v souladu s podmínkami grantové dohody.
2. Pokud ještě nebyla uzavřena dohoda o společném vlastnictví, je každý ze spoluvlastníků oprávněn udílet nevýhradní licence třetím stranám bez práva poskytovat sublicence, jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
ostatní spoluvlastníci o tom musí být předem informováni;
b)
ostatním spoluvlastníkům musí být poskytnuta spravedlivá a přiměřená kompenzace.
3. Komise na vyžádání poskytne pokyny ohledně možných aspektů, které mají být začleněny do dohody o společném vlastnictví.
Článek 41
Převod nových poznatků
1. Vlastník může nové poznatky převést na jakýkoli právní subjekt, s výhradou odstavců 2 až 5 tohoto článku a s výhradou článku 42.
2. Jestliže některý účastník převádí své vlastnické právo k novým poznatkům, převede na nabyvatele i své povinnosti související s těmito novými poznatky, včetně povinnosti postoupit je jakémukoli dalšímu nabyvateli, a to v souladu s grantovou dohodou.
3. Požaduje-li se, aby účastník postoupil přístupová práva, uvědomí o tom předem ostatní účastníky téže akce a poskytne jim, s výhradou závazků týkajících se důvěrnosti, dostatečné informace o novém vlastníkovi nových poznatků, aby mohli vykonávat svá přístupová práva podle grantové dohody.
Ostatní účastníci se však mohou písemnou dohodou vzdát svého práva na předchozí informování v případě převodu vlastnictví z jednoho účastníka na konkrétně určenou třetí stranu.
4. Po informování v souladu s odst. 3 prvním pododstavcem může kterýkoli další účastník proti jakémukoliv převodu vlastnictví vznést námitky s odůvodněním, že by jím byla nepříznivě dotčena jeho přístupová práva.
Pokud kterýkoli z ostatních účastníků prokáže, že jeho práva by byla nepříznivě dotčena, k zamýšlenému převodu nedojde, dokud mezi danými účastníky nedojde k dohodě.
5. Grantová dohoda může případně stanovit, že Komisi musí být předem oznámen každý zamýšlený převod vlastnictví nových poznatků nebo každé zamýšlené udělení licence na třetí stranu usazenou ve třetí zemi, která není přidružena k rámcovému programu.
Článek 42
Zachování konkurenceschopnosti Evropy, ochrana obranných zájmů členských států a dodržování etických zásad
Komise může vznést námitky proti převodu vlastnictví nových poznatků nebo proti udělení licence k novým poznatkům třetím stranám usazeným ve třetí zemi, která není přidružena k rámcovému programu, domnívá-li se, že to není v souladu se zájmem rozvíjet konkurenceschopnost evropského hospodářství nebo s obrannými zájmy členských států ve smyslu článku 24 Smlouvy nebo že se to neslučuje s etickými zásadami.
V takových případech k převodu vlastnictví nebo udělení licence nedojde, dokud se Komise neujistí, že jsou zavedena příslušná ochranná opatření.
Pododdíl 2
Ochrana, zveřejnění, šíření a využívání
Článek 43
Ochrana nových poznatků
Mohou-li nové poznatky nalézt průmyslové nebo obchodní využití, zajistí jejich vlastník přiměřenou a účinnou ochranu s patřičným ohledem na své oprávněné zájmy a oprávněné zájmy, zejména obchodní, ostatních dotčených účastníků dané nepřímé akce.
Uplatňuje-li účastník, který není vlastníkem nových poznatků, své oprávněné zájmy, musí v každém případě prokázat, že by byl výrazně poškozen.
Mohou-li nové poznatky nalézt průmyslové nebo obchodní využití a jejich vlastník je nechrání ani je nepřevede na jiného účastníka, na přidružený subjekt usazený v členském státě nebo přidružené zemi nebo na jinou třetí stranu usazenou v členském státě nebo přidružené zemi spolu se souvisejícími povinnostmi v souladu s článkem 41, nelze tyto nové poznatky šířit, dokud není informována Komise.
V takovém případě může Komise se souhlasem příslušného účastníka převzít vlastnictví těchto nových poznatků a přijmout opatření na jejich přiměřenou a účinnou ochranu. Daný účastník může odmítnout pouze tehdy, může-li prokázat, že by tím byly výrazně narušeny jeho oprávněné zájmy.
Článek 44
Prohlášení o finančním příspěvku Společenství
Veškeré publikace, patentové přihlášky podané kterýmkoliv účastníkem nebo z jeho pověření nebo jakékoliv jiné formy šíření nových poznatků musí obsahovat prohlášení, že k dotyčným novým poznatkům se dospělo s finančním přispěním Společenství; toto prohlášení může obsahovat i vizuální prostředky.
Znění tohoto prohlášení se stanoví v grantové dohodě.
Článek 45
Využívání a šíření
1. Účastníci využívají nové poznatky, které vlastní, nebo jejich využívání zajistí.
2. Každý účastník zajistí, aby byly jím vlastněné nové poznatky šířeny co nejrychleji. Pokud tak neučiní, může tyto nové poznatky šířit Komise v souladu s článkem 12 Smlouvy.
Grantová dohoda může v tomto ohledu stanovit lhůty.
3. Činnosti v oblasti šíření musí být v souladu s ochranou práv duševního vlastnictví, s povinnostmi zachovávat důvěrnost a s oprávněnými zájmy vlastníka nových poznatků a obrannými zájmy členských států ve smyslu článku 24 Smlouvy.
4. Před jakýmkoliv šířením nových poznatků uvědomí účastník ostatní dotčené účastníky.
Po tomto oznámení může kterýkoliv z dotčených účastníků vznést námitky, pokud se domnívá, že by v souvislosti s novými poznatky nebo stávajícími poznatky byly výrazně narušeny jeho oprávněné zájmy. V takovém případě nemůže dojít k šíření poznatků, dokud nejsou podniknuty přiměřené kroky k ochraně těchto oprávněných zájmů.
ODDÍL 2
Přístupová práva ke stávajícím poznatkům a k novým poznatkům
Článek 46
Stávající poznatky
Účastníci mohou stávající poznatky nezbytné pro účely nepřímé akce definovat v písemné dohodě a případně mohou konkrétní stávající poznatky vyloučit.
Článek 47
Zásady
1. Veškeré žádosti o přístupová práva se podávají písemně.
2. Není-li s vlastníkem nových poznatků nebo stávajících poznatků dohodnuto jinak, přístupová práva neopravňují k udělování sublicencí.
3. Udílení výhradních licencí na nové poznatky nebo stávající poznatky je možné za předpokladu, že všichni ostatní účastníci písemně stvrdí, že se svých přístupových práv k nim zříkají.
4. Aniž je dotčen odstavec 3, jakákoliv dohoda, která účastníkům nebo třetím stranám poskytuje přístupová práva k novým poznatkům nebo stávajícím poznatkům, zajistí, že budou zachována potenciální přístupová práva pro další účastníky.
5. Aniž jsou dotčeny články 48 a 49 a grantová dohoda, účastníci téže akce se co nejdříve vzájemně informují o jakýchkoli omezeních pro udělování přístupových práv ke stávajícím poznatkům nebo jakýchkoli jiných omezeních, která by mohla výrazně ovlivnit udělování přístupových práv.
6. Ukončení účasti na nepřímé akci nemá žádný vliv na povinnost účastníka poskytnout přístupová práva zbývajícím účastníkům téže akce podle podmínek stanovených v grantové dohodě.
Článek 48
Přístupová práva pro provádění nepřímých akcí
1. Přístupová práva k novým poznatkům se udělí ostatním účastníkům téže nepřímé akce, pokud je to nezbytné k tomu, aby tito účastníci mohli vykonávat svou práci v rámci této nepřímé akce.
Tato přístupová práva se udělují bezplatně.
2. Přístupová práva ke stávajícím poznatkům se udělí ostatním účastníkům téže nepřímé akce, pokud je to nezbytné k tomu, aby tito účastníci mohli vykonávat svou práci v rámci této nepřímé akce, za předpokladu, že daný účastník je oprávněn tato práva udělovat.
Taková přístupová práva se udělí bezplatně, pokud se všichni účastníci před přistoupením ke grantové dohodě nedohodnou jinak.
Článek 49
Přístupová práva pro využívání
1. Účastníci téže nepřímé akce požívají přístupových práv k novým poznatkům, pokud je potřebují k využívání svých vlastních nových poznatků.
Tato přístupová práva se na základě dohody udělí buď za spravedlivých a přiměřených podmínek nebo bezplatně.
2. Účastníci téže nepřímé akce požívají přístupových práv ke stávajícím poznatkům, potřebují-li je k využívání svých vlastních nových poznatků, a za předpokladu, že daný účastník je oprávněn tato práva udělovat.
Tato přístupová práva se na základě dohody udělí buď za spravedlivých a přiměřených podmínek nebo bezplatně.
3. Nestanoví-li grantová dohoda nebo dohoda o konsorciu jinak, má přidružený subjekt usazený v členském státě nebo přidružené zemi rovněž přístupová práva k novým poznatkům nebo stávajícím poznatkům uvedená v odstavcích 1 a 2, a to za stejných podmínek jako účastník, k němuž je přidružen.
4. Žádost o přístupová práva podle odstavců 1, 2 a 3 lze podat do jednoho roku po některé z těchto událostí:
a)
skončení nepřímé akce;
b)
ukončení účasti vlastníka daných stávajících poznatků nebo nových poznatků.
Dotyční účastníci se však mohou dohodnout i na jiné lhůtě.
KAPITOLA IV
ZVLÁŠTNÍ PRAVIDLA PRO ÚČAST NA ČINNOSTECH V TEMATICKÉ OBLASTI VÝZKUMU ENERGIE Z JADERNÉ SYNTÉZY
Článek 50
Oblast působnosti
Pravidla stanovená v této kapitole se vztahují na činnosti v rámci tematické oblasti „Výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy“ uvedené ve zvláštním programu. V případě jakéhokoli rozporu mezi pravidly stanovenými v této kapitole a pravidly stanovenými v kapitolách II a III se použijí pravidla stanovená v této kapitole.
Článek 51
Provádění výzkumu v oblasti energie z jaderné syntézy
Činnosti v tematické oblasti „Výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy“ mohou být prováděny na základě postupů a pravidel pro šíření a využívání stanovených v těchto rámcích:
a)
smlouvy o přidružení uzavřené mezi Společenstvím a členskými státy či přidruženými třetími zeměmi nebo právními subjekty v rámci členských států či přidružených třetích zemí;
b)
Evropská dohoda o vývoji jaderné syntézy (EFDA) uzavřená mezi Společenstvím a organizacemi, které jsou usazeny ve členských státech nebo přidružených zemích nebo jednají jejich jménem;
c)
společný evropský podnik pro mezinárodní termonukleární experimentální reaktor (ITER) na základě hlavy II kapitoly 5 Smlouvy;
d)
mezinárodní dohody o spolupráci se třetími zeměmi nebo s právními subjekty, které mohou být zřízeny takovou dohodou, zejména dohodou o ITER a dohodami o širším přístupu;
e)
jakákoli další mnohostranná dohoda uzavřená mezi Společenstvím a přidruženými organizacemi, zejména dohoda o mobilitě zaměstnanců;
f)
akce založené na sdílení nákladů s cílem podpořit výzkum v oblasti energie z jaderné syntézy a přispět k tomuto výzkumu, na nichž se podílejí subjekty ve členských státech nebo v zemích přidružených k rámcovému programu, s nimiž nebyla uzavřena smlouva o přidružení.
Článek 52
Finanční příspěvek Společenství
1. Smlouvy o přidružení uvedené v čl. 51 písm. a) a akce založené na sdílení nákladů uvedené v čl. 51 písm. f) stanoví pravidla týkající se finančního příspěvku Společenství na činnosti, kterých se týkají.
Roční sazba finančního příspěvku Společenství, který je stanovený ve smlouvách o přidružení, nesmí za celou dobu trvání sedmého rámcového programu Společenství a tohoto rámcového programu přesáhnout 20 % výdajů sdružení zaměřených na činnosti uvedené v jejich ročních pracovních programech.
2. Po konzultaci poradního výboru pro program jaderné syntézy uvedeného v článku 7 rozhodnutí 2012/94/Euratom může Komise financovat:
a)
v rámci smluv o přidružení v sazbě nepřekračující 40 %: výdaje v rámci zvláštních projektů spolupráce mezi přidruženými subjekty, které poradní výbor doporučil pro prioritní podporu a které schválila Komise; prioritní podpora se zaměří na akce s významem pro ITER/DEMO s výjimkou projektů, jimž byl prioritní status udělen již dříve v průběhu předchozích rámcových programů;
b)
akce prováděné v rámci Evropské dohody o vývoji jaderné syntézy, včetně zprostředkování, nebo v rámci společného podniku uvedeného v čl. 51 písm. c);
c)
akce prováděné v rámci dohody o mobilitě zaměstnanců.
3. V případě projektů a akcí, pro něž je poskytován finanční příspěvek podle odst. 2 písm. a) nebo b), mají všechny právní subjekty uvedené v čl. 51 písm. a) a b) právo podílet se na pokusech prováděných na dotyčném zařízení.
4. Finanční příspěvek Společenství na akce prováděné v rámci mezinárodní dohody o spolupráci uvedené v čl. 51 písm. d) se stanoví v souladu s podmínkami této dohody nebo je stanoví jakýkoli právní subjekt zřízený na základě dohody. Společenství může svou účast na dohodě a svůj finanční příspěvek řídit prostřednictvím jakéhokoli vhodného právního subjektu.
KAPITOLA V
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 53
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 19. prosince 2011.
PADOMES REGULA (EURATOM) Nr. 139/2012
(2011. gada 19. decembris),
ar ko paredz noteikumus par uzņēmumu, pētniecības centru un augstskolu dalību Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogrammas netiešajās darbībās un par pētījumu rezultātu izplatīšanu (2012.-2013. gads)
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 7. un 10. pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, kas iesniegts pēc apspriešanās ar Zinātnes un tehnikas komiteju,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),
ņemot vērā Revīzijas palātas atzinumu,
tā kā:
(1)
Ar Padomes Lēmumu 2012/93/Euratom (3) tika pieņemta Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogramma kodolpētniecības un mācību pasākumiem (2012.-2013. gads) tika pieņemta Eiropas Atomenerģijas kopienas 2012.-2013. gada kodolpētniecības un mācību pasākumu pamatprogramma (turpmāk “pamatprogramma”). Komisijas pienākums ir nodrošināt to, ka īsteno pamatprogrammu un tās īpašās programmas, tostarp ar tām saistītos finanšu aspektus.
(2)
Pamatprogramma (būtu jāīsteno saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4) (turpmāk “Finanšu regula”), un Komisijas Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 (2002. gada 23. decembris), ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5).
(3)
Pamatprogramma būtu jāīsteno arī saskaņā ar noteikumiem par valsts atbalstu, jo īpaši noteikumiem par valsts atbalstu pētniecībai un izstrādei, kas pašlaik ir Kopienas nostādnes par valsts atbalstu pētniecībai, attīstībai un inovācijai (6).
(4)
Pamatprogrammā ir saglabāta vispārējā darbības joma un principi attiecībā uz Kopienas Septīto pamatprogrammu, kas pieņemta ar Padomes Lēmumu 2006/970/Euratom (2006. gada 18. decembris) par Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) Septīto pamatprogrammu pētniecības un mācību darbībām kodolenerģijas jomā (2007. līdz 2011. gads) (7).
(5)
Uzņēmumu, pētniecības centru un augstskolu dalības noteikumiem būtu jāveido saskaņota, visaptveroša un pārredzama sistēma, lai ar vienkāršotām procedūrām atbilstīgi proporcionalitātes principam nodrošinātu maksimāli efektīvu īstenošanu, ņemot vērā nepieciešamību pēc vieglas piekļuves visiem tās dalībniekiem.
(6)
Pamatprogrammā būtu jāizmanto Komisijas iniciatīva vienkāršot pētniecības pamatprogrammu īstenošanu, kas ietverta Komisijas Lēmumā C(2011) 174 (2011. gada 24. janvāris) par trim pasākumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmuma 1982/2006/EK un Padomes Lēmuma 2006/970/Euratom īstenošanas vienkāršošanai. Minētais Komisijas lēmums maina ar Lēmumu 2006/970/Euratom pieņemto dotāciju nolīguma paraugu.
(7)
Noteikumiem arī turpmāk būtu jāatvieglo dalībnieku radītā intelektuālā īpašuma izmantošana, ņemot vērā arī to, kā dalībnieks var būt organizēts starptautiskā līmenī, tajā pašā laikā aizsargājot pārējo dalībnieku un Kopienas likumīgās intereses.
(8)
Pamatprogrammai būtu jāveicina dalībnieku piesaiste no Savienības tālākajiem reģioniem, kā arī plaša uzņēmumu, pētniecības centru un augstskolu dalība.
(9)
Saskaņotības un pārredzamības labad būtu jāpiemēro mikrouzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) definīcijas no Komisijas Ieteikuma 2003/361/EK (2003. gada 6. maijs) par mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (8).
(10)
Ir jāizveido dalības nosacījumu minimums, gan kā vispārīga norma, gan arī īpašām netiešajām darbībām saskaņā ar pamatprogrammu.
(11)
Pamatprogrammā būtu jāvar piedalīties jebkurai juridiskai vienībai, kas izpildījusi minimuma nosacījumus. Dalībai, kas pārsniedz minimumu, būtu jānodrošina attiecīgās netiešās darbības efektīva īstenošana.
(12)
Pamatprogrammā būtu jāmudina iesaistīties starptautiskās organizācijas, kuru uzdevums ir attīstīt sadarbību kodolpētniecības un apmācības jomā Eiropā un kuras galvenokārt veido dalībvalstis vai asociētās valstis.
(13)
Būtu jāparedz arī juridisko vienību, kas veic uzņēmējdarbību trešās valstīs, un starptautisku organizāciju dalība atbilstīgi Līguma 101. pantam. Tomēr šādai dalībai vajadzētu būt pamatotai ar to, ka tiek dots lielāks ieguldījums pamatprogrammā izvirzīto mērķu sasniegšanā.
(14)
Saskaņā ar Līguma 198. pantu juridiskās vienības no dalībvalstu jurisdikcijā esošām teritorijām ārpus Eiropas ir tiesīgas piedalīties pamatprogrammā.
(15)
Ir jāievieš noteikumi un nosacījumi Kopienas finansējuma sniegšanai netiešo darbību dalībniekiem.
(16)
Lai reglamentētu priekšlikumu iesniegšanu, novērtēšanu un atlasi, dotāciju piešķiršanu, kā arī prasību procedūras dalībniekiem, Komisijai ir jānosaka sīkāki noteikumi un procedūras papildus tām, kas noteiktas Finanšu regulā, Regulā (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 un šajā regulā. Jo īpaši būtu jāparedz noteikumi par neatkarīgu ekspertu piesaistīšanu.
(17)
Pamatprogrammas ilgums ir ierobežots līdz diviem gadiem, turpretim Savienības Septītā pamatprogramma, kura pieņemta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 1982/2006/EK (2006. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007-2013) (9) un kurā ir līdzīgi noteikumi kā Kopienas Septītajā pamatprogrammā Euratom līdztekus būs spēkā līdz 2013. gada beigām. Tādēļ ir lietderīgi piemērot noteikumus, kas līdzīgi Savienības Septītās pamatprogrammas noteikumiem, un izvairīties no lielām pārmaiņām dalībniekiem.
(18)
Papildus Finanšu regulas un Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 noteikumiem Komisijai saistībā ar pamatprogrammu būtu jāievieš papildu noteikumi un procedūras, kas reglamentētu pamatprogrammas netiešo darbību dalībnieku tiesisko un finansiālo realizācijas spēju novērtēšanu. Šādiem noteikumiem būtu jānodrošina pareizs līdzsvars starp Savienības finanšu interešu aizsardzību un juridisku vienību dalības vienkāršošanu un atvieglošanu pamatprogrammā. Lai nodrošinātu, ka konsekventi tiek pārbaudīta netiešo darbību dalībnieku pastāvēšana un juridiskais statuss, kā arī viņu darbības spējas un finansiālās spējas, un lai izvairītos no dalībniekiem radītām lielām izmaiņām, ir ieteicams pamatprogrammai piemērot noteikumus, kas nodrošina dalībnieku pastāvēšanas un juridiskā statusa, kā arī viņu darbības spēju un finansiālo spēju konsekventu pārbaudi netiešās darbībās, kuras atbalsta dotāciju veidā saskaņā ar Savienības Septīto pamatprogrammu un Kopienas Septīto pamatprogrammu, kas pieņemta ar Komisijas 2007. gada 13. jūnija Lēmumu C(2007) 2466.
(19)
Saistībā ar minēto Finanšu regula, Regula (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 un Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (10) reglamentē arī Kopienas finanšu interešu aizsardzību, cīņu pret krāpšanu un pārkāpumiem, Komisijai pienākošos summu atgūšanas procedūru, izslēgšanu no līgumu slēgšanas un dotāciju piešķiršanas procedūrām un ar to saistītās sankcijas, kā arī Komisijas un Revīzijas palātas veicamās revīzijas, pārbaudes un inspekcijas.
(20)
Kopienas finanšu ieguldījumam būtu jāsasniedz dalībnieki bez nepamatotas kavēšanās.
(21)
Nolīgumos, kas noslēgti par katru darbību, būtu jāparedz uzraudzība un finanšu kontrole, ko veic Komisija vai Komisijas pilnvarots pārstāvis, kā arī revīzijas, ko veic Revīzijas palāta, pārbaudes uz vietas, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) saskaņā ar kārtību, kas noteikta Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (11).
(22)
Komisijai būtu jāuzrauga gan netiešās darbības, kas tiek veiktas saskaņā ar pamatprogrammu, gan saskaņā ar pamatprogrammu un tās īpašajām programmām. Lai nodrošinātu netiešo darbību īstenošanas efektīvu un saskaņotu uzraudzību un novērtēšanu, Komisijai būtu jāizveido un jāuztur atbilstīga informācijas sistēma.
(23)
Pamatprogrammai būtu jāatspoguļo un jāatbalsta pamatprincipi, kas izklāstīti Komisijas Ieteikumā 2005/251/EK (2005. gada 11. marts) par Eiropas pētnieku hartu un par Uzvedības kodeksu pētnieku pieņemšanai darbā (12), ievērojot to brīvprātīgumu.
(24)
Pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumiem būtu jānodrošina, lai dalībnieki attiecīgā gadījumā aizsargātu darbībās radīto intelektuālo īpašumu, kā arī izmantotu un izplatītu darbību rezultātus.
(25)
Ievērojot īpašnieku tiesības uz intelektuālo īpašumu, noteikumi būtu jāizstrādā tā, lai nodrošinātu to, ka dalībnieki un, attiecīgā gadījumā, to saistītās vienības, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstī vai asociētā valstī, var piekļūt informācijai, kas ieguldīta projektā, un zināšanām, kas izriet no projektā veiktajiem pētījumiem, tādā mērā, kādā tas ir nepieciešams, lai veiktu pētniecisko darbu vai izmantotu radītās zināšanas.
(26)
“Dalībnieku garantiju fondam”, kas izveidots ar Kopienas Septīto pamatprogrammu un ko pārzina Komisija, būtu jāturpina darboties un jāaptver summas, kas saskaņā ar pamatprogrammu ir maksājamas, bet kuras saistību nepildītāji nav izmaksājuši. Šāda fonda radīšana ir veicinājusi vienkāršošanu un atvieglinājusi dalību, vienlaikus sargājot Savienības finansiālās intereses tādā veidā, kas ir piemērots arī pamatprogrammai.
(27)
Šīs regulas darbības jomā neietilpst Kopienas ieguldījumi kopuzņēmumos vai citās struktūrās, kas izveidotas saskaņā ar Līguma 45. līdz 51. pantu.
(28)
Šajā regulā ir ievērotas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā iekļautās pamattiesības un principi.
(29)
Kopienai saskaņā ar Finanšu regulu būtu jāsniedz finansiāls atbalsts arī ar publiskajiem iepirkumiem, tādā formā kā preču vai pakalpojumu cena, ko nosaka ar līgumu un atlasa, pamatojoties uz konkursu, tādā formā kā dotācijas, dalība organizācijās dalības maksas veidā un honorārs neatkarīgajiem ekspertiem,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
I NODAĻA
IEVADA NOTEIKUMI
1. pants
Priekšmets
Šajā regulā izklāstīti noteikumi par uzņēmumu, pētniecības centru un augstskolu, kā arī citu juridisku vienību dalību darbībās, ko viens vai vairāki dalībnieki veic saskaņā ar finansēšanas shēmām, kas norādītas Lēmuma 2012/93/Euratom II pielikumā (turpmāk “netiešās darbības”).
Tajā ir arī izklāstīti noteikumi par Kopienas finanšu ieguldījumu pamatprogrammas netiešo darbību dalībniekiem saskaņā ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (turpmāk “Finanšu regula”) un Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002.
Attiecībā uz pamatprogrammā veikto pētījumu rezultātiem šajā regulā ir izklāstīti noteikumi par jaunu zināšanu izpaušanu ar jebkādiem piemērotiem līdzekļiem, izņemot tos, kas saistīti ar minēto jauno zināšanu aizsardzības formalitātēm, bet ietverot jaunu zināšanu publicēšanu jebkuros plašsaziņas līdzekļos (turpmāk “izplatīšana”).
Papildus tajā ir paredzēti noteikumi par jauno zināšanu tiešu vai netiešu lietošanu turpmākos pētījumos, izņemot tajos, ko veic saistībā ar attiecīgo netiešo darbību, tostarp kāda produkta vai procesa izstrādi, izveidi un pārdošanu, vai pakalpojuma izveidi un sniegšanu (turpmāk “izmantošana”).
Attiecībā gan uz jaunām, gan iepriekš uzkrātām zināšanām šajā regulā ir paredzēti noteikumi saistībā ar atļaujām un lietotāju tiesībām izmantot minētās zināšanas (turpmāk “piekļuves tiesības”).
2. pants
Definīcijas
Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:
1)
“juridiska vienība” ir fiziska persona vai juridiska persona, kas izveidota saskaņā ar tās valsts tiesību aktiem, kurā tā veic uzņēmējdarbību, vai saskaņā ar Savienības tiesību aktiem vai starptautisko tiesību aktiem, kas ir tiesību subjekts un kas drīkst savā vārdā īstenot tiesības un uzņemties pienākumus;
2)
“saistīta vienība” ir juridiska vienība, kuru tieši vai netieši kontrolē kāds dalībnieks vai kurai ar kādu dalībnieku ir kopīgs tiešs vai netiešs kontrolētājs; kontrole var izpausties jebkurā no veidiem, kas norādīti 7. panta 2. punktā;
3)
“taisnīgi un samērīgi nosacījumi” ir atbilstīgi nosacījumi, kas var būt finansiāli noteikumi, kuros ņemti vērā īpašie apstākļi, kādos pieprasīta piekļuve, piemēram, faktiskā vai iespējamā vērtība tām jaunajām vai iepriekš uzkrātajām zināšanām, kam tiek pieprasīta piekļuve, un/vai paredzētās izmantošanas joma, ilgums vai cits izmantošanas aspekts;
4)
“jaunās zināšanas” ir attiecīgajā netiešajā darbībā iegūti rezultāti, tostarp informācija, neatkarīgi no iespējas tos aizsargāt, tostarp tiesības, kas saistītas ar autortiesībām, dizaina tiesības, patentu tiesības, augu šķirņu aizsardzības tiesības vai līdzīgi aizsardzības veidi;
5)
“iepriekš uzkrātas zināšanas” ir informācija, kas ir dalībnieku rīcībā pirms pievienošanās dotāciju nolīgumam, tostarp autortiesības vai citas intelektuālā īpašuma tiesības, kas saistās ar šādu informāciju, par kurām tie ir iesnieguši pieteikumus pirms pievienošanās dotāciju nolīgumam, un kas ir vajadzīga, lai veiktu netiešo darbību vai izmantotu tās rezultātus;
6)
“dalībnieks” ir juridiska vienība, kas dod ieguldījumu netiešajā darbībā un kam ir tiesības un pienākumi attiecībā uz Kopienu;
7)
“pētniecības organizācija” ir juridiska vienība, kas veic uzņēmējdarbību kā bezpeļņas organizācija, kurai viens no darbības pamatmērķiem ir veikt pētniecību vai izstrādāt tehnoloģijas;
8)
“trešā valsts” ir valsts, kas nav dalībvalsts;
9)
“asociētā valsts” ir trešā valsts, kas ar Kopienu noslēgusi starptautisku nolīgumu, saskaņā ar kura noteikumiem vai uz kura pamata tā veic finanšu ieguldījumu pamatprogrammā vai kādā tās daļā;
10)
“starptautiska organizācija” ir valdību organizācija, kas ir tiesību subjekts saskaņā ar starptautiskajām publiskajām tiesībām, bet kas nav Savienība, kā arī ikviena specializēta aģentūra, ko izveidojusi šāda starptautiska organizācija;
11)
“starptautiska Eiropas interešu organizācija” ir starptautiska organizācija, kuras locekļu lielākā daļa ir dalībvalstis vai asociētās valstis un kuras galvenais mērķis ir veicināt sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā Eiropā;
12)
“publiska struktūra” ir juridiska vienība, kas šādā statusā izveidota ar kādas valsts tiesību aktiem, un starptautiska organizācija;
13)
“MVU” ir mikrouzņēmumi un mazie un vidējie uzņēmumi Komisijas Ieteikuma 2003/361/EK nozīmē;
14)
“darba programma” ir plāns, ko Komisija pieņēmusi īpašās programmas īstenošanai, kā norādīts 6. pantā Padomes 2011. gada 19. decembra Lēmumā 2012/94/Euratom par īpašo programmu, kas īstenojama ar netiešajām darbībām un ar ko īsteno Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogrammu kodolpētniecības un mācību pasākumiem (2012.-2013. gads) (13);
15)
“finansēšanas shēmas” ir Kopienas mehānismi netiešu darbību finansēšanai, kas izveidoti ar Lēmuma 2012/93/Euratom II pielikumu.
Šā panta pirmās daļas 1. punkta nolūkā fizisku personu gadījumā atsauces uz uzņēmējdarbības veikšanu uzskata par atsaucēm uz pastāvīgo dzīvesvietu.
3. pants
Konfidencialitāte
Ar nosacījumiem, kas iekļauti dotāciju nolīguma paraugā, apstiprinājuma vēstules paraugā vai līgumā, Komisija un dalībnieki glabā slepenībā datus, zināšanas un dokumentus, kas tiem nodoti kā konfidenciāli.
II NODAĻA
DALĪBA
4. pants
Īpaši noteikumi par kodolsintēzes pētniecību
Šajā nodaļā izklāstītos noteikumus piemēro, neskarot IV nodaļā izklāstītos īpašos noteikumus attiecībā uz pasākumiem tematiskajā jomā “Kodolsintēzes enerģijas pētniecība”.
1. IEDAĻA
Minimuma nosacījumi
5. pants
Vispārīgi principi
1. Ikviens uzņēmums, augstskola vai pētniecības centrs, vai cita juridiska vienība, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstī, asociētā valstī vai trešā valstī, var piedalīties netiešā darbībā, ja ir izpildīti šajā nodaļā paredzētie minimuma nosacījumi, tostarp nosacījumi, kas izvirzīti saskaņā ar 11. pantu.
2. Tomēr attiecībā uz 6. vai 8. pantā minētajām netiešām darbībām, kuru dalības minimuma nosacījumus var izpildīt arī tad, ja tajās nepiedalās juridiska vienība, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstī, uz dalību attiecas arī nosacījums, ka šādai dalībai jāveicina Līguma 1. un 2. pantā noteikto mērķu sasniegšana.
3. Kopīgais pētniecības centrs (JRC) var piedalīties netiešās darbībās ar tādiem pašiem nosacījumiem un ar tādām pašām tiesībām un pienākumiem kā juridiska vienība, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstī.
6. pants
Minimuma nosacījumi
1. Netiešo darbību minimuma nosacījumi ir šādi:
a)
tajās piedalās vismaz trīs juridiskās vienības, katra no kurām veic uzņēmējdarbību kādā dalībvalstī vai asociētā valstī un katra no kurām veic uzņēmējdarbību citā dalībvalstī vai asociētā valstī;
b)
visas trīs juridiskās vienības ir neatkarīgas cita no citas saskaņā ar 7. pantu.
2. Ja viens no dalībniekiem ir JRC vai starptautiska Eiropas interešu organizācija, vai saskaņā ar Savienības tiesībām radīta juridiska vienība, šā panta 1. punkta a) apakšpunkta izpildes nolūkā uzskata, ka šie dalībnieki veic uzņēmējdarbību dalībvalstī vai asociētā valstī, kas nav tā dalībvalsts vai asociētā valsts, kurā veic uzņēmējdarbību citi tās pašas darbības dalībnieki.
7. pants
Neatkarība
1. Divas juridiskas vienības uzskata par neatkarīgām vienu no otras, ja neviena no tām nav tiešā vai netiešā otras vienības kontrolē vai tādā pašā tiešā vai netiešā kontrolē, kādā ir otra vienība.
2. Šā panta 1. punkta izpildes nolūkā kontrole var izpausties šādi:
a)
attiecīgajā juridiskajā vienībā tieši vai netieši pieder vairāk nekā 50 % no emitētā kapitāla nominālvērtības vai šīs vienības akcionāru vai partneru balsstiesību vairākums;
b)
attiecīgajā juridiskajā vienībā tieši vai netieši faktiski vai juridiski pieder lēmumu pieņemšanas pilnvaras.
3. Tomēr par kontroles attiecībām pašas par sevi neuzskata šādas attiecības starp juridiskām vienībām:
a)
vienai un tai pašai publiskai ieguldījumu korporācijai, institucionālajam ieguldītājam vai riska kapitāla sabiedrībai tieši vai netieši pieder vairāk nekā 50 % no emitētā kapitāla nominālvērtības vai tās dalībnieku vai partneru balsstiesību vairākums;
b)
attiecīgās juridiskās vienības pieder vienam un tam pašam publisko tiesību subjektam vai ir tā pārraudzībā.
8. pants
Koordinācijas un atbalsta darbības, kā arī pētnieku sagatavošana un profesionālā izaugsme
Minimuma nosacījums koordinācijas un atbalsta darbībām, kā arī darbībām, kas paredzētas pētnieku izglītošanai un profesionālajai izaugsmei, ir vienas juridiskas vienības dalība.
Šā panta pirmā daļa neattiecas uz darbībām, kuru mērķis ir pētniecības pasākumu koordinēšana.
9. pants
Vienīgie dalībnieki
Ja netiešās darbības minimuma nosacījumus izpilda vairākas juridiskas vienības, kas kopā veido vienu juridisku vienību, tā var būt vienīgais netiešās darbības dalībnieks, ja vien tā veic uzņēmējdarbību dalībvalstī vai asociētā valstī.
10. pants
Starptautiskas organizācijas un juridiskas vienības, kas veic uzņēmējdarbību trešās valstīs
Netiešās darbībās var piedalīties starptautiskas organizācijas un juridiskas vienības, kas veic uzņēmējdarbību trešās valstīs, ja tās atbilst šajā nodaļā izklāstītajiem minimuma nosacījumiem, kā arī visiem nosacījumiem, kas izklāstīti īpašajās programmās vai attiecīgajās darba programmās.
11. pants
Papildu noteikumi
Papildus šajā nodaļā izklāstītajiem minimuma nosacījumiem īpašajās programmās vai darba programmās var iekļaut nosacījumus attiecībā uz minimālo dalībnieku skaitu.
Atbilstīgi netiešās darbības būtībai un mērķiem tajās var iekļaut arī papildu nosacījumus attiecībā uz dalībnieku veidu un - attiecīgā gadījumā - reģistrācijas vietu.
2. IEDAĻA
Procedūras
1. apakšiedaļa
Uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus
12. pants
Uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus
1. Komisija aicina iesniegt priekšlikumus netiešām darbībām saskaņā ar attiecīgajās īpašajās programmās un darba programmās noteiktajām prasībām.
Papildus publicitātei, kas norādīta Regulā (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, Komisija publisko uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus Eiropas Komisijas pamatprogrammas tīmekļa vietnēs, izmantojot īpašus informācijas kanālus, kā arī dalībvalstu un asociēto valstu izveidotajos kontaktpunktos.
2. Attiecīgā gadījumā Komisija uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus norāda, ka dalībniekiem nav jānoslēdz konsorcija nolīgums.
3. Uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus ir skaidri formulēti mērķi, lai nodrošinātu, ka pieteikumu iesniedzēji nepiesakās nevajadzīgi.
13. pants
Izņēmumi
Komisija neaicina iesniegt priekšlikumus attiecībā uz:
a)
koordinācijas un atbalsta darbībām, kas jāveic īpašajā programmā vai darba programmās norādītām juridiskām personām, ja īpašajā programmā saskaņā ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 ir atļauts atbalsta saņēmējus norādīt darba programmās;
b)
koordinācijas un atbalsta darbībām, kas ir preču vai pakalpojumu pirkums, kuru reglamentē Finanšu regulā izklāstītie noteikumi par publisko iepirkumu;
c)
koordinācijas un atbalsta darbībām saistībā ar neatkarīgu ekspertu iecelšanu;
d)
citām darbībām, ja tā noteikts Finanšu regulā vai Regulā (EK, Euratom) Nr. 2342/2002.
2. apakšiedaļa
Priekšlikumu izvērtēšana un atlase un dotāciju piešķiršana
14. pants
Novērtēšana, atlase un dotāciju piešķiršana
1. Komisija novērtē visus priekšlikumus, kas iesniegti, atsaucoties uz uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, pamatojoties uz novērtēšanas principiem un atlases un dotāciju piešķiršanas kritērijiem.
Izmanto kritērijus, kas saistīti ar izcilību, ietekmi un īstenošanu. Šo nosacījumu robežās darba programmā sīkāk norāda novērtēšanas un atlases kritērijus un var pievienot papildu prasības, koeficientus un limitus vai sniegt sīkākus norādījumus par kritēriju piemērošanu.
2. Neizvēlas priekšlikumus, kas ir pretrunā ētikas pamatprincipiem vai neatbilst nosacījumiem, kuri izklāstīti darba programmā vai uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus. Šādus priekšlikumus var jebkurā laikā izslēgt no novērtēšanas, atlases un dotāciju piešķiršanas procedūras.
3. Priekšlikumus sarindo pēc novērtēšanas rezultātiem. Lēmumus par finansējumu pieņem uz minētās klasifikācijas pamata.
15. pants
Iesniegšanas, izvērtēšanas, atlases un dotāciju piešķiršanas procedūras
1. Ja uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus paredzēta divpakāpju novērtēšanas procedūra, tad novērtēšanā turpina piedalīties tikai priekšlikumi, kas izturējuši pirmo pakāpi saskaņā ar novērtējumu pēc ierobežota kritēriju kopuma.
2. Ja uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus paredzēta divpakāpju iesniegšanas procedūra, otrajā pakāpē pilnu priekšlikumu lūdz iesniegt vienīgi tos iesniedzējus, kuru priekšlikumi atbilst pirmās pakāpes novērtēšanas kritērijiem.
Visus iesniedzējus ātri informē par novērtēšanas pirmās pakāpes rezultātiem.
3. Komisija pieņem un publicē noteikumus par priekšlikumu iesniegšanas procedūru, kā arī ar to saistītās novērtēšanas, atlases un piešķiršanas procedūras, un publicē norādījumus iesniedzējiem un pamatnostādnes novērtētājiem. It īpaši tā nosaka detalizētus divpakāpju iesniegšanas procedūras noteikumus (tostarp attiecībā uz pirmās pakāpes priekšlikumu apjomu un raksturu, kā arī attiecībā uz otrās pakāpes pilno priekšlikumu apjomu un raksturu), un divpakāpju novērtēšanas procedūras noteikumus.
Komisija iesniedzējiem sniedz informāciju un nosaka kompensācijas procedūras.
4. Noteikumi, kas nodrošina dalībnieku pastāvēšanas un tiesiskā statusa, kā arī viņu darbības spējas un finansiālo spēju konsekventu pārbaudīšanu netiešajās darbībās, ko atbalsta dotāciju veidā saskaņā ar Savienības Septīto pamatprogrammu un Kopienas Septīto pamatprogrammu, kas pieņemta ar Komisijas 2007. gada 13. jūnija Lēmumu C(2007) 2466, tiks piemēroti saskaņā ar pamatprogrammu.
Komisija atturas atkārtot šādu pārbaudi, ja attiecīgā dalībnieka stāvoklis nav mainījies.
16. pants
Neatkarīgu ekspertu iecelšana
1. Komisija ieceļ neatkarīgus ekspertus, kas tai palīdz novērtēt priekšlikumus.
Koordinācijas un atbalsta darbībām, kas minētas 13. pantā, neatkarīgus ekspertus ieceļ tikai tad, ja Komisija tādu iecelšanu uzskata par lietderīgu.
2. Neatkarīgus ekspertus izvēlas, pamatojoties uz viņu prasmju un zināšanu atbilstību uzticētajiem uzdevumiem. Gadījumos, kad neatkarīgiem ekspertiem būs jāstrādā ar klasificētu informāciju, iecelšanai nepieciešama attiecīgas pakāpes drošības pielaide.
Lai izveidotu piemēroto kandidātu sarakstus, neatkarīgus ekspertus izraugās un atlasa, izsludinot konkursu fiziskām personām vai uzaicinājumu tādām attiecīgām organizācijām kā valsts pētniecības aģentūrām, pētniecības iestādēm vai uzņēmumiem.
Ja tas šķiet lietderīgi, Komisija var izraudzīties tādas fiziskas personas ar atbilstošām prasmēm, kas nav iekļautas minētajos sarakstos.
Veidojot neatkarīgu ekspertu grupas, veic attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu samērīgu dzimumu līdzsvaru.
3. Kad Komisija ieceļ neatkarīgu ekspertu, tā veic visus nepieciešamos pasākumus, lai minētais eksperts nenonāktu interešu konfliktā saistībā ar jautājumu, par ko viņam jāsniedz atzinums.
4. Komisija paraksta apstiprinājuma vēstuli, kas tiek parakstīta starp Kopienu un katru neatkarīgo ekspertu, pēc apstiprinājuma vēstules parauga, kas izdots saskaņā ar Komisijas 2008. gada 21. augusta Lēmumu C(2008) 4617.
5. Reizi gadā Komisija piemērotos plašsaziņas līdzekļos publicē to neatkarīgo ekspertu sarakstu, kuri tai palīdzējuši pamatprogrammā un katrā īpašajā programmā.
3. apakšiedaļa
Īstenošana un dotāciju nolīgumi
17. pants
Vispārīgi jautājumi
1. Dalībnieki īsteno netiešo darbību un tālab veic visus vajadzīgos un pamatotos pasākumus. Vienas un tās pašas netiešās darbības dalībnieki strādā solidāri Kopienas labā.
2. Komisija pēc 18. pantā minētā dotāciju nolīguma parauga izstrādā dotāciju nolīgumu starp Kopienu un dalībniekiem, ņemot vērā attiecīgās finansēšanas shēmas īpatnības.
3. Dalībnieki neuzņemas saistības, kas neatbilst dotāciju nolīgumam.
4. Ja dalībnieks nepilda pienākumus attiecībā uz netiešās darbības tehnisko īstenošanu, pārējie dalībnieki izpilda dotāciju nolīgumā paredzēto, nesaņemot Kopienas papildu ieguldījumu, ja vien Komisija viņus nepārprotami neatbrīvo no šiem pienākumiem.
5. Ja darbības īstenošana kļūst neiespējama vai dalībniekiem neizdodas to īstenot, Komisija nodrošina darbības izbeigšanu.
6. Dalībnieki nodrošina, ka Komisija ir informēta par katru notikumu, kas varētu ietekmēt netiešās darbības īstenošanu vai skart Kopienas intereses.
7. Ja tas paredzēts dotāciju nolīgumā, netiešās darbības dalībnieki var slēgt līgumus ar apakšuzņēmējiem par noteiktu darba elementu izpildi.
8. Komisija nosaka dalībnieku kompensācijas procedūru.
18. pants
Vispārīgi noteikumi par dotāciju nolīgumu
1. Dotāciju nolīguma paraugs, kas pieņemts ar Komisijas 2007. gada 10. aprīļa Lēmumu C(2007) 1509, tiek piemērots saskaņā ar pamatprogrammu.
Dotāciju nolīgumā nosaka dalībnieku tiesības un pienākumus attiecībā pret Kopienu saskaņā ar Lēmumu 2006/970/Euratom, šo regulu, Finanšu regulu un Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, kā arī saskaņā ar Savienības tiesību aktu vispārīgajiem principiem.
Saskaņā ar jau minētajiem nosacījumiem tajā nosaka arī tādu juridisku vienību tiesības un pienākumus, kas kļūst par jau uzsāktas netiešās darbības dalībniekiem.
2. Attiecīgā gadījumā dotāciju nolīgumā nosaka, kuru Kopienas finanšu ieguldījuma daļu piešķirs, pamatojoties uz atbilstīgo izmaksu atlīdzināšanu, kuru - pamatojoties uz vienotām likmēm (tostarp uz vienības pašizmaksas skalu) vai vienreizējiem maksājumiem.
3. Dotāciju nolīgumā norāda, kādu konsorcija dalībnieku sastāva izmaiņu gadījumā iepriekš izsludināms konkurss.
4. Dotāciju nolīgumā paredz regulāri iesniegt Komisijai progresa ziņojumus par attiecīgās netiešās darbības īstenošanu.
5. Attiecīgā gadījumā dotāciju nolīgumā nosaka, ka Komisija iepriekš jāinformē par jebkuru nodomu nodot trešai personai jauno zināšanu īpašumtiesības.
6. Ja dotāciju nolīgumā noteikts, ka dalībniekiem jāveic pasākumi trešo personu labā, dalībnieki to dara zināmu vispārībai un attiecīgo trešo personu noteikšanu, novērtēšanu un atlasi veic pārredzami, taisnīgi un objektīvi. Dotāciju nolīgumā nosaka kritērijus šādu trešo personu atlasei, ja tas paredzēts darba programmā. Komisija patur tiesības izteikt iebildumus pret trešo personu atlasi.
7. Ja izrādās nepieciešams 1. punktā minēto dotāciju nolīguma paraugu ievērojami mainīt, Komisija to pienācīgi pārskata ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm.
8. Dotāciju nolīguma paraugā atspoguļo vispārīgos principus, kas izklāstīti Eiropas pētnieku hartā un Uzvedības kodeksā pētnieku pieņemšanai darbā. Tajā attiecīgi tiek aplūkota sinerģija ar izglītību visos līmeņos, gatavība un spēja sekmēt dialogu un diskusijas par zinātniskiem jautājumiem un pētījumu rezultātiem plašākā sabiedrībā ārpus zinātnieku aprindām, pasākumi, kuru mērķis ir palielināt sieviešu lomu pētniecībā, un pasākumi, kuru pamatā ir pētījuma sociālekonomiskie aspekti.
9. Dotāciju nolīguma paraugā noteikts, ka Komisija vai tās pilnvarots pārstāvis un Revīzijas palāta veic uzraudzību un finanšu kontroli.
10. Dotāciju nolīgumā dalībniekiem nosaka termiņus dažādu šajā regulā minēto paziņojumu sniegšanai.
19. pants
Noteikumi par piekļuves tiesībām, izmantošanu un izplatīšanu
1. Dotāciju nolīgumā nosaka dalībnieku attiecīgās tiesības un pienākumus saistībā ar piekļuves tiesībām, izplatīšanu un izmantošanu, ja minētās tiesības un pienākumi nav jau noteikti šajā regulā.
Šim nolūkam tajā paredz iesniegt Komisijai jauno zināšanu izmantošanas un izplatīšanas plānu.
2. Dotāciju nolīgumā var paredzēt nosacījumus, ar kādiem dalībnieki var iebilst pret tādu tehniskās darbības pārbaudi attiecībā uz jauno zināšanu izmantošanu un izplatīšanu, ko veic konkrēti Komisijas pilnvaroti pārstāvji.
20. pants
Noteikumi par nolīguma darbības izbeigšanu
Dotāciju nolīgumā paredz iemeslus tā darbības daļējai vai pilnīgai izbeigšanai, jo īpaši sakarā ar neatbilstību šai regulai, saistību neizpildi vai nolīguma laušanu, kā arī sekas dalībniekiem, ja kāds cits dalībnieks neievēro nolīguma saistības.
21. pants
Īpaši noteikumi
1. Ja netiešas darbības veic esošu pētniecības infrastruktūru atbalstam un attiecīgā gadījumā arī jaunu pētniecības infrastruktūru atbalstam, dotāciju nolīgumā iekļauj īpašus noteikumus par konfidencialitāti, publicitāti un piekļuves tiesībām, kā arī saistībām, kas varētu ietekmēt infrastruktūras lietotājus.
2. Ja netiešas darbības veic pētnieku izglītošanas un profesionālās izaugsmes atbalstam, dotāciju nolīgumā iekļauj īpašus noteikumus attiecībā uz konfidencialitāti, piekļuves tiesībām un saistībām, kas attiecas uz pētniekiem, kuri gūst labumu no minētās darbības.
3. Lai nodrošinātu, ka tiek ievērotas dalībvalstu aizsardzības intereses Līguma 24. panta nozīmē, dotāciju nolīgumā vajadzības gadījumā iekļauj īpašus nosacījumus attiecībā uz konfidencialitāti, informācijas klasificēšanu, piekļuves tiesībām, jauno zināšanu īpašumtiesību nodošanu un to izmantošanu.
22. pants
Parakstīšana un pievienošanās
Dotāciju nolīgums stājas spēkā pēc tam, kad to parakstījis koordinators un Komisija.
To piemēro katram dalībniekam, kas tam oficiāli pievienojies.
4. apakšiedaļa
Konsorciji
23. pants
Konsorcija nolīgumi
1. Ja uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus nav noteikts citādi, visi dalībnieki, kas vēlas piedalīties netiešā darbībā, noslēdz nolīgumu, turpmāk “konsorcija nolīgums”, ar ko cita starpā reglamentē:
a)
konsorcija iekšējo organizāciju;
b)
Kopienas finansiālā ieguldījuma sadali;
c)
noteikumus, kas papildina III nodaļas noteikumus un saistītos dotāciju nolīguma noteikumus;
d)
iekšējo strīdu izšķiršanas kārtību, tostarp saistībā ar pilnvaru pārkāpumiem;
e)
atbildību, kompensāciju un konfidencialitātes nolīgumus starp dalībniekiem.
2. Komisija nosaka un publicē pamatnostādnes par galvenajiem jautājumiem, kurus dalībnieki var noteikt savos konsorcija nolīgumos.
24. pants
Koordinators
1. Juridiskās vienības, kas vēlas piedalīties netiešā darbībā, no sava vidus izraugās vienu, kas darbojas par koordinatoru, lai tas saskaņā ar šo regulu, Finanšu regulu, Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 un dotāciju nolīgumu veiktu šādus uzdevumus:
a)
pārraudzītu, kā dalībnieki pilda savus pienākumus netiešajā darbībā;
b)
pārbaudītu, vai dotāciju nolīgumā norādītās juridiskās vienības izpilda nepieciešamās formalitātes, lai pievienotos dotāciju nolīgumam;
c)
saņemtu Kopienas finanšu ieguldījumu un sadalītu to saskaņā ar konsorcija un dotāciju nolīgumu;
d)
uzturētu kārtībā ar Kopienas finanšu ieguldījumu saistīto uzskaiti un finanšu kontus un informētu Komisiju par tā sadali saskaņā ar 23. panta 1. punkta b) apakšpunktu un 35. pantu;
e)
būtu par starpnieku efektīvā un korektā saziņā starp dalībniekiem un regulāri ziņotu dalībniekiem un Komisijai par projekta gaitu.
2. Koordinatoru norāda dotāciju nolīgumā.
Jauna koordinatora iecelšanai vajadzīga Komisijas rakstiska piekrišana.
25. pants
Izmaiņas konsorcijā
1. Netiešas darbības dalībnieki var vienoties par jauna dalībnieka pievienošanos vai esoša dalībnieka izslēgšanu saskaņā ar attiecīgajiem konsorcija nolīguma noteikumiem par to.
2. Ikviena juridiska vienība, kas iesaistās jau uzsāktā darbībā, pievienojas dotāciju nolīgumam.
3. Īpašos gadījumos, ja tas paredzēts dotāciju nolīgumā, konsorcijs izsludina konkursu un nodrošina tam plašu reklāmu, izmantojot specializētos informācijas atbalsta līdzekļus, jo īpaši pamatprogrammas tīmekļa vietnes, nozaru presi un brošūras, kā arī valstu kontaktpunktus, ko informācijai un atbalstam izveidojušas dalībvalstis un asociētās valstis.
Konsorcijs izvērtē piedāvājumus atbilstīgi kritērijiem, kas bijuši spēkā attiecībā uz sākotnējo darbību, un kopīgi ar neatkarīgiem ekspertiem, kurus konsorcijs iecēlis saskaņā ar 14. un 16. pantā izklāstītajiem principiem.
4. Konsorcijs paziņo Komisijai par visām ierosinātajām izmaiņām tā dalībnieku sastāvā, un Komisija var pret tām iebilst 45 dienās pēc paziņojuma izdarīšanas.
Izmaiņām konsorcija sastāvā, kas saistītas ar ierosinājumiem dotāciju nolīgumā izdarīt citas izmaiņas, kuras nav tieši saistītas ar izmaiņām konsorcija sastāvā, nepieciešama Komisijas rakstiska piekrišana.
5. apakšiedaļa
Programmu un netiešo darbību uzraudzība un izvērtēšana un informācijas paziņošana
26. pants
Uzraudzība un izvērtēšana
1. Komisija uzrauga netiešo darbību īstenošanu, balstoties uz regulāriem progresa ziņojumiem, kas iesniegti saskaņā ar 18. pantā minēto dotāciju nolīguma paraugu.
It īpaši Komisija uzrauga saskaņā ar 19. panta 1. punkta otro daļu iesniegtā jauno zināšanu izmantošanas un izplatīšanas plāna īstenošanu.
Šajā nolūkā Komisijai var palīdzēt neatkarīgi eksperti, kas iecelti saskaņā ar 16. pantu.
2. Komisija izveido un uztur informācijas sistēmu, lai nodrošinātu, ka 1. punktā minētā netiešo darbību īstenošanas uzraudzība visā pamatprogrammas laikā noritētu efektīvi un saskaņoti.
Ievērojot 3. pantu, Komisija piemērotā plašsaziņas līdzeklī publicē informāciju par finansētajiem projektiem.
3. Lēmuma 2012/93/Euratom 6. pantā minētā uzraudzība un izvērtēšana ietver ar šīs regulas piemērošanu saistītos aspektus un attiecas uz izmaksu aprēķināšanas režīma izmaiņu ietekmi uz budžetu salīdzinājumā ar Kopienas Septīto pamatprogrammu un uz administratīvo slogu dalībniekiem.
4. Komisija saskaņā ar 16. pantu ieceļ neatkarīgus ekspertus, kuri tai palīdz veikt pamatprogrammā un tās īpašajā programmā paredzēto izvērtēšanu un - vajadzības gadījumā - iepriekšējo pamatprogrammu izvērtēšanu.
5. Papildus Komisija var izveidot atbilstīgi 16. pantam ieceltu neatkarīgu ekspertu grupas, lai tās sniegtu konsultācijas par Kopienas pētniecības politikas izveidi un īstenošanu.
27. pants
Informācija, kas jādara pieejama
1. Ievērojot 3. pantu, Komisija pēc dalībvalsts vai asociētās valsts pieprasījuma dara tai pieejamu Komisijas rīcībā esošu noderīgu informāciju par jaunām zināšanām, kas gūtas, veicot pētījumus netiešas darbības ietvaros, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:
a)
minētā informācija attiecas uz valsts politiku;
b)
dalībnieki nav norādījuši pamatotus un pietiekamus iemeslus attiecīgās informācijas neizpaušanai.
2. Informācijas nodošanu, ko veic atbilstīgi 1. punktam, nekādā gadījumā neuzskata par Komisijas vai dalībnieku tiesību vai pienākumu nodošanu informācijas saņēmējam.
Tomēr saņēmējam ar šādu informāciju jārīkojas kā ar konfidenciālu informāciju, izņemot gadījumus, kad tā kļūst publiski pieejama vai dalībnieki to publisko, vai arī tā darīta zināma Komisijai, nenorādot ierobežojumus attiecībā uz tās konfidencialitāti.
3. IEDAĻA
Kopienas finanšu ieguldījums
1. apakšiedaļa
Tiesības saņemt finansējumu un dotāciju veidi
28. pants
Tiesības saņemt finansējumu
1. Kopienas finanšu ieguldījumu var saņemt šādas juridiskās vienības, kuras piedalās netiešā darbībā:
a)
juridiska vienība, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstī vai asociētā valstī vai izveidota saskaņā ar Savienības tiesību aktiem;
b)
starptautiska Eiropas interešu organizācija.
2. Ja netiešā darbībā piedalās starptautiska organizācija, kas nav starptautiska Eiropas interešu organizācija, vai juridiska vienība, kas veic uzņēmējdarbību trešā valstī, kura nav asociētā valsts, Kopienas finanšu ieguldījumu var piešķirt, ja izpildīts vismaz viens no šiem nosacījumiem:
a)
šāda iespēja paredzēta īpašajā programmā vai attiecīgajā darba programmā;
b)
tas ir būtiski netiešās darbības veikšanai;
c)
šāds ieguldījums ir paredzēts divpusējā zinātnes un tehnoloģiju nolīgumā vai kādā citā nolīgumā, kas noslēgts starp Kopienu un valsti, kurā veic uzņēmējdarbību attiecīgā juridiskā vienība.
29. pants
Dotāciju veidi
Kopienas finanšu ieguldījumu dotācijās, kas norādītas Lēmuma 2012/93/Euratom II pielikumā, piešķir, pamatojoties uz atbilstīgo izmaksu pilnīgu vai daļēju atlīdzināšanu.
Tomēr Kopienas finanšu ieguldījumu var arī piešķirt, piemērojot vienotas likmes finansējumu, tostarp vienības pašizmaksas skalu vai vienreizējus maksājumus, vai arī kombinējot atbilstīgo izmaksu atlīdzināšanu ar vienotās likmes finansējumu un vienreizējiem maksājumiem. Kopiena var sniegt finanšu ieguldījumu arī stipendiju vai godalgu veidā.
Darba programmās un uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus norāda attiecīgajās darbībās izmantojamo dotāciju veidus.
30. pants
Atbilstīgo izmaksu atlīdzināšana
1. Dalībnieki līdzfinansē dotāciju finansētās netiešās darbības.
Kopienas finanšu ieguldījums atbilstīgo izmaksu atlīdzināšanai nevar būt darbības peļņas avots.
2. Aprēķinot dotācijas maksājumu, ņem vērā ieņēmumus darbības īstenošanas beigās.
3. Lai netiešas darbības īstenošanas laikā radušās izmaksas uzskatītu par atbilstīgām, tām jāatbilst šādiem nosacījumiem:
a)
tām jābūt faktiskām;
b)
tām jārodas darbības laikā, izņemot izmaksas saistībā ar gala ziņojumiem, ja tādi paredzēti dotāciju nolīgumā;
c)
tām jābūt noteiktām atbilstīgi parastajiem grāmatvedības un vadības principiem un dalībnieku praksei un izmantotām vienīgi nolūkā īstenot netiešās darbības mērķus un sasniegt tās gaidāmos rezultātus atbilstīgi saimnieciskuma, efektivitātes un rezultativitātes principiem;
d)
tām jābūt uzskaitītām dalībnieka grāmatvedībā, izmaksātām, kā arī - trešās personas ieguldījuma gadījumā - uzskaitītām trešās personas grāmatvedībā;
e)
tajās nedrīkst būt iekļautas neatbilstīgas izmaksas, jo īpaši - skaidri nosakāmi netieši nodokļi, tostarp pievienotās vērtības nodoklis, nodevas, procentu maksājumi, rezerves iespējamiem turpmākiem zaudējumiem vai maksājumiem, izmaksas, kas saistītas ar kapitāla peļņu, izmaksas, kas deklarētas, radušās vai atlīdzinātas saistībā ar citu Savienības projektu, parādi un parādu apkalpošanas izmaksas, pārmērīgi vai neapdomāti izdevumi, kā arī jebkuras citas izmaksas, kas neatbilst a) līdz d) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem.
Šā punkta pirmās daļas a) apakšpunkta nolūkā var izmantot vidējās personāla izmaksas, ja tās atbilst dalībnieka vadības principiem un grāmatvedības praksei un ievērojami neatšķiras no faktiskajām izmaksām.
4. Lai gan Kopienas finanšu ieguldījumu aprēķina, atsaucoties uz netiešās darbības kopējām izmaksām, tās atlīdzina, pamatojoties uz katra dalībnieka paziņotajām izmaksām.
31. pants
Tiešās atbilstīgās izmaksas un netiešās atbilstīgās izmaksas
1. Atbilstīgās izmaksas veido izmaksas, kas tieši saistītas ar attiecīgo darbību (turpmāk “tiešās atbilstīgās izmaksas”), un - attiecīgā gadījumā - izmaksas, kas nav tieši saistītas ar attiecīgo darbību, bet radušās tiešā saistībā ar darbības tiešajām atbilstīgajām izmaksām (turpmāk “netiešās atbilstīgās izmaksas”).
2. Dalībnieku izmaksu atlīdzināšana pamatojas uz viņu tiešajām un netiešajām atbilstīgajām izmaksām.
Saskaņā ar 30. panta 3. punkta c) apakšpunktu dalībnieks var izmantot netiešo atbilstīgo izmaksu vienkāršotu aprēķinu metodi savas juridiskās vienības līmenī, ja šī metode atbilst tā parastajiem uzskaites un pārvaldības principiem un praksei. Principus, kas šajā gadījumā jāievēro, izklāsta dotāciju nolīguma paraugā.
3. Dotāciju nolīgumā var noteikt, ka netiešās atbilstīgās izmaksas atlīdzina līdz noteiktai maksimālajai procentuālajai daļai no tiešajām atbilstīgajām izmaksām, neiekļaujot tiešās atbilstīgās apakšlīguma izmaksas; jo īpaši tas attiecas uz koordinācijas un atbalsta darbībām un - attiecīgā gadījumā - uz darbībām pētnieku izglītošanai un profesionālajai izaugsmei.
4. Atkāpjoties no 2. punkta, netiešo atbilstīgo izmaksu segšanai dalībnieks var izvēlēties vienotu likmi no savām kopējām tiešajām atbilstīgajām izmaksām, izņemot tiešās atbilstīgās apakšlīgumu vai trešo pušu kompensācijas izmaksas.
Komisija pienācīgu vienotu likmi nosaka, pamatojoties uz ciešu tuvinājumu faktiskajām atbilstīgajām netiešajām izmaksām, saskaņā ar Finanšu regulu un Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002.
5. Bezpeļņas publisko tiesību subjekti, vidējās un augstākās izglītības iestādes, pētniecības organizācijas un MVU, kas nespēj precīzi noteikt savas faktiskās netiešās izmaksas saistībā ar attiecīgo darbību, piedaloties finansējuma shēmās, kas ietver pētniecību un tehnoloģisko attīstību un demonstrējumu pasākumus, kā norādīts 32. pantā, var izvēlēties vienotu likmi 60 % apmērā no kopējām tiešajām atbilstīgajām izmaksām.
6. Visas vienotās likmes nosaka dotāciju nolīguma paraugā.
32. pants
Finansējuma maksimālais apmērs
1. Kopienas finanšu ieguldījums pētniecības un tehnoloģiju izstrādes pasākumiem nevar būt vairāk par 50 % no kopējām atbilstīgajām izmaksām.
Tomēr tas var sasniegt arī 75 % no kopējām atbilstīgajām izmaksām, ja minētos pasākumus veic bezpeļņas publisko tiesību subjekti, vidējās un augstākās izglītības iestādes, pētniecības organizācijas vai MVU.
2. Kopienas finanšu ieguldījums demonstrējumu pasākumos var sasniegt ne vairāk kā 50 % no kopējām atbilstīgajām izmaksām.
3. Kopienas finanšu ieguldījums pasākumos, kuru atbalstam veic koordinācijas un atbalsta darbības un pētnieku izglītošanas un profesionālās izaugsmes pasākumus, var sasniegt līdz 100 % no kopējām atbilstīgajām izmaksām.
4. Pārvaldības darbībām, tostarp finanšu pārskatu sertifikātiem un citiem pasākumiem, kas nav minēti 1., 2. un 3. punktā, Kopienas finanšu ieguldījums var sasniegt līdz 100 % no kopējām atbilstīgajām izmaksām.
Pārējie pasākumi, kas minēti šā punkta pirmajā daļā, cita starpā ietver mācības tādās darbībās, kas nav iekļautas pētnieku izglītošanas un profesionālās izaugsmes, koordinācijas, tīklu veidošanas un izplatīšanas finansēšanas shēmā.
5. Lai saistībā ar 1. līdz 4. punktu noteiktu Kopienas finanšu ieguldījumu, ņem vērā atbilstīgās izmaksas un ieņēmumus.
6. Netiešām darbībām, kuras pilnībā finansē, izmantojot vienotas likmes finansējumu vai vienreizējus maksājumus, attiecīgi piemēro 1. līdz 5. punktu.
33. pants
Pārskats un atbilstīgo izmaksu revīzija
1. Komisijai iesniedz periodiskus pārskatus par atbilstīgajām izmaksām, no iepriekšēja finansējuma gūtajiem procentu ieņēmumiem un ieņēmumiem saistībā ar attiecīgo netiešo darbību; attiecīgā gadījumā tos apliecina ar finanšu pārskatu sertifikātu atbilstīgi Finanšu regulai un Regulai (EK, Euratom) Nr. 2342/2002.
Ja saistībā ar attiecīgo darbību tiek saņemts līdzfinansējums, par to ziņo Komisijai un attiecīgā gadījumā to apliecina darbības beigās.
2. Neatkarīgi no Finanšu regulas un Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 finanšu pārskatu sertifikāts ir obligāts tikai tad, ja starpposma maksājumu un atlikušo maksājumu kopsumma dalībniekam netiešajai darbībai ir vismaz EUR 375 000.
Tomēr par netiešajām darbībām, kuras ilgst divus gadus vai mazāk, no dalībnieka prasa ne vairāk par vienu finanšu pārskatu sertifikātu projekta beigās.
Finanšu pārskatu sertifikātus neprasa par netiešajām darbībām, kuras pilnībā apmaksā ar vienreizējiem maksājumiem vai pēc vienotām likmēm.
3. Ja darbību veic publisko tiesību subjekti, pētniecības organizācijas un augstākās un vidējās izglītības iestādes, 1. punktā paredzēto finanšu pārskatu sertifikātu var izsniegt kompetenta valsts amatpersona.
34. pants
Izcilības tīkli
1. Darba programmā paredz izcilības tīkliem izmantojamo dotāciju veidus.
2. Ja Kopienas finanšu ieguldījumu izcilības tīklos veic vienreizēja maksājuma veidā, to aprēķina atkarībā no izcilības tīklā iesaistīto pētnieku skaita un darbības ilguma. Vienreizējo maksājumu vienības vērtība ir EUR 23 500 vienam pētniekam gadā.
Minēto summu Komisija koriģē saskaņā ar Finanšu regulu un Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002.
3. Darba programmā nosaka minimālo dalībnieku skaitu un - attiecīgā gadījumā - arī maksimālo pētnieku skaitu, ko var izmantot par pamatu, aprēķinot vienreizējā maksājuma maksimālo apmēru. Tomēr attiecīgā gadījumā var piedalīties dalībnieki, kuru dalība pārsniedz maksimālo skaitu, kas izmantots finanšu ieguldījuma noteikšanai.
4. Finanšu ieguldījuma maksājumus izdara periodiski pa daļām.
Minētos periodiskos daļu maksājumus veic atbilstīgi kopīgas darbības programmas pakāpeniskas īstenošanas novērtējumam, nosakot pētniecības resursu un spēju integrāciju, ņemot par pamatu ar konsorciju saskaņotos un dotāciju nolīgumā izklāstītos rādītājus.
2. apakšiedaļa
Maksājumi, sadale, atgūšana un garantijas
35. pants
Maksājumi un sadale
1. Kopienas finanšu ieguldījumu dalībniekiem izmaksā ar koordinatora starpniecību bez nepamatotas kavēšanās.
2. Koordinators veic uzskaiti, lai jebkurā brīdī būtu iespējams noskaidrot, cik liela Kopienas finansējuma daļa ir piešķirta katram dalībniekam.
Koordinators pēc pieprasījuma dara šo informāciju zināmu Komisijai.
36. pants
Atgūšana
Komisija saskaņā ar Finanšu regulu var pieņemt lēmumu par atgūšanu.
37. pants
Riska novēršanas mehānisms
1. Katra dalībnieka finansiālā atbildība attiecas tikai uz paša parādiem, ievērojot 2. līdz 5. punktu.
2. Lai kontrolētu risku, kas saistīts ar Kopienai piekritīgo summu neatgūšanu, Komisija saskaņā ar pielikumu ir izveidojusi un uztur Dalībnieku garantiju fondu (turpmāk “fonds”).
Fonda gūtos finanšu ienākumus pievieno fondam un izmanto vienīgi pielikuma 3. punktā noteiktajiem mērķiem, neskarot tā 4. punktu.
3. Netiešās darbības dalībnieka ieguldījums fondā dotācijas veidā nepārsniedz 5 % no Kopienas finansiālā ieguldījuma, kas paredzēts dalībniekam. Darbības beigās fondā ieguldīto summu ar koordinatora starpniecību atdod atpakaļ dalībniekam, ievērojot 4. punktu.
4. Ja fonda gūtie ienākumi ir nepietiekami Kopienai piekritīgo summu segšanai, Komisija no summas, kas jāatdod atpakaļ dalībniekam, var atņemt ne vairāk kā vienu procentu no tam paredzētā Kopienas finansiālā ieguldījuma.
5. Šā panta 4. punktā minēto atņemšanu nepiemēro publisko tiesību subjektiem, juridiskām vienībām, kuru dalību netiešajā darbībā garantē dalībvalsts vai asociētā valsts, kā arī augstākās un vidējās izglītības iestādēm.
6. Komisija iepriekšēju finansiālā stāvokļa pārbaudi veic tikai koordinatoriem un dalībniekiem, kuri nav minēti 5. punktā un kuri piesakās uz Kopienas finansiālo ieguldījumu netiešā darbībā, kas pārsniedz EUR 500 000, ja vien nav ārkārtēju apstākļu, kad, pamatojoties uz jau pieejamu informāciju, ir pietiekams pamatojums apšaubīt šo dalībnieku finansiālo stāvokli.
7. Dalībnieku garantiju fondu uzskata par pietiekamu garantiju saskaņā ar Finanšu regulu. No dalībniekiem nevar pieprasīt un tiem nevar piemērot nekādas papildu garantijas vai nodrošinājumu.
III NODAĻA
IZPLATĪŠANA, IZMANTOŠANA UN PIEKĻUVES TIESĪBAS
1. IEDAĻA
Jaunas zināšanas
38. pants
Īpaši noteikumi par kodolsintēzes pētniecību
Šajā nodaļā izklāstītos noteikumus piemēro, neskarot IV nodaļā izklāstītos īpašos noteikumus attiecībā uz pasākumiem tematiskajā jomā “kodolsintēzes pētniecība”.
1. apakšiedaļa
Īpašumtiesības
39. pants
Īpašumtiesības uz jaunām zināšanām
1. Jaunas zināšanas, kas iegūtas darbā, kurš veikts 3. punktā neminētās netiešās darbībās, ir tā dalībnieka īpašums, kurš veicis darbu, kurā gūtas šīs jaunās zināšanas.
2. Ja dalībnieka darbinieki vai personāls, kas strādā viņa labā, ir tiesīgi pretendēt uz jaunām zināšanām, dalībnieks nodrošina iespēju izmantot šīs tiesības veidā, kas nav pretrunā dotāciju nolīgumā noteiktajām saistībām.
3. Jaunas zināšanas ir Kopienas īpašums šādos gadījumos:
a)
koordinācijas un atbalsta darbības, ko veido preču vai pakalpojumu pirkums, kuru reglamentē Finanšu regulā izklāstītie noteikumi par publisko iepirkumu;
b)
koordinācijas un atbalsta darbības, kas saistītas ar neatkarīgiem ekspertiem.
40. pants
Kopīgas īpašumtiesības uz jaunajām zināšanām
1. Ja vairāki dalībnieki ir kopīgi veikuši darbu, radot jaunas zināšanas, un viņu attiecīgo darba daļu nav iespējams precīzi nodalīt, tad šīs jaunās zināšanas ir viņu kopīpašums.
Viņi slēdz nolīgumu par kopīgu īpašumtiesību piešķiršanu un to īstenošanas nosacījumiem saskaņā ar dotāciju nolīguma noteikumiem.
2. Ja vēl nav noslēgts kopīgu īpašumtiesību nolīgums, katrs no līdzīpašniekiem ir tiesīgs piešķirt trešām personām licences, kas nav ekskluzīvas, bez tiesībām izsniegt apakšlicences saskaņā ar šādiem nosacījumiem:
a)
par to iepriekš jāinformē pārējie līdzīpašnieki;
b)
pārējiem līdzīpašniekiem jāsaņem taisnīga un samērīga atlīdzība.
3. Komisija pēc pieprasījuma sniedz norādījumus par iespējamiem aspektiem, kas jāiekļauj kopīgu īpašumtiesību nolīgumā.
41. pants
Jauno zināšanu nodošana
1. Jauno zināšanu īpašnieks tās var nodot jebkurai juridiskai vienībai saskaņā ar šā panta 2. līdz 5. punktu un 42. pantu.
2. Ja dalībnieks nodod īpašumtiesības uz jaunajām zināšanām, tas nodod pārņēmējam arī savas saistības, kas attiecas uz šīm jaunajām zināšanām, tostarp saistības nodot tās katram nākamajam pārņēmējam, atbilstīgi dotāciju nolīgumam.
3. Atbilstīgi savam pienākumam ievērot konfidencialitāti dalībnieks, ja tam jānodod piekļuves tiesības, iepriekš par to paziņo citiem tās pašas netiešās darbības dalībniekiem, sniedzot pietiekamu informāciju par jauno zināšanu nākamo īpašnieku, lai citi dalībnieki varētu izmantot savas piekļuves tiesības atbilstīgi dotāciju nolīgumam.
Tomēr citi dalībnieki, vienojoties rakstiski, var atteikties no savām tiesībām saņemt iepriekšēju individuālu paziņojumu gadījumos, kad viens dalībnieks nodod savas īpašumtiesības īpaši noteiktai trešai personai.
4. Saņēmis paziņojumu saskaņā ar 3. punkta pirmo daļu, ikviens no pārējiem dalībniekiem var iebilst pret īpašumtiesību nodošanu, pamatojoties uz to, ka šāda nodošana nelabvēlīgi ietekmēs viņa piekļuves tiesības.
Ja kāds no pārējiem dalībniekiem uzskatāmi parāda, ka viņa tiesības tiks nelabvēlīgi ietekmētas, paredzētā nodošana nenotiek, iekams attiecīgie dalībnieki nav panākuši savstarpēju vienošanos.
5. Attiecīgā gadījumā dotāciju nolīgums nosaka, ka Komisija ir iepriekš jāinformē par jebkuru plānotu īpašumtiesību vai licences nodošanu trešai personai, kas veic uzņēmējdarbību trešā valstī, kura nav saistīta ar pamatprogrammu.
42. pants
Eiropas konkurētspējas, dalībvalstu aizsardzības interešu un ētikas principu saglabāšana
Komisija var iebilst pret to, ka trešām personām, kas veic uzņēmējdarbību ar pamatprogrammu nesaistītā trešā valstī, nodod jauno zināšanu īpašumtiesības vai piešķir licenci attiecībā uz jaunām zināšanām, ja tā uzskata, ka tas nav saskaņā ar Eiropas ekonomikas konkurētspējas veicināšanu, dalībvalstu aizsardzības interesēm Līguma 24. panta nozīmē vai ka tas nav saderīgs ar ētikas principiem.
Šādos gadījumos īpašumtiesību nodošana vai licences piešķiršana nenotiek, kamēr Komisija nav pārliecinājusies, ka ir veikti atbilstīgi drošības pasākumi.
2. apakšiedaļa
Aizsardzība, publicēšana, izplatīšana un izmantošana
43. pants
Jauno zināšanu aizsardzība
Ja jaunās zināšanas ir iespējams izmantot rūpniecībā vai tirdzniecībā, to īpašnieks nodrošina tām adekvātu un efektīvu aizsardzību, pienācīgi ņemot vērā attiecīgās viņa un citu attiecīgās netiešās darbības dalībnieku likumīgās intereses, it īpaši komerciālās intereses.
Ja dalībnieks, kas nav jauno zināšanu īpašnieks, atsaucas uz savām likumīgajām interesēm, viņam katrā gadījumā jāpierāda, ka viņam var tikt nodarīts nesamērīgi liels kaitējums.
Ja jaunās zināšanas ir iespējams izmantot rūpniecībā vai tirdzniecībā un ja to īpašnieks tās neaizsargā un saskaņā ar 41. pantu nenodod citam dalībniekam, saistītai vienībai, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstī vai asociētā valstī, vai jebkurai citai trešai personai, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstī, kopā ar saistītajiem pienākumiem, nekādus izplatīšanas pasākumus nedrīkst veikt, kamēr par to nav informēta Komisija.
Šādos gadījumos Komisija ar attiecīgā dalībnieka piekrišanu var pārņemt īpašumtiesības uz šīm jaunajām zināšanām un veikt pasākumus to adekvātai un efektīvai aizsardzībai. Attiecīgais dalībnieks var nedot piekrišanu tikai tad, ja viņš var pierādīt, ka viņa likumīgajām interesēm var tikt nodarīts nesamērīgi liels kaitējums.
44. pants
Kopienas finansiālā atbalsta apliecinājums
Visās publikācijās, dalībnieka vai viņa vārdā iesniegtos patentu pieteikumos, vai kā citādi veicot jauno zināšanu izplatīšanu, tekstā iekļauj apliecinājumu, kas var ietvert vizuālus līdzekļus, par to, ka attiecīgās jaunās zināšanas radītas ar Kopienas finansiālā atbalsta palīdzību.
Apliecinājuma nosacījumus nosaka dotāciju nolīgumā.
45. pants
Izmantošana un izplatīšana
1. Dalībnieks izmanto savā īpašumā esošās jaunās zināšanas vai nodrošina to izmantošanu.
2. Katrs dalībnieks nodrošina, ka viņa īpašumā esošās jaunās zināšanas tiek izplatītas, cik ātri vien iespējams. Ja dalībnieks šādi nerīkojas, Komisija var veikt minēto zināšanu izplatīšanu saskaņā ar Līguma 12. pantu.
Šajā sakarā dotāciju nolīgumā var paredzēt termiņus.
3. Izplatīšanas pasākumi ir saderīgi ar intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību, konfidencialitātes pienākumu, jauno zināšanu īpašnieka likumīgajām interesēm un dalībvalstu aizsardzības interesēm Līguma 24. panta nozīmē.
4. Pirms ikviena izplatīšanas pasākuma par to informē pārējos attiecīgos dalībniekus.
Pēc paziņojuma saņemšanas ikviens no šiem dalībniekiem var iebilst, ja uzskata, ka viņa likumīgajām interesēm, kas saistītas ar jaunajām vai iepriekš uzkrātajām zināšanām, var tikt nodarīts nesamērīgi liels kaitējums. Šādos gadījumos izplatīšanas pasākums nevar notikt, ja vien netiek veikti atbilstīgi pasākumi šo likumīgo interešu aizsardzībai.
2. IEDAĻA
Tiesības piekļūt iepriekš uzkrātām zināšanām un jaunām zināšanām
46. pants
Iepriekš uzkrātās zināšanas
Dalībnieki, vienojoties rakstiski, var noteikt, kādas iepriekš uzkrātās zināšanas vajadzīgas netiešai darbībai, un attiecīgā gadījumā liegt piekļuvi konkrētām iepriekš uzkrātām zināšanām.
47. pants
Principi
1. Visus piekļuves tiesību pieprasījumus iesniedz rakstiski.
2. Ja nav citādas vienošanās ar jauno zināšanu vai iepriekš uzkrāto zināšanu īpašnieku, piekļuves tiesības nedod tiesības izdot apakšlicences.
3. Ekskluzīvas licences attiecībā uz jaunajām zināšanām un iepriekš uzkrātajām zināšanām var piešķirt, ja visi dalībnieki rakstiski apliecina atteikšanos no savām piekļuves tiesībām.
4. Neskarot 3. punktā noteikto, katru nolīgumu, kurā paredzēts nodot jauno zināšanu vai iepriekš uzkrāto zināšanu piekļuves tiesības dalībniekiem vai trešām personām, sagatavo tā, lai nodrošinātu, ka tiek saglabāta citu dalībnieku iespēja iegūt piekļuves tiesības.
5. Neskarot 48. un 49. pantu, kā arī dotāciju nolīgumu, vienas darbības dalībnieki, cik drīz vien iespējams, informē viens otru par ierobežojumiem attiecībā uz iepriekš uzkrāto zināšanu piekļuves tiesību piešķiršanu vai citiem ierobežojumiem, kas varētu ievērojami ietekmēt piekļuves tiesību piešķiršanu.
6. Ja dalībnieks izbeidz savu dalību netiešā darbībā, tas nekādā ziņā neietekmē viņa pienākumu piešķirt piekļuves tiesības pārējiem tās pašas darbības dalībniekiem atbilstīgi dotāciju nolīgumā izklāstītajiem noteikumiem un nosacījumiem.
48. pants
Tiesības uz piekļuvi netiešu darbību īstenošanai
1. Piekļuves tiesības jaunajām zināšanām citiem tās pašas netiešās darbības dalībniekiem piešķir, ja jānodrošina, lai šie dalībnieki varētu veikt savu darbu saistībā ar attiecīgo netiešo darbību.
Šādas piekļuves tiesības piešķir bez atlīdzības.
2. Piekļuves tiesības iepriekš uzkrātajām zināšanām citiem tās pašas netiešās darbības dalībniekiem piešķir, ja ir jānodrošina, lai šie dalībnieki varētu veikt savu darbu saistībā ar attiecīgo netiešo darbību, ar nosacījumu, ka attiecīgais dalībnieks ir tiesīgs piešķirt piekļuves tiesības.
Šādas piekļuves tiesības piešķir bez atlīdzības, ja vien visi dalībnieki pirms pievienošanās dotāciju nolīgumam nav vienojušies citādi.
49. pants
Piekļuves tiesības izmantošanas nolūkā
1. Vienas un tās pašas netiešās darbības dalībniekiem ir piekļuves tiesības jaunajām zināšanām, ja tās viņiem ir vajadzīgas savu jauno zināšanu izmantošanai.
Attiecīgi vienojoties, šādas piekļuves tiesības piešķir ar taisnīgiem un samērīgiem nosacījumiem vai bez atlīdzības.
2. Vienas un tās pašas netiešās darbības dalībniekiem ir piekļuves tiesības iepriekš uzkrātajām zināšanām, ja tās viņiem ir vajadzīgas savu jauno zināšanu izmantošanai, ar nosacījumu, ka attiecīgais dalībnieks ir tiesīgs piešķirt piekļuves tiesības.
Šādas piekļuves tiesības pēc vienošanās piešķir vai nu saskaņā ar taisnīgiem un samērīgiem nosacījumiem, vai bez atlīdzības.
3. Kā minēts 1. un 2. punktā, saistītai vienībai, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstī vai asociētā valstī, arī ir piekļuves tiesības jaunajām vai uzkrātajām zināšanām saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem, kas attiecas uz dalībnieku, ar kuru šīs zināšanas ir saistītas, ja vien dotāciju vai konsorcija nolīgumā nav noteikts citādi.
4. Pieprasījumu 1., 2. un 3. punktā minēto piekļuves tiesību saņemšanai var iesniegt vienu gadu pēc kāda no šādiem notikumiem:
a)
netiešās darbības beigas;
b)
attiecīgo iepriekš uzkrāto zināšanu vai jauno zināšanu īpašnieka dalības izbeigšana.
Tomēr attiecīgie dalībnieki var vienoties par citu termiņu.
IV NODAĻA
ĪPAŠI NOTEIKUMI PAR DALĪBU PASĀKUMOS TEMATISKAJĀ JOMĀ “KODOLSINTĒZES ENERĢIJAS PĒTNIECĪBA”
50. pants
Darbības joma
Šās nodaļas noteikumi attiecas uz tematiskās jomas “Kodolsintēzes enerģijas pētījumi” pasākumiem, kas noteikti īpašajā programmā. Šajā nodaļā izklāstīto noteikumu un II un III nodaļā izklāstīto noteikumu kolīzijas gadījumā piemēro šajā nodaļā izklāstītos noteikumus.
51. pants
Kodolsintēzes enerģijas pētījumu īstenošana
Tematiskās jomas “Kodolsintēzes enerģijas pētījumi” pasākumus var īstenot atbilstīgi izplatīšanas un izmantošanas procedūrām un noteikumiem, kas paredzēti šādos reglamentējošos dokumentos:
a)
asociācijas līgumi starp Kopienu un dalībvalstīm vai asociētām trešām valstīm vai juridiskām vienībām dalībvalstīs vai asociētās trešās valstīs;
b)
Eiropas Kodolsintēzes attīstības nolīgums (EFDA) starp Kopienu un dalībvalstu vai to pilnvarotām organizācijām un asociētajām valstīm;
c)
Eiropas kopuzņēmums starptautiskā eksperimentālā kodoltermiskā reaktora (ITER) vajadzībām, pamatojoties uz Līguma II sadaļas 5. nodaļas noteikumiem;
d)
starptautiski nolīgumi par sadarbību ar trešām valstīm vai ar juridisku vienību, kas var būt izveidota ar šādu nolīgumu, jo īpaši nolīgumiem par ITER un plašāku pieeju;
e)
jebkuros citos daudzpusējos līgumos starp Kopienu un asociētām organizācijām, jo īpaši Līgumā par personāla mobilitāti;
f)
izmaksu dalīšanas pasākumi, lai veicinātu kodolsintēzes pētījumus un piedalītos tajos kopā ar struktūrām dalībvalstīs vai ar pamatprogrammu asociētās valstīs, ar kurām nav noslēgts asociācijas līgums.
52. pants
Kopienas finanšu ieguldījums
1. Asociācijas līgumos, kas minēti 51. panta a) punktā, un izmaksu dalīšanas pasākumos, kas minēti 51. panta f) punktā, paredz noteikumus par Kopienas finanšu ieguldījumiem saistībā ar attiecīgajiem pasākumiem.
Kopienas finanšu ieguldījuma gada likme, kas noteikta asociācijas līgumos, nepārsniedz 20 % no asociāciju izdevumiem par pasākumiem, kuri paredzēti to gada darba programmās visā laikposmā, kad darbojas Kopienas Septītā pamatprogramma un šī pamatprogramma.
2. Apspriedusies ar kodolsintēzes programmas padomdevēju komiteju, kas minēta Lēmuma 2012/94/Euratom 7. pantā, Komisija var finansēt:
a)
saskaņā ar asociācijas līgumiem ne vairāk kā 40 % apmērā izdevumus īpašās sadarbības projektos starp asociētiem partneriem, kurus padomdevēja komiteja ieteikusi un Komisija atbalstījusi prioritāram atbalstam; prioritāru atbalstu pārsvarā piešķir darbībām, kas ir tiešā saistībā ar ITER/DEMO, izņemot projektus, kam prioritātes statuss jau piešķirts iepriekšējo pamatprogrammu norises laikā;
b)
darbības, ko veic saskaņā ar Eiropas Kodolsintēzes attīstības nolīgumu, tostarp iepirkumus, vai atbilstīgi 51. panta c) punktā minētajam kopuzņēmumam;
c)
darbības, kas veiktas atbilstīgi Līgumam par personāla mobilitāti.
3. Ja projektiem un darbībām piešķir finanšu ieguldījumu atbilstīgi šā panta 2. punkta a) vai b) apakšpunktam, visām juridiskajām vienībām, kas minētas 51. panta a) un b) punktā, ir tiesības piedalīties eksperimentos, ko veic ar attiecīgajām iekārtām.
4. Kopienas finanšu ieguldījumus saistībā ar darbībām, ko veic saskaņā ar 51. panta d) punktā minēto starptautisko sadarbības nolīgumu, nosaka minētajā nolīgumā, vai arī tos nosaka ar šo nolīgumu izveidota juridiska vienība. Kopiena var izveidot attiecīgu juridisku vienību, lai organizētu savu dalību un finanšu ieguldījumus saskaņā ar šādu nolīgumu.
V NODAĻA
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
53. pants
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2012. gada 1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2011. gada 19. decembrī