NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1043/2011
ze dne 19. října 2011
o uložení prozatímního antidumpingového cla z dovozu kyseliny šťavelové pocházející z Indie a Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) Evropská komise (dále jen „Komise“) dne 26. ledna 2011 informovala o zahájení antidumpingového řízení ve věci dovozu kyseliny šťavelové pocházející z Indie a z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) nebo („dotčené země“) do Unie.
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 13. prosince 2010 podala Evropská rada chemického průmyslu (dále jen „CEFIC“) jménem společnosti Oxaquim S.A. (dále jen „žadatel“), která představuje významný podíl, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby kyseliny šťavelové v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.
1.2 Strany dotčené řízením
(3)
Komise oficiálně informovala o zahájení řízení žadatele, jiné známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce a představitele dotčených zemí, dovozce, uživatele a sdružení, o kterých bylo známo, že se jich záležitost týká. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(4)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu vyvážejících výrobců v dotčených zemích se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení pro zjištění dumpingu a újmy předpokládal výběr vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout o tom, zda bude výběr vzorku nutný, a pokud ano, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v dotčených zemích požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2010, jak je stanoveno v oznámení o zahájení řízení. Na dotazník pro účely výběru vzorku odpověděly čtyři indické společnosti, z nichž jedna nevykázala žádný prodej do Unie, a tři skupiny společností z ČLR. Vzhledem k omezenému počtu spolupracujících společností nebo skupin společností nebyl výběr vzorků v případě Indie ani ČLR považován za nutný a všechny strany byly informovány o tom, že vzorky nebudou vybrány.
(5)
Následně jedna skupina společností z ČLR v rané fázi od další spolupráce při šetření odstoupila. Jedna z indických společností odmítla umožnit Komisi přístup do svého výrobního zařízení za účelem inspekce na místě. V důsledku toho byla tato společnost na základě čl. 18 odst. 1 základního nařízení považována za nespolupracující a byla informována o možných důsledcích tohoto přístupu.
(6)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti spolupracujícím čínským vyvážejícím výrobcům a orgánům ČLR ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení. Jedna čínská skupina společností požádala o zacházení jako v tržním hospodářství v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení nebo případně, pokud by nebylo přiznáno, o individuální zacházení, zatímco jiná skupina společností požádala pouze o individuální zacházení.
(7)
Všem stranám, o nichž je známo, že se jich záležitost týká, byly rozeslány dotazníky. Na dotazník odpověděly tři společnosti v Indii, dvě skupiny společností v ČLR a žadatel. Druhý výrobce v Unii nespolupracoval. Na dotazník rovněž odpověděli tři uživatelé a osm dovozců, přičemž inspekce byla provedena u všech uživatelů a čtyř dovozců.
(8)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, jež považovala za nezbytné za účelem prozatímního stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie, a provedla inspekci v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
Oxaquim S.A. (Španělsko)
b)
Uživatelé
-
OMG Kokkola (Finsko)
-
P.A.G. Srl (Itálie)
-
třetí uživatel požádal o zachování anonymity
c)
Dovozci
-
Brenntag BV (Nizozemsko)
-
Brenntag Sp.z.o.o. (Polsko)
-
Norkem Limited (Spojené království)
-
Geratech Marketing (Belgie)
d)
Vyvážející výrobci v Indii
-
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
-
Star Oxochem Pvt. Ltd
e)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd a Qingdao Fengyuan Unite International Trade Co., Ltd. (dále jen „skupina Shandong Fengyuan“)
-
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd; Shanxi Reliance Chemicals Co., Ltd a Tianjin Chengyi International Trading Co., Ltd. (dále jen „skupina Shanxi Reliance“)
1.3 Období šetření
(9)
Šetření dumpingu a újmy se týká období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2010 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(10)
Dotčený výrobek je kyselina šťavelová ve formě dihydrátu (č. CUS 0028635-1 a č. CAS 6153-56-6) nebo v bezvodé formě (č. CUS 0021238-4 a č. CAS. 144-62-7), též jako vodný roztok, v současnosti kódu KN ex 2917 11 00, pocházející z Indie a z ČLR. Existují dva druhy kyseliny šťavelové: nerafinovaná kyselina šťavelová a rafinovaná kyselina šťavelová. Rafinovaná kyselina šťavelová, která se vyrábí v ČLR, a nikoli v Indii, se vyrábí procesem čištění nerafinované kyseliny šťavelové, při němž se odstraní železo, chloridy, stopy kovů a další nečistoty.
(11)
Kyselina šťavelová má široké použití, např. jako redukční a bělicí činidlo při farmaceutické syntéze a při výrobě chemických látek.
2.2. Obdobný výrobek
(12)
Šetření ukázalo, že kyselina šťavelová vyráběná a prodávaná výrobním odvětvím Unie v Unii, kyselina šťavelová vyráběná a prodávaná na domácím trhu v Indii a v ČLR a kyselina šťavelová dovážená do Unie z Indie a z ČLR má v zásadě stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejné základní konečné použití.
(13)
Proto se tyto výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Indie
3.1.1 Předběžná poznámka
(14)
Během inspekce na místě v Indii jedna společnost neposkytla požadované informace buď včas, nebo v požadovaném formátu. V důsledku toho Komise nemohla ověřit informace poskytnuté jako reakci na antidumpingový dotazník. Tato společnost byla písemně informována o možnosti, že nebude považována za spolupracující společnost a že může dojít k tomu, že budou učiněny závěry na základě skutečností, které jsou k dispozici. Ve své odpovědi se společnost odvolala na polehčující okolnosti, které však nebyly takového rázu, aby vedly k jinému závěru. V důsledku toho byl na tuto společnost použit článek 18 a byla provedena zjištění na základě dostupných skutečností. V souladu s těmito skutečnostmi se má za to, že při současném šetření s Komisí spolupracoval pouze jeden vyvážející výrobce z Indie.
3.1.2 Běžná hodnota
(15)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku vyvážejícím výrobcem na domácím trhu nezávislým odběratelům reprezentativní. Vzhledem k tomu, že tento prodej představoval více než 5 % objemu prodeje dotčeného výrobku do Unie, dospělo se k závěru, že celkový prodej obdobného výrobku byl reprezentativní.
(16)
Komise následně přezkoumala, zda lze prodej tohoto vyvážejícího výrobce na domácím trhu považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje na domácím trhu nezávislým odběratelům na celkovém prodeji obdobného výrobku.
(17)
V případě, že ziskový prodej činí nejméně 80 % veškerého prodeje, vypočte se běžná hodnota na základě veškerého prodeje včetně nerentabilních transakcí. Pokud však ziskový prodej činí méně než 80 %, ale více než 20 % celkového objemu prodeje a jestliže vážené průměrné celkové náklady jsou vyšší než vážená průměrná cena, vypočte se běžná hodnota pouze na základě ziskového prodeje. Prodej je považován za ziskový v případě, že jednotková cena je rovna výrobním nákladům nebo je převyšuje.
(18)
Komise vypracovala analýzu prodeje na domácím trhu, z níž vyplynulo, že 41 % veškerého prodeje dotčeného výrobku bylo ziskových a že vážené průměrné celkové náklady jsou vyšší než vážená průměrná cena. Proto se běžná hodnota vypočte jako vážená průměrná cena pouze ziskových prodejů.
3.1.3 Vývozní cena
(19)
Vyvážející výrobce v Indii vyvážel dotčený výrobek přímo nezávislým odběratelům v Unii. Proto byly podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení vývozní ceny stanoveny na základě cen, které byly při vývozu do Unie těmito nezávislými odběrateli za dotčený výrobek skutečně zaplaceny, nebo cen, které je třeba zaplatit.
3.1.4 Srovnání
(20)
Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byla podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedena náležitá úprava o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(21)
V souladu s tím byly provedeny úpravy nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci, balení, úvěry a provize.
3.1.5 Dumpingové rozpětí
(22)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro spolupracujícího indického výrobce stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(23)
Na tomto základě pro společnost Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (dále jen „PCCPL“) vyplynulo prozatímní dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, ve výši 22,8 %.
(24)
Aby bylo možno vypočítat celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v Indii, byla stanovena úroveň spolupráce na základě srovnání objemu vývozu do Evropské unie, který uvedl spolupracující vyvážející výrobce, se statistikami Eurostatu. Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce s Indií byla nízká, tj. 38 %, považuje se za vhodné stanovit celostátní dumpingové rozpětí použitelné pro všechny ostatní vývozce v Indii na základě nejvíce dumpingové transakce spolupracujícího výrobce.
(25)
Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 43,6 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
3.2 Čínská lidová republika
3.2.1 Zacházení jako v tržním hospodářství / individuální zacházení
(26)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota dovozu z ČLR určí podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady odrážejí tržní hodnotu,
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech,
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(27)
Jedna skupina společností v ČLR požádala o zacházení jako v tržním hospodářství a předložila formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství za všechny tři společnosti, které se podílejí na výrobě a uvádění dotčeného výrobku na trh. Komise poskytnuté informace následně ověřila v prostorách dotyčných společností.
(28)
Ze šetření týkajícího se zacházení jako v tržním hospodářství vyplynulo, že jedna společnost nesplňuje požadavky kritérií 1 až 3. Za prvé se nepodařilo prokázat, že její náklady odrážejí tržní hodnoty v důsledku významného finančního zásahu státu, který ovlivnil strukturu nákladů společnosti, v podobě např. daňových prázdnin a bezúročných půjček. Za druhé šetření týkající se zacházení jako v tržním hospodářství zjistilo řadu závažných nedostatků a chyb v účetnictví a rovněž skutečnost, že účetnictví nebylo prověřeno auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (dále jen „IAS“). Za třetí byla zjištěna významná zkreslení přetrvávající z původního systému netržního hospodářství týkající se práv společnosti k užívání pozemků. Společnost obdržela osvědčení o právech k užívání pozemků, aniž by splnila smluvní podmínky nebo za ně zaplatila v plné výši.
(29)
Další společnost ve skupině neprokázala splnění kritéria 2, neboť neměla nezávisle auditované účetnictví.
(30)
Komise sdělila skupině dotčených společností a žadateli výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství a poskytla jim možnost vyjádřit připomínky. Tato zjištění byla poskytnuta rovněž orgánům ČLR. Komise žádné připomínky neobdržela.
(31)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn závěr, že dvě ze společností ve skupině nesplnily kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství. V souladu s důsledným postupem Unie, která zkoumá, zda podmínky pro přiznání statusu zacházení jako v tržním hospodářství splňuje skupina společností ve spojení jako celek, bylo skupině jako celku přiznání tohoto statusu odmítnuto.
(32)
Jak je uvedeno v 6. bodě odůvodnění, obě spolupracující čínské skupiny společností požádaly o individuální zacházení. Jelikož bylo zjištěno, že obě skupiny splňují všechna kritéria uvedená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, bylo předběžně rozhodnuto, že jim bude individuální zacházení přiznáno.
3.2.2 Srovnatelná země
(33)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě domácích cen nebo početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(34)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty Indii, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. Komise žádné připomínky neobdržela. Komise považuje Indii za vhodnou srovnatelnou zemi, protože jediná další vyrábějící země mimo EU, kterou je Japonsko, má monopolní trh uzavřený pro hospodářskou soutěž a vyrábí kyselinu šťavelovou pomocí unikátní metody, která není s ČLR srovnatelná. Naproti tomu indičtí výrobci používají výrobní metodu srovnatelnou s ČLR a jsou vystaveni hospodářské soutěži na domácím trhu.
3.2.3 Běžná hodnota
(35)
Čínské společnosti vyrábějí a vyvážejí do Unie dva druhy kyseliny šťavelové: nerafinovanou kyselinu šťavelovou a rafinovanou kyselinu šťavelovou. Rafinovaná kyselina šťavelová, která se ve srovnatelné zemi nevyrábí, je vyráběna procesem čištění nerafinované kyseliny šťavelové, při němž se odstraní železo, chloridy, stopy kovů a další nečistoty. Dodatečné náklady na výrobu rafinované kyseliny šťavelové lze odhadnout na 12 % oproti výrobě nerafinované kyseliny šťavelové. V souladu s tím považovala Komise za vhodné stanovit běžnou hodnotu pro oba typy kyseliny šťavelové.
(36)
Běžná hodnota nerafinované kyseliny šťavelové byla stanovena na základě běžné hodnoty stanovené pro Indii v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Běžná hodnota byla v souladu s 18. bodem odůvodnění stanovena pouze na základě ziskového prodeje. Pokud jde o rafinovanou kyselinu šťavelovou, která se nevyrábí ve srovnatelné zemi, byla běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení vypočtena na základě výrobních nákladů nerafinované kyseliny šťavelové ve srovnatelné zemi. Výrobní náklady jsou upraveny navýšením o 12 % s cílem zohlednit další výrobní náklady (viz 35. bod odůvodnění), prodejní, režijní a správní náklady a zisk.
(37)
Prodejní, správní a režijní náklady a zisk byly analogicky k čl. 2 odst. 6 základního nařízení stanoveny připočtením prodejních, správních a režijních nákladů a zisku u domácího prodeje nerafinované kyseliny šťavelové spolupracujícího vyvážejícího výrobce ve srovnatelné zemi.
3.2.4 Vývozní cena
(38)
Vzhledem k tomu, že oběma skupinám bylo přiznáno individuální zacházení, zakládá se vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na ceně, kterou skutečně zaplatí první nezávislý odběratel v Unii nebo kterou je třeba zaplatit.
(39)
Oba vyvážející výrobci v ČLR vyváželi kyselinu šťavelovou do Unie prostřednictvím obchodníků ve spojení, kteří k ceně placené výrobcům přidali přirážku. Tato přirážka je zohledněna při porovnání vývozní ceny s určenou běžnou hodnotou (viz 42. bod odůvodnění).
3.2.5 Srovnání
(40)
Pokud jde o nerafinovanou kyselinu šťavelovou, byla vývozní cena na úrovni ceny ze závodu porovnána s běžnou hodnotou stanovenou pro srovnatelnou zemi.
(41)
Vývozní cena rafinované kyseliny šťavelové na úrovni ceny ze závodu byla porovnána s početně určenou běžnou hodnotou (viz 36. bod odůvodnění výše).
(42)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty nebo početně určené běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly. Byla provedena úprava podle čl. 2 odst. 10 písm. i) o rozdíly v provizích přijatých obchodníky ve spojení.
(43)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že Komise zjistila, že obchodníky ve spojení, přes něž vyvážející výrobci v ČLR vyváželi kyselinu šťavelovou do EU, nelze považovat za interní obchodní oddělení, protože sami rovněž obchodují s kyselinou šťavelovou a s dalšími chemickými výrobky pocházejícími od dodavatelů, kteří s nimi nejsou ve spojení, pro účely vývozu a/nebo pro účely prodeje na domácím trhu. Proto byl učiněn závěr, že funkce těchto obchodníků jsou obdobné jako funkce zástupců pracujících na základě provize. V souladu s uvedenou skutečností byla přirážka k ceně připočítaná obchodníky odečtena s cílem zajistit spravedlivé porovnání vývozní ceny a běžné hodnoty. Tato úprava byla vypočtena na základě zisku obchodníka v EU, který není ve spojení, a prodejních, správních a režijních nákladů příslušného čínského obchodníka.
(44)
Byly rovněž provedeny další vhodné úpravy s ohledem na nepřímé daně, dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením a úvěry ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené ověřenými důkazy.
3.2.6 Dumpingová rozpětí
(45)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byla dumpingová rozpětí stanovena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty jednotlivých typů výrobků s váženou průměrnou vývozní cenou dotčeného výrobku do Unie účtovanou jednotlivými společnostmi, jak je uvedeno výše.
(46)
Na základě toho prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd a Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7 %
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6 %
(47)
Aby bylo možno vypočítat celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR, byla stanovena úroveň spolupráce na základě srovnání objemu vývozu do Unie, který uvedli spolupracující vyvážející výrobci, se statistikami Eurostatu.
(48)
Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce s ČLR byla nízká, tj. přibližně 46 %, považuje se za vhodné stanovit celostátní dumpingové rozpětí použitelné pro všechny ostatní vývozce v ČLR na základě nejvíce dumpingové transakce spolupracujících vývozců.
(49)
Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 52,2 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
4. ÚJMA
4.1 Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(50)
Podnět podala Evropská rada chemického průmyslu (CEFIC) jménem společnosti Oxaquim S.A. (dále jen „žadatel“), výrobce kyseliny šťavelové v Unii představujícího významný podíl celkové výroby v Unii v období šetření. Druhý výrobce v Unii, společnost Clariant, neměl námitky proti zahájení šetření, ale rozhodl se, že nebude spolupracovat. V současné době není v Unii žádný jiný výrobce dotčeného výrobku. Na základě výše uvedených skutečností představují tito dva výrobci - Oxaquim S.A. a Clariant - výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení, což představuje 100 % výroby v Unii. Nadále budou nazýváni jen „výrobním odvětvím Unie“.
(51)
Pro stanovení celkové výroby v Unii byly použity všechny dostupné informace týkající se obou výrobců, společnosti Oxaquim S.A. a společnosti Clariant, včetně informací obsažených v podnětu a údajů shromážděných od žadatele před zahájením šetření a po jeho zahájení. Na tomto základě byla celková výroba v Unii stanovena v rozmezí 11 000 až 15 000 tun v posuzovaném období.
4.2 Určení příslušného trhu Unie
(52)
Bylo zjištěno, že jeden z výrobců v Unii používá část své produkce kyseliny šťavelové jako meziprodukt pro výrobu šťavelanů (tetra-oxalátu, acetoselly a kalium-hydrogen-oxalátu). Tato kyselina šťavelová byla jednoduše převedena (bez faktury) v rámci jedné společnosti. Toto využití kyseliny šťavelové pro vlastní spotřebu nevstoupilo na volný trh, a nebylo tedy vystaveno přímé hospodářské soutěži s dovozem dotčeného výrobku. Bylo naopak zjištěno, že výrobky určené pro prodej na volném trhu přímo konkurují dovozu dotčeného výrobku.
(53)
S cílem zajistit co nejúplnější pohled na situaci v daném výrobním odvětví Unie byly získány a analyzovány údaje pro veškerou činnost týkající se kyseliny šťavelové a následně bylo stanoveno, zda byla produkce určena pro interní použití, nebo pro použití na volném trhu.
(54)
U následujících ekonomických ukazatelů týkajících se daného výrobního odvětví Unie bylo zjištěno, že analýza a vyhodnocení se musí zaměřit na situaci panující na volném trhu: objem prodeje a prodejní ceny na trhu Unie, podíl na trhu, růst, objem vývozu, ceny, ziskovost, návratnost investic a peněžní tok.
(55)
U jiných ekonomických ukazatelů však bylo na základě šetření zjištěno, že by mohly být přiměřeně přezkoumány pouze s odkazem na celou činnost. Výroba (pro vlastní spotřebu i pro volný trh), kapacita, využití kapacity, investice, zásoby, zaměstnanost, produktivita, mzdy a schopnost opatřit si kapitál se skutečně odvíjejí od celé činnosti, ať už se jedná o výrobu pro vlastní spotřebu nebo pro prodej na volném trhu.
4.3 Spotřeba v Unii
(56)
Vzhledem k tomu, že kyselina šťavelová je zahrnuta do kódu KN, kam patří i jiné výrobky, nebylo možné stanovit objem dovozu na základě údajů Eurostatu. Z tohoto důvodu byla spotřeba stanovena na základě údajů o objemu dovozu poskytnutých žadatelem, porovnání s ověřenými údaji poskytnutými vyvážejícími výrobci z dotčených zemí a celkového objemu prodeje na trhu Unie v daném výrobním odvětví Unie.
(57)
S ohledem na nízký počet dodavatelů a na nutnost chránit důvěrné obchodní informace v souladu s článkem 19 základního nařízení byl vývoj spotřeby v průběhu posuzovaného období uveden v indexované podobě.
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Celková spotřeba
100
124
61
95
(58)
V roce 2008 došlo k výraznému zvýšení celkové spotřeby v Unii o 24 %, zatímco během následujícího roku se spotřeba snížila o 50 % a v období šetření opět vzrostla. Během posuzovaného období spotřeba na trhu EU poklesla celkem o 5 %.
5. DOVOZ Z DOTČENÝCH ZEMÍ
5.1 Souhrnné posouzení účinků dotčeného dovozu
(59)
Komise zkoumala, zda by měl být dovoz kyseliny šťavelové z ČLR a Indie posuzován souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení.
(60)
S ohledem na účinky dovozu pocházejícího z ČLR a Indie šetření prokázalo, že dumpingová rozpětí nejsou nepatrná ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení a že objem dumpingového dovozu z každé z obou dotčených zemí nebyl zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení.
(61)
Pokud jde o podmínky hospodářské soutěže mezi dumpingovým dovozem z ČLR a z Indie na jedné straně a mezi dumpingovým dovozem z ČLR a z Indie a obdobným výrobkem na straně druhé, šetření ukázalo, že byly obdobné. Přesněji řečeno dovážené výrobky se prodávají prostřednictvím stejných prodejních kanálů a podobným kategoriím odběratelů, a tudíž si konkurují navzájem a konkurují i kyselině šťavelové vyráběné v Unii.
(62)
S ohledem na výše uvedené se má předběžně za to, že všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení byla splněna a že dovoz z ČLR a Indie by měl být posuzován souhrnně.
5.2 Objem dumpingového dovozu z dotčených zemí a jejich podíl na trhu
(63)
Šetření ukázalo, že dovoz kyseliny šťavelové z ČLR a z Indie se vyvíjel takto:
Tabulka 2
Dovoz z ČLR a z Indie
Objem dovozu (mt)
2007
2008
2009
OŠ
ČLR a Indie
7 629
11 763
4 707
7 969
(Index 2007 = 100)
100
154
62
104
Podíl na trhu
(Index 2007 = 100)
100
125
101
110
Zdroj: Informace získané od žadatele a z odpovědí na dotazník
(64)
Objem dovozu z dotčených zemí se v průběhu posuzovaného období zvýšil o 4 %, zatímco celková spotřeba na trhu EU ve stejném období poklesla o 5 % (viz tabulka 1 výše). Jak je uvedeno v tabulce výše, došlo také k významnému nárůstu podílu na trhu, který v letech 2007 až 2008 činil 25 % a v posuzovaném období 10 %.
5.3 Cena dumpingového dovozu a cenové podbízení
(65)
Průměrné ceny dovozu z dotčených zemí se vyvíjely takto:
Tabulka 3
Cena dovozu z ČLR a z Indie
Dovozní ceny (EUR/MT)
2007
2008
2009
OŠ
ČLR a Indie
470
641
474
545
(Index 2007 = 100)
100
136
101
116
(66)
Dovozní ceny se v letech 2007 až 2008 zvýšily o 36 % a v roce 2009 opět poklesly na obdobnou úroveň jako v roce 2007. V období šetření ceny opět stouply téměř o 15 %. Během posuzovaného období vzrostly ceny o 16 %. Je však pozoruhodné, že se dovozní ceny mezi rokem 2008 a obdobím šetření snížily o 20 %, a to navzdory zvýšení cen hlavních vstupů (zdrojů uhlíku a energie) v tomto období.
(67)
Pro účely analýzy cenového podbízení byly vážené průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň ceny ze závodu, tj. bez nákladů na dopravu v Unii, po odečtení slev a rabatů, porovnány s příslušnými váženými průměrnými cenami spolupracujících vývozců z ČLR a Indie poskytnutými prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, tj. po odečtení slev a v případě potřeby upravenými na cenu CIF na hranice Unie řádně upravenou o náklady na celní odbavení a náklady vynaložené po dovozu.
(68)
Srovnání ukázalo, že v období šetření docházelo u dotčeného dumpingového výrobku pocházejícího z ČLR a Indie prodávaného v Unii k cenovému podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie, které se pohybovalo mezi 16,9 % a 34,6 %. Tato úroveň podbízení v kombinaci s negativním vývojem cen na trhu proto vedla k zásadnímu poklesu cen.
6. HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
6.1 Předběžné poznámky
(69)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů vztahujících se ke stavu výrobního odvětví Unie od roku 2007 do konce období šetření.
(70)
Makroekonomické ukazatele (výroba, kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, mzdy a velikost dumpingového rozpětí) byly posouzeny na úrovni výrobního odvětví Unie, přičemž mikroekonomické ukazatele (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost získat kapitál a investice a výrobní náklady) vychází z informací získaných z řádně ověřených dotazníků předložených jediným spolupracujícím výrobcem v Unii.
(71)
S ohledem na skutečnost, že údaje pro analýzu újmy byly čerpány převážně pouze z jednoho zdroje, bylo nutno uvést údaje týkající se výrobního odvětví Unie v indexované podobě za účelem ochrany důvěrných informací podle článku 19 základního nařízení.
6.2 Údaje týkající se výrobního odvětví Unie (makroekonomické ukazatele)
6.2.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 4
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Celková výroba
100
101
89
106
Celková výrobní kapacita
100
100
77
77
Celkové využití kapacity
100
101
116
138
(72)
Výše uvedená tabulka obsahuje údaje o výrobě, výrobní kapacitě a využití kapacity výrobního odvětví Unie a za roky 2007 a 2008 i údaje o jednom dalším výrobci v Unii, který výrobu kyseliny šťavelové ukončil v roce 2008.
(73)
Jak vyplývá z výše uvedené tabulky, produkce výrobního odvětví Unie byla v letech 2007 a 2008 poměrně stabilní, avšak v roce 2009 zaznamenala prudký pokles. V průběhu období šetření došlo k nárůstu objemu výroby. Celkově výroba v průběhu posuzovaného období vzrostla o 6 %.
(74)
Vzhledem k uzavření výrobního závodu jednoho dalšího výrobce v Unii v roce 2008 došlo v roce 2008 k prudkému poklesu výrobní kapacity výrobního odvětví Unie o 23 %.
(75)
Kombinace těchto dvou faktorů, tj. nárůstu objemu výroby a snížení výrobní kapacity v důsledku uzavření výrobní jednotky třetího výrobce v Unii od roku 2008, vedly k výraznému zvýšení využití kapacity během posuzovaného období o 38 %.
6.2.2 Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka 5
Objem prodeje a podíl na trhu
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Prodej celkem
100
97
61
86
Podíl na trhu (%)
100
79
99
91
(76)
Objem prodeje v letech 2007 a 2008 zahrnuje i prodej výrobce v Unii, který v roce 2008 zastavil výrobu.
(77)
Zatímco spotřeba v Unii se během sledovaného období snížila o 5 % (viz 58. bod odůvodnění), objem prodeje dotčeného výrobku výrobním odvětvím Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie se ve stejném období snížil o 14 %, což se promítlo ve ztrátě podílu na trhu ve výši 9 procentních bodů.
(78)
Vzhledem k vývoji během posuzovaného období byl pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie o 14 % mnohem výraznější než pokles spotřeby Unie, který činil 5 %. Proto se během téhož období podíl výrobního odvětví Unie na trhu rovněž výrazně snížil, a to o 9 %.
6.2.3 Zaměstnanost, produktivita a mzdy
Tabulka 6
Zaměstnanost, produktivita a mzdy
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Počet zaměstnanců celkem
100
119
108
96
Produktivita celkem (jednotka/zaměstnanec)
100
85
83
111
Mzdy za rok celkem
100
121
110
99
Průměrné mzdové náklady na zaměstnance
100
119
118
104
(79)
Počet zaměstnanců se během posuzovaného období snížil o 4 %. Je třeba poznamenat, že výroba kyseliny šťavelové není náročná na pracovní sílu.
(80)
Během posuzovaného období se celková produktivita na jednoho zaměstnance v souvislosti s nárůstem výroby zvýšila o 11 %, zatímco počet zaměstnanců se snížil.
(81)
Mzdy za celé posuzované období poklesly o 1 %. Po počátečním nárůstu mezd o 21 % v letech 2007 až 2008 docházelo až do období šetření k jejich průběžnému snižování.
6.2.4 Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(82)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Veškerá zjištěná rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Vzhledem k objemům a cenám dumpingového dovozu navíc nelze dopad skutečných dumpingových rozpětí považovat za zanedbatelný.
6.3 Údaje týkající se spolupracujícího výrobce v Unii (mikroekonomické ukazatele)
6.3.1 Obecná poznámka
(83)
Analýza mikroekonomických ukazatelů (prodejních cen a výrobních nákladů, zásob, ziskovosti, peněžního toku, návratnosti investic a schopnosti získat kapitál a investice) byla provedena pouze na úrovni žadatele vzhledem k tomu, že od druhého výrobce v EU se nepodařilo získat žádné údaje, jak je popsáno v 70. bodě odůvodnění.
6.3.2 Průměrné jednotkové ceny spolupracujícího výrobce v Unii a výrobní náklady
Tabulka 7
Prodejní ceny
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Průměrná jednotková prodejní cena
100
143
136
131
Zdroj: odpověď na dotazník
(84)
Průměrné prodejní ceny ze závodu výrobního odvětví Unie pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, se za posuzované období zvýšily o 31 %.
Tabulka 8
Výrobní náklady
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Průměrné výrobní náklady na tunu
100
103
102
98
Zdroj: odpověď na dotazník
(85)
Šetření ukázalo, že průměrné výrobní náklady spolupracujícího výrobce v Unii jsou již po řadu let relativně stabilní vzhledem k neustálému zkvalitňování výrobního procesu, což bylo možné pouze prostřednictvím značných investic (viz tabulky 9 a 11).
6.3.3 Zásoby
(86)
S ohledem na povahu dotčeného výrobku nejsou vytvářeny žádné zásoby. Dotčený výrobek rychle vysychá a následně se spéká, a výrobci proto vyrábějí zboží pouze pro okamžitou přepravu.
6.3.4 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál
Tabulka 9
Ziskovost
Index 2007 = -100
2007
2008
2009
OŠ
Ziskovost (v EU)
- 100
4
-2
3
Zdroj: odpověď na dotazník
(87)
Ziskovost obdobného výrobku byla stanovena tak, že čistý zisk žadatele před zdaněním z prodeje obdobného výrobku byl vyjádřen procentním podílem z obratu z tohoto prodeje.
(88)
Po dramatické ztrátě v roce 2007 vygeneroval žadatel v roce 2008 nepříliš vysoký zisk a v roce 2009 opět vykázal ztrátu. V období šetření vygeneroval žadatel nepříliš vysoký zisk v důsledku snížení některých prvků výrobních nákladů, jak je uvedeno v tabulce 8.
Tabulka 10
Peněžní tok
Index 2007 = -100
2007
2008
2009
OŠ
Peněžní tok
- 100
3 054
1 994
868
Zdroj: odpověď na dotazník
(89)
Trend, který vykazuje peněžní tok, tj. schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, do značné míry odráží vývoj ziskovosti. V důsledku toho byl peněžní tok v roce 2007 záporný a i přes určité zlepšení v roce 2008 došlo mezi rokem 2008 a obdobím šetření k jeho poklesu, a tudíž k oslabení finanční situace spolupracujícího výrobce v Unii.
Tabulka 11
Investice
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Investice celkem
100
111
185
277
Zdroj: odpověď na dotazník
(90)
Z výše uvedené tabulky vyplývá, že žadatel zvýšil své investice do dotčeného výrobku navzdory jeho nízké rentabilitě. Tyto investice se týkaly zejména zavádění nových výrobních prostředků a procesů za účelem zvýšení efektivity. Ze zvýšení investic vyplývá, že výrobní odvětví se nesetkalo s obtížemi při získávání kapitálu, což je důkazem pokračující životaschopnosti tohoto výrobního odvětví.
(91)
Během posuzovaného období vzrostl objem investic o 177 %.
(92)
Zvýšením investic do zkvalitnění výrobních procesů prokázalo toto kapitálově náročné výrobní odvětví svou schopnost získávat kapitál; tuto schopnost nicméně omezuje klesající odbyt a stále se zvyšující obtíže při vytváření peněžního toku.
Tabulka 12
Návratnost investic
Index 2007 = -100
2007
2008
2009
OŠ
Návratnost investic
- 100
13
-14
-51
Zdroj: odpověď na dotazník
(93)
Navzdory zvýšení investic nedosáhla návratnost investic dotčeného výrobku očekávaného výnosu. Přestože v roce 2008 došlo k určitému zlepšení, měla návratnost investic v průběhu posuzovaného období i nadále zápornou hodnotu.
(94)
Z tohoto důvodu je růst daného výrobního odvětví omezený a je zřetelně nepřiměřený investicím, které se uskutečnily v posledních letech.
7. ZÁVĚR O ÚJMĚ
(95)
Z šetření vyplynulo, že některé ukazatele újmy vykazují pozitivní trend - objem výroby se zvýšil o 6 %, využití kapacity vzrostlo o 38 % a investice vzrostly o 177 %, což umožnilo společnosti dosáhnout relativního zisku (nevelký zisk v období šetření v porovnání s významnou ztrátou v roce 2007). Jak je uvedeno výše, řada ukazatelů týkajících se hospodářské situace výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období podstatně zhoršila.
(96)
Po uzavření výrobního zařízení jednoho výrobce v Unii se objem prodeje snížil o 14 %. Bylo nutno snížit zaměstnanost o 4 % a výrobní kapacita se snížila o 23 %. Zatímco spotřeba se snížila pouze o 5 %, podíl na trhu klesl téměř o 9 %. Z tohoto důvodu byla ziskovost nízká a negativně ovlivnila návratnost investic a peněžní tok, a to zejména mezi rokem 2008 a obdobím šetření. Úroveň ziskovosti se v dotčeném období zvýšila, ale přesto byla v období šetření i nadále velmi nízká a nedostačuje k udržení výroby ve střednědobém horizontu.
(97)
Navzdory celkovému nárůstu výroby ztratilo výrobní odvětví Unie významnou část podílu na trhu. Dumpingové dovozy z dotčených zemí přitom zároveň zaznamenaly značný nárůst.
(98)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo v průběhu období šetření podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
8. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
8.1 Úvod
(99)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena dumpingovým dovozem z dotčených zemí. Dále byly kromě dumpingového dovozu posouzeny i jiné známé činitele, které mohly poškodit výrobní odvětví Unie, s cílem zajistit, aby případná újma způsobená těmito činiteli nebyla přičítána dumpingovému dovozu.
8.2 Účinek dumpingového dovozu
(100)
Spotřeba kyseliny šťavelové v Unii se v posuzovaném období snížila o 5 %, zatímco dumpingový dovoz z dotčených zemí se v tomto období zvýšil o více než 4 %. K nejvyššímu nárůstu objemu dumpingového dovozu došlo mezi lety 2007 a 2008, kdy zvýšení činilo 54 %. Podíl dovozu z dotčených zemí na trhu se mezi lety 2007 a 2008 zvýšil o 25 %, což korespondovalo s poklesem podílu výrobního odvětví Unie na trhu v uvedeném období o 21 %.
(101)
Zatímco průměrné dovozní ceny se během posuzovaného období zvýšily o 16 %, dovozní ceny byly v období šetření v průměru o 21,9 % nižší než ceny spolupracujícího výrobce v Unii, což vyvíjelo cenový tlak na výrobní odvětví Unie a bránilo spolupracujícímu výrobci v Unii zvýšit ceny na ziskovější úroveň.
(102)
Je třeba připomenout, že výrobní odvětví Unie čelilo výraznému poklesu objemu prodeje (- 14 %). Tento pokles prodeje byl však mnohem výraznější než pokles poptávky a vedl k 9 % ztrátě podílu na trhu. Tržní podíl dotčených zemí ve stejném období vzrostl o 10 %. Z toho vyplývá, že podíl výrobního odvětví Unie na trhu se do značné míry zmenšil ve prospěch dumpingového dovozu z dotčených zemí.
(103)
Proto se má za to, že setrvalý tlak levného dumpingového dovozu z dotčených zemí na trh Unie neumožnil Unii přizpůsobit prodejní ceny nárůstu cen surovin a energie. To vedlo ke ztrátě podílu na trhu a k setrvale nepříznivé situaci výrobního odvětví Unie v oblasti ziskovosti.
(104)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti byl vyvozen předběžný závěr, že výrazný nárůst levného dumpingového dovozu z dotčených zemí měl značný negativní dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
8.3 Vliv dalších činitelů
(105)
Dalšími činiteli zkoumanými v rámci příčinných souvislostí byl vývoj poptávky na trhu Unie, ceny surovin, vývozní činnost výrobního odvětví Unie, dovoz dotčeného výrobku z jiných zemí, využití kyseliny šťavelové pro vlastní potřebu výrobního odvětví a vliv hospodářské krize.
8.3.1 Vývoj poptávky na trhu Unie
(106)
Jak je uvedeno v tabulce 1, spotřeba kyseliny šťavelové v Unii se v roce 2008 nejprve zvýšila o 24 %, během následujícího roku se snížila o 39 % a v období šetření opět vzrostla. Celkově se spotřeba na trhu EU během posuzovaného období snížila o 5 %. Během téhož období došlo ke ztrátě podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
(107)
Přestože šetření odhalilo, že dovoz z dotčených zemí byl ovlivněn také poklesem poptávky na trhu Unie v roce 2009, je pozoruhodné, že v posuzovaném období se vývozcům v dotčených zemích podařilo zvýšit objem prodeje a podíl na trhu prostřednictvím cenového tlaku na trh v důsledku dumpingového dovozu.
(108)
Vzhledem k tomu se má předběžně za to, že zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie bylo způsobeno především nárůstem objemu dumpingového dovozu z dotčených zemí a cenovým podbízením vývozců v dotčených zemích, a nikoli snižováním spotřeby. Přestože snížení poptávky přispělo ke vzniku újmy, nemohlo narušit příčinnou souvislost mezi vzniklou podstatnou újmou a zvýšením dumpingového dovozu.
8.3.2 Ceny hlavní suroviny
(109)
Jak ukazuje tabulka 8, zůstaly průměrné výrobní náklady relativně stabilní navzdory prudkému nárůstu nákladů na hlavní surovinu (cukr). Šetření skutečně prokázalo, že výrobní náklady spolupracujícího výrobce v Unii nesledovaly stejný trend jako vývoj cen jedné z hlavních surovin pro výrobu kyseliny šťavelové. Prudký nárůst průměrné ceny cukru o 50 % ve sledovaném období byl zmírněn investicemi spolupracujícího výrobce v Unii, které měly vést ke zkvalitnění jeho výrobních procesů. Celkovým čistým efektem tedy byl pokles výrobních nákladů o 12 %. Jednotková prodejní cena se však během posuzovaného období zvýšila o 31 %, jak vyplývá z tabulky 7. Bylo zjištěno, že vývozci v dotčených zemích podléhají stejným hospodářským podmínkám v oblasti vývoje cen surovin vzhledem k tomu, že jednotkové dovozní ceny sledovaly stejný trend jako jednotkové prodejní ceny spolupracujícího výrobce v Unii, i když v menším měřítku.
(110)
Při neexistenci dumpingu působícího újmu by bylo možné očekávat pravidelné úpravy cen tak, aby odrážely vývoj jednotlivých složek výrobních nákladů. K tomuto vývoji však nedošlo. Spolupracující výrobce v Unii nebyl schopen dosáhnout dostatečných ziskových rozpětí, která jsou u takto kapitálově náročného výrobce nezbytná, a došlo rovněž k poklesu jeho peněžního toku.
(111)
Vzhledem k tomu se má předběžně za to, že dumpingový dovoz z dotčených zemí, jehož ceny byly podstatně nižší než ceny spolupracujícího výrobce v Unii, snížil ceny na trhu Unie a zabránil spolupracujícímu výrobci v Unii zvýšit prodejní ceny tak, aby pokryly jeho náklady nebo mu umožnily dosáhnout přiměřené úrovně ziskovosti.
(112)
Vzhledem k tomu, že ceny surovin ovlivňovaly i vývozce v dotčených zemích, byl vyvozen předběžný závěr, že zvýšení cen surovin nemohlo mít vliv na podstatnou újmu, kterou výrobní odvětví Unie v posuzovaném období utrpělo.
8.3.3 Vývozní činnost výrobního odvětví Unie
Tabulka 13
Objem vývozu a jednotkové ceny
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Vývoz v tunách
100
80
140
152
Průměrná vývozní cena
100
104
103
91
Zdroj: odpověď na dotazník
(113)
Byla zkoumána rovněž vývozní činnost jako jeden ze známých činitelů, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
(114)
Z této analýzy vyplynulo, že vývoz stranám, které nejsou ve spojení, ze strany spolupracujícího výrobce v Unii představoval významnou část celkových tržeb (kolem 30 %). Během posuzovaného období se objem vývozu spolupracujícího výrobce v Unii zvýšil o 52 %, zatímco jednotková cena prodeje na vývoz výrazně poklesla na rozdíl od prodejní ceny spolupracujícího výrobce v Unii v rámci Unie, která se naopak výrazně zvýšila. Šetření ukázalo, že vývoz hrál důležitou roli při udržování využití kapacity na vysoké úrovni umožňující krytí fixních nákladů a nákladů na investice do strojního zařízení. Přestože byly ceny prodeje na vývoz nižší než ceny na trhu Unie, byly tyto nízké ceny důsledkem konkurence levné kyseliny šťavelové na vývozních trzích, kterou dodávali vývozci z dotčených zemí. Šetření prokázalo, že tento vývoz umožnil spolupracujícímu výrobci v Unii zmírnit újmu na trhu EU, a proto nenarušil příčinnou souvislost mezi dumpingovými dovozy z dotčených zemí a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
8.3.4 Dovoz z jiných třetích zemí
(115)
Vzhledem k neexistenci dovozu z jiných než dotčených zemí neměl tento prvek žádný vliv na trh EU.
8.3.5 Využití pro vlastní potřebu
(116)
Jak je uvedeno v 52.-55. bodě odůvodnění, je využití pro vlastní potřebu omezeno na převody pro vlastní potřebu v rámci jednoho z výrobců v Unii, kde se kyselina šťavelová v rámci společnosti přetváří na šťavelany. Zisky z prodeje šťavelanů jsou značné a tomuto výrobci vlastně umožnily pokračovat v činnosti navzdory ztrátám souvisejícím s prodejem kyseliny šťavelové. Tento prvek proto nepřispívá k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
8.3.6 Hospodářská krize
(117)
V roce 2009 se v důsledku hospodářské krize snížila spotřeba kyseliny šťavelové v Unii ve srovnání s rokem 2008 na polovinu, což přispělo k poklesu objemu prodeje (-40 %) a hodnoty (- 45 %) ve výrobním odvětví EU. Snížení cen v tomto období přibližně o 5 % však umožnilo tomuto odvětví získat podíl na trhu (11 %), a tak minimalizovat negativní dopady krize. Odvětví v roce 2009 dosáhlo prakticky téměř nulového zisku.
(118)
Přestože není vyloučeno, že hospodářská krize v letech 2008-2009 mohla přispět ke zhoršení výkonnosti výrobního odvětví Unie, celkově nelze její dopad považovat za takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou toto výrobní odvětví Unie utrpělo.
8.4 Závěr o příčinné souvislosti
(119)
Výše uvedená analýza prokázala, že u dotčených zemí došlo v posuzovaném období ke zvýšení objemu prodeje a podílu na trhu. Kromě toho bylo zjištěno, že tento dovoz byl prováděn za dumpingové ceny, které v průběhu období šetření byly výrazně nižší, tj. téměř o 22 %, než ceny dotčeného výrobku účtované výrobním odvětvím Unie na trhu Unie.
(120)
Tohoto zvýšení objemu levného dumpingového dovozu z dotčených zemí a jejich podílu na trhu bylo dosaženo i přes celkový pokles poptávky na trhu Unie v posuzovaném období. Rostoucí podíl dovozu na trhu se shodoval s negativním vývojem podílu výrobního odvětví Unie na trhu ve stejném období. Zároveň byl konstatován negativní vývoj hlavních ukazatelů hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie, jak je uvedeno výše.
(121)
Pokles spotřeby na trhu Unie v roce 2009 negativně ovlivnil výkonnost výrobního odvětví Unie. Celkově však nelze dopad tohoto faktoru ani ostatních faktorů považovat za takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a nepříznivým stavem výrobního odvětví Unie.
(122)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působícího újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
9. ZÁJEM UNIE
9.1 Předběžná poznámka
(123)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
9.2 Zájem výrobního odvětví Unie
(124)
Výrobní odvětví Unie představují dva výrobci s továrnami v různých členských státech Unie, kteří v souvislosti s výrobou a prodejem obdobného výrobku přímo zaměstnávají 30-50 osob.
(125)
Jeden z těchto dvou výrobců v Unii nevznesl námitky proti zahájení šetření, ale neposkytl žádné další informace a při šetření nespolupracoval.
(126)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z dotčených zemí. Je třeba připomenout, že nejpodstatnější ukazatele újmy vykazovaly během posuzovaného období negativní trend. Vážné dopady se projevily zejména u ukazatelů újmy týkajících se finanční výkonnosti výrobního odvětví Unie, jako je ziskovost, peněžní tok a návratnost investic. Pokud by nebyla přijata žádná opatření, má se za to, že by oživení v odvětví kyseliny šťavelové nestačilo ke zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie, naopak by mohlo docházet k dalšímu zhoršování.
(127)
Očekává se, že uložení opatření obnoví účinné a spravedlivé obchodní podmínky na trhu Unie a umožní výrobnímu odvětví Unie upravit ceny kyseliny šťavelové tak, aby odrážely výrobní náklady. Lze očekávat, že uložení opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, který během sledovaného období ztratilo, což bude mít další pozitivní dopad na jeho hospodářskou situaci a ziskovost.
(128)
Byl tudíž učiněn závěr, že uložení prozatímních antidumpingových opatření pro dovoz kyseliny šťavelové pocházející z ČLR a Indie by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
9.3 Zájem dovozců
(129)
Vyplněné dotazníky poskytlo osm dovozců, kteří nejsou ve spojení. Tři z těchto dovozců dováželi jen malý objem dotčeného výrobku a byli schopni přenést zvýšení ceny na své klienty. Někteří z nich uvedli, že by v případě uložení antidumpingových cel uvažovali o vyloučení tohoto výrobku ze svého sortimentu.
(130)
Čtvrtý dovozce uvedl, že jeho klienti by mohli využít režimu aktivního zušlechťovacího styku pro všechny své konečné výrobky, při jejichž výrobním procesu je užívána kyselina šťavelová a které jsou předmětem zpětného vývozu mimo EU. V souladu s touto skutečností by dopad uložení antidumpingových opatření na tohoto dovozce nebyl významný.
(131)
Na základě výše uvedených skutečností byl učiněn předběžný závěr, že uložení opatření by celkově nemělo mít na dovozce významný dopad. Obecně platí, že zisková rozpětí u kyseliny šťavelové pro dovozce jsou značně vysoká a dovozci předpokládají, že budou schopni zvýšení cen přenést na své zákazníky.
9.4 Zájem uživatelů
(132)
V období šetření činil podíl spolupracujících uživatelů 22 % spotřeby kyseliny šťavelové v Unii. Ze šetření vyplynulo, že rozdíl mezi využitím nerafinované a rafinované kyseliny šťavelové je relevantní pro analýzu zájmů EU s ohledem na uživatele. Spolupracující výrobní odvětví Unie vyrábí nerafinovanou kyselinu šťavelovou, zatímco druhý nespolupracující výrobce v EU vyrábí rafinovanou kyselinu šťavelovou, která se používá hlavně ve farmaceutickém a potravinářském odvětví a v odvětví extrakce jemných kovových prášků.
(133)
Uživatelé nerafinované kyseliny šťavelové uvedli, že uložení opatření by vedlo ke zvýšení cen ve spolupracujícím výrobním odvětví Unie, které je jediným dodavatelem v rámci EU. Na druhou stranu uživatelé rovněž uvedli, že úplná závislost na dovozu ze zahraničí by nebyla žádoucí.
(134)
Pro uživatele vyrábějící čisticí a bělicí přípravky představuje kyselina šťavelová pouze malou část vstupů a pravděpodobně by pro ně bylo reálné přenést zvýšení cen v důsledku antidumpingových cel na zákazníky nebo změnit složení svých výrobků, u kterých lze místo kyseliny šťavelové použít náhradních výrobků.
(135)
Pro uživatele vyrábějící lešticí přípravky představuje kyselina šťavelová hlavní podíl vstupních nákladů a je pro ně nezastupitelná. Vzhledem ke konkurenci výrobců ze zemí mimo EU není pravděpodobné, že by uživatelé byli schopni přenést zvýšení cen v plném rozsahu na zákazníky. Tito výrobci však vyvážejí 95 % výrobků mimo země EU a mohli by vyžadovat vrácení cel v rámci aktivního zušlechťovacího styku.
(136)
Pro uživatele, kteří používají kyselinu šťavelovou k jiným účelům, jako je například recyklace odpadních kovů, představuje kyselina šťavelová významnou součást celkových výrobních nákladů na konečný výrobek, pro jehož výrobu se kyselina šťavelová používá. Trh konečného výrobku je velmi nestabilní. Kyselina šťavelová je ve výrobním procesu nenahraditelná. Hlavní zpracovatel odpadu v Unii v současné době kupuje veškerou kyselinu šťavelovou od výrobců z Unie. Uložení antidumpingových cel umožní výrobnímu odvětví určovat, do jaké míry a zda vůbec zvýší ceny tak, aby mělo z uložení cla prospěch. Z tohoto důvodu není možno jednoznačně stanovit dopad uložení opatření na tohoto uživatele. Avšak vzhledem k tomu, že tento uživatel v současné době generuje jen nízké zisky z prodeje konečného výrobku, bude mít jakékoli zvýšení ceny negativní dopad v případě, že společnost nebude schopna přenést zvýšení cen na spotřebitele.
(137)
„Rafinovaná“ kyselina šťavelová se mimo jiné používá při výrobě prášku z některých kovů. Kyselina šťavelová představuje značnou část celkových výrobních nákladů. V tomto procesu nelze kyselinu šťavelovou nahradit. Zisky v tomto odvětví však mohou být velmi vysoké. Vzhledem k tomu, že v tomto odvětví jsou běžné roční smlouvy, nebude snadné přenést zvýšení cen na zákazníka v krátkodobém horizontu. Nicméně vzhledem k tomu, že nejnižší navrhovaná celní sazba činí 14,6 % a že je dosahováno vysokých zisků, bylo by možné absorbovat v krátkodobém měřítku jakékoli zvýšení cen.
(138)
Dle tvrzení jednoho uživatele nestačí výroba rafinované kyseliny šťavelové pokrýt poptávku. V tomto ohledu bylo zjištěno, že deficit mezi výrobou a spotřebou rafinované kyseliny šťavelové v Evropské unii činil zhruba 1 000 až 2 000 tun za rok. Vzhledem k tomu, že se většina konečných výrobků, při jejichž výrobním procesu se užívá rafinovaná kyselina šťavelová, vyváží, mohou uživatelé v každém případě působit v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku, pokud si to přejí.
9.5 Závěr týkající se zájmu Unie
(139)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že celkově neexistují podle dostupných informací o zájmu Unie žádné přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz kyseliny šťavelové pocházející z ČLR a Indie.
10. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
10.1 Úroveň pro odstranění újmy
(140)
Vzhledem k závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy výrobnímu odvětví Unie vyplývající z dumpingového dovozu.
(141)
Za účelem stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která je působena výrobnímu odvětví Unie.
(142)
Při výpočtu výše cla nezbytné k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se počítalo s tím, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého by mohlo výrobní odvětví tohoto druhu přiměřeně dosáhnout v běžných podmínkách hospodářské soutěže, tzn. bez dumpingového dovozu, z prodeje obdobného výrobku v Unii. Má se za to, že zisk, kterého by mohlo být dosaženo bez dumpingového dovozu, činí 8 % z obratu a že toto ziskové rozpětí lze chápat jako přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu.
(143)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Tato cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného 8 % ziskového rozpětí k výrobním nákladům.
(144)
Potřebné zvýšení ceny se pak stanovilo na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR a Indii podle typu výrobku, náležitě upravené s ohledem na dovozní náklady a clo, s cenou těchto typů výrobků prodávaných výrobním odvětvím Unie, která výrobnímu odvětví Unie nezpůsobí újmu, na trhu Unie během období šetření. Rozdíl zjištěný tímto porovnáním byl poté vyjádřen jako procento průměrné dovozní hodnoty CIF porovnávaných typů.
10.2 Prozatímní opatření
(145)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření na dovoz pocházející z ČLR a Indie, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(146)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí stav těchto společností zjištěný v průběhu šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z ČLR a Indie a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovoz výrobků vyrobených jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(147)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně v názvu subjektu nebo po založení nových výrobních či prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (3) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího a vývozního prodeje a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Nařízení bude v případě potřeby odpovídajícím způsobem změněno tak, že bude aktualizován seznam společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(148)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se zbytková celní sazba neměla vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale i na ty výrobce, kteří v období šetření nezaznamenali žádný vývoz do Evropské unie.
(149)
Stanovené dumpingové rozpětí a rozpětí újmy jsou následující:
Země
Společnost
Dumpingové rozpětí
%
Rozpětí újmy
%
Indie
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL)
22,8
40,8
Všechny ostatní společnosti
43,6
50,7
ČLR
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd a Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7
54,5
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
22,1
Všechny ostatní společnosti
52,2
66,3
11. ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
(150)
Všichni vyvážející výrobci kyseliny šťavelové v ČLR, kteří se dosud nepřihlásili, neboť se domnívali, že nesplňují kritéria zacházení v tržním hospodářství ani kritéria individuálního zacházení, avšak kteří se domnívají, že by měla být stanovena samostatná celní sazba, jsou vyzýváni, aby se přihlásili Evropské komisi do deseti dnů ode dne následujícího po vyhlášení tohoto nařízení v Úředním věstníku Evropské unie (4).
(151)
V zájmu řádné správy je třeba stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení.
(152)
Zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a mohou být pro účely jakýchkoli konečných opatření znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu kyseliny šťavelové ve formě dihydrátu (č. CUS 0028635-1 a č. CAS 6153-56-6) nebo v bezvodé formě (č. CUS 0021238-4 a č. CAS 144-62-7), též jako vodný roztok, v současnosti kódu KN ex 2917 11 00 (kód TARIC 2917110091), pocházející z Čínské lidové republiky a Indie.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Prozatímní clo
%
Doplňkový kód TARIC
Indie
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8
B230
Všechny ostatní společnosti
43,6
B999
ČLR
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd.
37,7
B231
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
B232
Všechny ostatní společnosti
52,2
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistiny odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 19. října 2011.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1043/2011
(2011. gada 19. oktobris),
ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Indijas un Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes skābeņskābes importam
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“pamatregula”) (1), un jo īpaši tās 7. pantu,
pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
1. PROCEDŪRA
1.1. Procedūras sākšana
(1)
Eiropas Komisija (“Komisija”) 2011. gada 26. janvārī, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), informēja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Indijas un Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) (“attiecīgās valstis”) izcelsmes skābeņskābes importu Savienībā.
(2)
Antidempinga procedūru sāka pēc tam, kad Eiropas Ķīmijas rūpniecības padome (“CEFIC”) 2010. gada 13. decembrī iesniedza sūdzību Oxaquim S.A. (“sūdzības iesniedzējs”) vārdā, kas saražo nozīmīgu daļu - šajā gadījumā vairāk nekā 25 % - no Savienības kopējās skābeņskābes produkcijas. Sūdzībā bija iekļauti pirmšķietami pierādījumi tam, ka dempings pastāv un rada būtiskus zaudējumus, kas tika atzīti par pietiekamiem, lai attaisnotu procedūras sākšanu.
1.2. Procedūrā iesaistītās personas
(3)
Komisija par procedūras sākšanu oficiāli informēja sūdzības iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, attiecīgo valstu ražotājus eksportētājus un pārstāvjus, importētājus un lietotājus, kā arī zināmās iesaistītās apvienības. Ieinteresētajām personām paziņojumā par procedūras sākšanu norādītajā termiņā bija dota iespēja rakstiski paziņot savu viedokli un lūgt, lai tās tiktu uzklausītas. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to lūdza un minēja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.
(4)
Ņemot vērā attiecīgo valstu ražotāju eksportētāju acīmredzami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu dempinga un zaudējumu noteikšanai saskaņā ar pamatregulas 17. pantu bija paredzēta atlase. Lai Komisija varētu izlemt, vai ir nepieciešama pārbaude izlases veidā, un vajadzības gadījumā veikt atlasi, visi attiecīgo valstu ražotāji eksportētāji tika aicināti pieteikties Komisijā un, kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, sniegt pamatinformāciju par savu darbību saistībā ar attiecīgo ražojumu laikposmā no 2010. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim. Uz lūgumu piedalīties atlasē atsaucās četri Indijas uzņēmumi, no kuriem viens neiesniedza datus par pārdošanas apjomiem Savienībā, un trīs uzņēmumu grupas no ĶTR. Ņemot vērā to, ka sadarboties piekrita tikai neliels skaits uzņēmumu un uzņēmumu grupu, tika nolemts, ka Indijas un ĶTR uzņēmumu izlasi veidot nav nepieciešams, un visas iesaistītās personas tika informētas, ka atlase nenotiks.
(5)
Viena uzņēmumu grupa no ĶTR jau sākumā atteicās no turpmākas sadarbības izmeklēšanā. Turklāt viens Indijas uzņēmums liedza Komisijai pieeju savai ražotnei pārbaudes apmeklējuma veikšanai. Tādējādi tika uzskatīts, ka minētais uzņēmums saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu nevēlas sadarboties, un tas tika informēts par šādas rīcības iespējamām sekām.
(6)
Lai ĶTR ražotāji eksportētāji, kuri to vēlas, varētu iesniegt pieprasījumu par tirgus ekonomikas režīma (“TER”) vai atsevišķa režīma (“AR”) piemērošanu, Komisija termiņā, kas bija noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu, nosūtīja pieprasījuma veidlapas sadarbībā iesaistītajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem un ĶTR iestādēm. Viena Ķīnas uzņēmumu grupa lūdza piemērot TER atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam vai AR, ja tā neatbilstu TER nosacījumiem; otra uzņēmu grupa pieteicās tikai uz AR.
(7)
Visām zināmajām iesaistītajām personām tika nosūtītas anketas. Atbildes tika saņemtas no trijiem Indijas uzņēmumiem un divām ĶTR uzņēmumu grupām, kā arī no sūdzības iesniedzēja. Otrs Savienības ražotājs nesadarbojās. Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas arī no trijiem lietotājiem un astoņiem importētājiem; visi lietotāji un četri importētāji tika apmeklēti.
(8)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, kuru tā uzskatīja par nepieciešamu, lai provizoriski konstatētu dempingu, tā radītos zaudējumus un Savienības intereses, un veica pārbaudes apmeklējumus šādos uzņēmumos:
a)
Savienības ražotāji:
-
Oxaquim S.A. (Spānija);
b)
lietotāji:
-
OMG Kokkola (Somija),
-
P.A.G. Srl (Itālija),
-
trešais lietotājs vēlējās palikt anonīms;
c)
importētāji:
-
Brenntag BV (Nīderlande),
-
Brenntag Sp.z.o.o. (Polija),
-
Norkem Limited (Apvienotā Karaliste),
-
Geratech Marketing (Beļģija);
d)
ražotāji eksportētāji Indijā:
-
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited,
-
Star Oxochem Pvt. Ltd;
e)
ražotāji eksportētāji ĶTR:
-
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd, un Qingdao Fengyuan Unite International Trade Co., Ltd. (“Shandong Fengyuan grupa”),
-
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd; Shanxi Reliance Chemicals Co., Ltd un Tianjin Chengyi International Trading Co., Ltd. (“Shanxi Reliance grupa”).
1.3. Izmeklēšanas periods
(9)
Izmeklēšana attiecībā uz dempingu un zaudējumiem attiecas uz periodu no 2010. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Zaudējumu novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz periodu no 2007. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).
2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
2.1. Attiecīgais ražojums
(10)
Attiecīgais ražojums ir Indijas un ĶTR izcelsmes skābeņskābe, kas var būt dihidrāta (CUS numurs 0028635-1 un CAS numurs 6153-56-6) vai bezūdens formā (CUS numurs 0021238-4 un CAS numurs 144-62-7), ūdens šķīdumā vai neizšķīdināta un ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2917 11 00. Pastāv divi skābeņskābes veidi: nerafinēta skābeņskābe un rafinēta skābeņskābe. Rafinētu skābeņskābi, ko ražo ĶTR, bet ne Indijā, ražo, izmantojot nerafinētas skābeņskābes attīrīšanas procesu, kura mērķis ir atbrīvoties no dzelzs, hlorīdiem, metāla daļiņām un citiem piemaisījumiem.
(11)
Skābeņskābei ir plašs pielietojums, piemēram, to izmanto kā reducētāju un balinātāju, lieto farmaceitiskajā sintēzē un ķīmisko vielu ražošanā.
2.2. Līdzīgais ražojums
(12)
Izmeklēšanā atklājās, ka skābeņskābei, ko Savienībā ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare, skābeņskābei, ko ražo un pārdod Indijas un ĶTR vietējā tirgū, un skābeņskābei, ko importē Savienībā no Indijas un ĶTR, būtībā ir vienas un tās pašas fiziskās un ķīmiskās pamatīpašības un viens un tas pats galalietojums.
(13)
Tāpēc šos ražojumus provizoriski uzskata par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
3. DEMPINGS
3.1. Indija
3.1.1. Ievadpiezīme
(14)
Pārbaudes vizītes laikā Indijā viens uzņēmums nespēja iesniegt pieprasīto informāciju noteiktajā laikā un formātā. Līdz ar to Komisija nevarēja pārbaudīt informāciju, ko šis uzņēmums bija sniedzis, atbildot uz antidempinga anketas jautājumiem. Minētais uzņēmums tika rakstiski informēts, ka to varētu neuzskatīt par personu, kura nesadarbojas, un ka atzinumu varētu sagatavot, pamatojoties uz pieejamiem faktiem. Reaģējot uz šo paziņojumu, minētais uzņēmums lūdza ņemt vērā atbildību mīkstinošus apstākļus, kas tāpat nebija pietiekami, lai mainītu izdarīto secinājumu. Tādējādi attiecībā uz minēto uzņēmumu tika piemērots 18. pants un atzinums sagatavots, pamatojoties uz pieejamiem faktiem. Līdz ar to tiek uzskatīts, ka izmeklēšanā ar Komisiju sadarbojies tikai viens ražotājs eksportētājs no Indijas.
3.1.2. Normālā vērtība
(15)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu Komisija no sākuma pārbaudīja, vai līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū ir reprezentatīvs. Tā kā šis pārdošanas apjoms veidoja vairāk nekā 5 % no attiecīgās preces pārdošanas apjoma Savienībā, tika secināts, ka kopējais līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs.
(16)
Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai ražotāja eksportētāja pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū var uzskatīt par tādu, kas nodrošināts parastā tirdzniecības režīmā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. Tas tika darīts, nosakot līdzīgā ražojuma rentablā pārdošanas apjoma īpatsvaru neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū.
(17)
Ja rentablais pārdošanas apjoms veido vismaz 80 % no kopējā pārdošanas apjoma, normālo vērtību aprēķina, pamatojoties uz kopējo pārdošanas apjomu, tostarp nerentablo. Savukārt, ja rentablais pārdošanas apjoms ir mazāks par 80 %, taču lielāks par 20 % no kopējā pārdošanas apjoma un ja vidējās svērtās pilnās izmaksas ir lielākas par vidējo svērto cenu, normālo vērtību aprēķina, pamatojoties tikai uz rentablo pārdošanas apjomu. Pārdošanas apjomu uzskata par rentablu, ja vienības cena sakrīt ar ražošanas izmaksām vai pārsniedz tās.
(18)
Saskaņā ar datiem, ko Komisija ieguva, veicot analīzi par pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū, rentabls bija 41 % no attiecīgā ražojuma kopējā pārdošanas apjoma un vidējās svērtās pilnās izmaksas pārsniedza vidējo svērto cenu. Līdz ar to normālo vērtību aprēķina kā rentablā pārdošanas apjoma vidējo svērto cenu.
3.1.3. Eksporta cena
(19)
Ražotājs eksportētājs Indijā attiecīgo ražojumu eksportēja tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Tāpēc eksporta cenas atbilstīgi pamatregulas 2. panta 8. punktam nosaka, pamatojoties uz cenām, ko minētie neatkarīgie pircēji ir faktiski samaksājuši vai kas ir maksājamas par attiecīgo ražojumu, kad to eksportē uz Savienību.
3.1.4. Salīdzinājums
(20)
Normālo vērtību un eksporta cenu salīdzina, izmantojot ražotāja cenas. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika veiktas korekcijas, pievēršot uzmanību atšķirībām, kuras ietekmē cenu salīdzināmību.
(21)
Līdz ar to tika koriģētas transporta izmaksas, kā arī izmaksas par apdrošināšanu, apstrādi un iesaiņošanu, kredīta izmaksas un komisijas maksa.
3.1.5. Dempinga starpība
(22)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempinga starpību sadarbībā iesaistītajam Indijas ražotājam noteica, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību un vidējo svērto eksporta cenu.
(23)
Pamatojoties uz to, Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL) provizoriskā dempinga starpība, kas izteikta kā procentuālā daļa no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir 22,8 %.
(24)
Lai aprēķinātu valsts mēroga dempinga starpību, kas piemērojama visiem pārējiem Indijas ražotājiem eksportētājiem, tika noteikts sadarbības līmenis, salīdzinot sadarbībā iesaistīto ražotāju eksportētāju paziņoto eksporta apjomu uz Savienību ar Eurostat datiem. Tā kā sadarbība no Indijas puses bija zema, proti, 38 %, pārējiem Indijas eksportētājiem piemērojamo valsts mēroga dempinga starpību būtu lietderīgi noteikt, pamatojoties uz sadarbībā iesaistītā ražotāja darījumu, ko dempings skāris visvairāk.
(25)
Pamatojoties uz šo, valsts mēroga dempinga līmeni provizoriski noteica 43,6 % apmērā no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas.
3.2. Ķīnas Tautas Republika
3.2.1. Tirgus ekonomikas režīms (TER) / atsevišķs režīms (AR)
(26)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu ĶTR izcelsmes ražojumu importa normālo vērtību saskaņā ar minētā panta 1.-6. punktu nosaka attiecībā uz tiem ražotājiem, par kuriem tika konstatēts, ka tie atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā izklāstītajiem kritērijiem. Īsumā un vienīgi ērtības labad turpmāk sniegts šo kritēriju kopsavilkums:
-
ar uzņēmējdarbību saistīti lēmumi tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus situāciju, valstij ievērojami neiejaucoties, un izmaksas atspoguļo tirgus vērtības,
-
uzņēmumiem ir viens skaidrs grāmatvedības pamatdokumentu kopums, kam veic neatkarīgu revīziju saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem un ko piemēro visiem mērķiem,
-
nav būtisku izkropļojumu, kas pārņemti no agrākās ekonomikas sistēmas, kas nav tirgus ekonomika,
-
likumi par maksātnespēju un īpašumu garantē stabilitāti un juridisko noteiktību, kā arī
-
valūtas konvertēšanu veic atbilstīgi tirgus kursam.
(27)
Viena uzņēmumu grupa no ĶTR lūdza piemērot TER un iesniedza TER pieprasījuma veidlapas par trijiem uzņēmumiem, kas iesaistīti attiecīgā ražojuma ražošanā un tirdzniecībā. Komisija pēc tam pārbaudīja sniegto informāciju, apmeklējot attiecīgos uzņēmumus.
(28)
TER izmeklēšanā noskaidrojās, ka viens uzņēmums neatbilda 1.-3. kritērija prasībām. Pirmkārt, tas nevarēja pierādīt, ka tā izmaksas atspoguļo tirgus vērtības, jo attiecībā uz šo uzņēmumu bija notikusi būtiska valsts finansiāla iejaukšanās, kas ietekmēja uzņēmuma izmaksu struktūru, piemēram, nodokļu atvieglojumi un bezprocentu aizdevumi. Otrkārt, TER izmeklēšanā uzņēmuma grāmatvedības uzskaitēs atklājās vairāki būtiski trūkumi un kļūdas, kā arī noskaidrojās, ka tajā nav veikta revīzija saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (IAS). Treškārt, attiecībā uz uzņēmuma zemes izmantošanas tiesībām tika konstatēti izkropļojumi, kas pārņemti no agrākās sistēmas, kurā nebija tirgus ekonomikas. Konkrētāk, uzņēmums bija ieguvis apliecību par zemes izmantošanas tiesībām, neizpildot līguma nosacījumus un nesamaksājot pilnu summu.
(29)
Otrs grupas uzņēmums nevarēja pierādīt, ka ir izpildījis 2. kritērija nosacījumus, jo tam nebija neatkarīgi revidētu pārskatu.
(30)
Komisija atklāja TER izmeklēšanas rezultātus attiecīgajai uzņēmumu grupai un sūdzības iesniedzējam un deva tiem iespēju sniegt komentārus. Konstatējumi tika paziņoti arī ĶTR iestādēm. Komisija komentārus nesaņēma.
(31)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tika secināts, ka divi no grupas uzņēmumiem TER kritērijus nav izpildījuši. Saskaņā ar Savienības konsekvento praksi pārbaudīt, vai saistītu uzņēmumu grupa kopumā atbilst TER nosacījumiem, grupas lūgums piemērot TER tika noraidīts.
(32)
Kā minēts 6. apsvērumā, abas sadarbībā iesaistītās Ķīnas uzņēmumu grupas lūdza piemērot AR. Tā kā tika konstatēts, ka abas grupas atbilst visiem pamatregulas 9. panta 5. punkta kritērijiem, tika pieņemts provizorisks lēmums piešķirt tām AR.
3.2.2. Analogā valsts
(33)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu ražotājiem eksportētājiem, kuriem nav piešķirts TER, normālā vērtība jānosaka, izmantojot cenas iekšzemes tirgū vai saliktā normālā vērtība kādā analogā valstī.
(34)
Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu norādīja, ka plāno izmantot Indiju kā piemērotu analogo valsti, lai noteiktu normālo vērtību, un ieinteresētās personas tika aicinātas sniegt komentārus par šo izvēli. Komentāri netika saņemti. Jebkurā gadījumā Komisija uzskata, ka Indija ir piemērota analogā valsts, jo otrā ražotājā valstī, kas atrodas ārpus Savienības (Japānā), pastāv monopoltirgus, kurš nav pieejams konkurencei un ražo skābeņskābi, izmantojot unikālu metodi, kas nav salīdzināma ar ĶTR izmantoto. Turpretim Indijas ražotāji izmanto ražošanas metodi, kas ir salīdzināma ar ĶTR izmantoto, un tās iekšējais tirgus ir pakļauts konkurencei.
3.2.3. Normālā vērtība
(35)
Ķīnas uzņēmumi ražo un eksportē uz Savienību divu veidu skābeņskābi: nerafinēto skābeņskābi un rafinēto skābeņskābi. Rafinēto skābeņskābi, ko neražo analogajā valstī, ražo, izmantojot nerafinētas skābeņskābes attīrīšanas procesu, kura mērķis ir atbrīvoties no dzelzs, hlorīdiem, metāla daļiņām un citiem piemaisījumiem. Saskaņā ar aplēsēm papildu izmaksas, kas rodas, ražojot rafinētu skābeņskābi, veido apmēram 12 % no nerafinētas skābeņskābes ražošanas izmaksām. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka būtu lietderīgi noteikt normālo vērtību abiem skābeņskābes veidiem.
(36)
Nerafinētai skābeņskābei normālā vērtība ir noteikta, pamatojoties uz normālo vērtību, kas noteikta Indijai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu. Normālā vērtība tika noteikta, kā izklāstīts 18. apsvērumā, pamatojoties tikai uz rentablo pārdošanas apjomu. Rafinētai skābeņskābei, kuru analogajā valstī neražo, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību noteica, pamatojoties uz nerafinētas skābeņskābes ražošanas izmaksām analogajā valstī. Ražošanas izmaksas koriģē, palielinot tās par 12 %, lai būtu ņemtas vērā ražošanas papildu izmaksas (sk. 35. apsvērumu), kā arī pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (PVA) un peļņa.
(37)
PVA izmaksas un peļņu nosaka pēc analoģijas ar pamatregulas 2. panta 6. punktu, pieskaitot PVA izmaksas un peļņu no nerafinētas skābeņskābes pārdošanas iekšzemes tirgū, ko veicis sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs analogajā valstī.
3.2.4. Eksporta cena
(38)
Tā kā abām grupām tika piešķirts AR, eksporta cenu noteica, pamatojoties uz cenām, ko pirmais neatkarīgais pircējs Savienībā ir faktiski samaksājis vai kas ir maksājamas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu.
(39)
Abi ražotāji eksportētāji no ĶTR eksportēja skābeņskābi uz Savienību ar saistīto tirgotāju starpniecību, tādējādi radot uzcenojumu cenai, ko maksā ražotājiem. Šo uzcenojumu ņem vērā, salīdzinot eksporta cenu ar noteikto normālo vērtību (sk. 42. apsvērumu).
3.2.5. Salīdzinājums
(40)
Attiecībā uz nerafinētu skābeņskābi eksporta cenu ražotāja līmenī salīdzināja ar normālo vērtību, kas noteikta analogajai valstij.
(41)
Rafinētas skābeņskābes eksporta cenu ražotāja līmenī salīdzināja ar salikto normālo vērtību (sk. 36. apsvērumu).
(42)
Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības vai saliktās normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika veiktas atbilstošas korekcijas. Konkrētāk, saskaņā ar 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu tika koriģētas komisijas maksas, ko saņem saistītie tirgotāji.
(43)
Šajā sakarā jāpiemin Komisijas konstatējums, ka saistītos tirgotājus, ar kuru starpniecību ražotāji eksportētāji no ĶTR eksportēja skābeņskābi uz ES, nevar uzskatīt par iekšējās pārdošanas nodaļām, jo tās tirgo arī skābeņskābi un citus ķīmiskus produktus, kuri iegūti no nesaistītiem piegādātājiem un paredzēti eksportam un/vai pārdošanai vietējā tirgū. Tāpēc var secināt, ka šo tirgotāju funkcijas ir līdzīgas kā starpniekiem, kuri darbojas uz komisijas maksu pamata. Attiecīgi tirgotāju cenas uzcenojums tika atrēķināts, lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu starp eksporta cenu un normālo vērtību. Korekcijas tika aprēķinātas, pamatojoties uz ES nesaistītā tirgotāja peļņu un attiecīgā Ķīnas tirgotāja pārdošanas, vispārējām un administratīvajām izmaksām.
(44)
Turklāt turpmākas korekcijas attiecīgā gadījumā tika veiktas attiecībā uz netiešajiem nodokļiem, kravas pārvadājumu, apdrošināšanas, pārkraušanas un papildu izmaksām, kā arī iepakošanas un kredīta izmaksām, ja šīs izmaksas tika atzītas par pieņemamām un precīzām un pamatotas ar pārbaudītiem pierādījumiem.
3.2.6. Dempinga starpības
(45)
Dempinga starpības atbilstīgi pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktam noteica, pamatojoties uz salīdzinājumu starp katra ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību un katra uzņēmuma noteikto attiecīgā ražojuma vidējo svērto eksporta cenu Savienībā, kā noteikts iepriekš.
(46)
Uz šā pamata pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:
Uzņēmums
Provizoriskā dempinga starpība
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd, un Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7 %
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6 %
(47)
Lai aprēķinātu valsts mēroga dempinga starpību, kas piemērojama visiem pārējiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, tika noteikts sadarbības līmenis, salīdzinot sadarbībā iesaistīto ražotāju eksportētāju paziņoto eksporta apjomu uz Savienību ar Eurostat datiem.
(48)
Tā kā sadarbība no ĶTR puses bija zema, proti, apmēram 46 %, pārējiem ĶTR eksportētājiem piemērojamo valsts mēroga dempinga starpību būtu lietderīgi noteikt, pamatojoties uz sadarbībā iesaistīto eksportētāju darījumu, ko dempings skāris visvairāk.
(49)
Pamatojoties uz šo, valsts mēroga dempinga līmeni provizoriski noteica 52,2 % apmērā no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas.
4. ZAUDĒJUMI
4.1. Savienības produkcija un Savienības ražošanas nozare
(50)
Eiropas Ķīmijas rūpniecības padome (CEFIC) iesniedza sūdzību Oxaquim S.A. (turpmāk “sūdzības iesniedzējs”) vārdā, kas ir Savienības ražotājs, kurš izmeklēšanas periodā ražoja nozīmīgu daļu no Savienības skābeņskābes produkcijas. Otrs Savienības ražotājs Clariant neiebilda pret izmeklēšanas sākšanu, tomēr nolēma tajā nesadarboties. Citu attiecīgā ražojuma ražotāju Savienībā šobrīd nav. Pamatojoties uz šo, abi minētie ražotāji - Oxaquim S.A. un Clariant - veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē, saražojot 100 % no Savienības kopējās produkcijas. Turpmāk tie tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari”.
(51)
Lai noteiktu Savienības kopējo ražošanas apjomu, tika izmantota visa pieejamā informācija par abiem minētajiem ražotājiem - Oxaquim S.A. un Clariant -, tostarp sūdzībā izklāstītā informācija un dati, kas savākti no sūdzības iesniedzēja pirms un pēc izmeklēšanas sākšanas. Pamatojoties uz šo, tiek lēsts, ka Savienības kopējais ražošanas apjoms attiecīgajā periodā bija 11 000-15 000 tonnu.
4.2. Attiecīgā Savienības tirgus noteikšana
(52)
Tika konstatēts, ka viens no Savienības ražotājiem daļu no saražotās skābeņskābes izmantoja kā starpproduktu oksalātu (tetraoksalāta, acetosella un kālija bioksalāta) ražošanai. Šo skābeņskābi vienkārši pārsūtīja (bez rēķina) viena uzņēmuma robežās. Šādām iekšējām vajadzībām izmantotā skābeņskābe nenokļuva brīvajā tirgu un līdz ar to netiek pakļauta tiešai konkurencei ar attiecīgā ražojuma importu. Turpretim atklājās, ka ražojumi, kas paredzēti pārdošanai brīvā tirgū, tieši konkurē ar attiecīgā ražojuma importu.
(53)
Lai nodrošinātu pēc iespējas pilnīgāku priekšstatu par situāciju Savienības ražošanas nozarē, tika iegūti un analizēti dati par visām ar skābeņskābi saistītajām darbībām un pēc tam noteikts, vai produkcija paredzēta iekšējām vajadzībām vai brīvajam tirgum.
(54)
Tika konstatēts, ka tādus Savienības ražošanas nozares ekonomiskos rādītājus kā pārdošanas apjoms un pārdošanas cenas Savienības tirgū, tirgus daļa, izaugsme, eksporta apjoms, cenas, rentabilitāte, ienākumi no ieguldījumiem un naudas plūsma var noteikt tad, ja analīzē un izvērtējumā īpašu uzmanību velta situācijai, kas dominē brīvajā tirgū.
(55)
Attiecībā uz citiem ekonomikas rādītājiem izmeklēšanā tomēr atklājās, ka tos var pamatoti izvērtēt, tikai ņemot vērā visu darbību kopumā. Produkcija (gan pašu vajadzībām, gan brīvajam tirgum paredzētā), jauda, jaudas izmantojums, ieguldījumi, krājumi, nodarbinātība, ražīgums, algas un spēja piesaistīt kapitālu patiešām ir atkarīga no visas darbības kopumā neatkarīgi no tā, vai produkciju izmanto iekšējām vajadzībām vai to pārdod brīvajā tirgū.
4.3. Patēriņš Savienībā
(56)
Tā kā skābeņskābe ir daļa no KN koda, kurš attiecas arī uz citiem ražojumiem, nebija iespējams noteikt importa apjomu, pamatojoties uz Eurostat datiem. Attiecīgi patēriņu noteica, pamatojoties uz sūdzības iesniedzēja sniegtajiem datiem par importa apjomu, ko salīdzināja ar pārbaudītiem datiem, kurus sniedza ražotāji eksportētāji no attiecīgajām valstīm, kā arī ar Savienības ražošanas nozares kopējo pārdošanas apjomu Savienības tirgū.
(57)
Tā kā piegādātāju skaits nav liels un saskaņā ar pamatregulas 19. pantu ir jāaizsargā konfidenciāla informācija par darījumiem, patēriņa izmaiņas attiecīgajā periodā ir indeksētas.
1. tabula
Patēriņš Savienībā
Indekss 2007 = 100
2007
2008
2009
IP
Kopējais patēriņš
100
124
61
95
(58)
Kopējais patēriņš 2008. gadā strauji palielinājās par 24 %, nākamajā gadā samazinājās par 50 % un IP laikā atkal pieauga. Kopumā attiecīgajā periodā patēriņš ES tirgū samazinājās par 5 %.
5. IMPORTS NO ATTIECĪGAJĀM VALSTĪM
5.1. Attiecīgā importa ietekmes kumulatīvais novērtējums
(59)
Komisija pārbaudīja, vai ĶTR un Indijas izcelsmes skābeņskābes imports būtu jāvērtē kumulatīvi saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu.
(60)
Attiecībā uz ĶTR un Indijas izcelsmes produkcijas importa ietekmi izmeklēšanā tika konstatēts, ka dempinga starpība pārsniedz minimālo apjomu, kā noteikts pamatregulas 9. panta 3. punktā, un abu attiecīgo valstu importa par dempinga cenām apjoms nav nenozīmīgs pamatregulas 5. panta 7. punkta nozīmē.
(61)
Attiecībā uz konkurences nosacījumiem starp importu no ĶTR un Indijas par dempinga cenām, no vienas puses, un starp importu no ĶTR un Indijas par dempinga cenām un līdzīgo ražojumu, no otras puses, izmeklēšanā atklājās, ka tie ir līdzīgi. Precīzāk, importētos ražojumus pārdod pa tiem pašiem tirdzniecības kanāliem un tām pašām pircēju kategorijām, tādējādi radot konkurenci gan to starpā, gan ar skābeņskābi, kas ražota Savienībā.
(62)
Ievērojot iepriekš minēto, provizoriski tiek uzskatīts, ka visi pamatregulas 3. panta 4. punktā noteiktie kritēriji ir izpildīti un imports no ĶTR un Indijas būtu jāpārbauda kumulatīvi.
5.2. Attiecīgo valstu imports par dempinga cenām un tirgus daļa
(63)
Izmeklēšanā noskaidrojās, ka skābeņskābes imports no ĶTR un Indijas bija attīstījies šādi:
2. tabula
Imports no ĶTR un Indijas
Importa apjoms (tonnas)
2007
2008
2009
IP
ĶTR un Indija
7 629
11 763
4 707
7 969
(Indekss 2007 = 100)
100
154
62
104
Tirgus daļa
(Indekss 2007 = 100)
100
125
101
110
Avots: informācija iegūta no sūdzības iesniedzēja un atbildēm uz anketas jautājumiem.
(64)
Importa apjoms no attiecīgajām valstīm attiecīgajā periodā palielinājās par 4 %, savukārt kopējais patēriņš ES tirgū šajā pašā laikposmā samazinājās par 5 % (sk. 1. tabulu). Kā redzams tabulā, būtiski pieauga arī tirgus daļa: laikposmā no 2007. līdz 2008. gadam par 25 % un attiecīgajā periodā par 10 %.
5.3. Cenas importam par dempinga cenām un cenu samazinājums
(65)
Vidējās cenas importam no attiecīgajām valstīm attīstījās šādi:
3. tabula
Cena importam no ĶTR un Indijas
Importa cenas (EUR/t)
2007
2008
2009
IP
ĶTR un Indija
470
641
474
545
(Indekss 2007 = 100)
100
136
101
116
(66)
Importa cenas laikposmā no 2007. līdz 2008. gadam palielinājās par 36 % un 2009. gadā pazeminājās atkal līdz 2007. gada cenu līmenim. Izmeklēšanas periodā cenas atkal paaugstinājās par gandrīz 15 %. Attiecīgajā periodā cenas paaugstinājās par 16 %. Tomēr ir redzams, ka laikposmā no 2008. gada līdz IP importa cenas samazinājās par 20 %, lai gan galveno ražošanā izmantojamo resursu (oglekļa avotu un enerģijas) cenas šajā periodā paaugstinājās.
(67)
Lai varētu analizēt cenas samazinājumu, Savienības ražošanas nozares vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem ES tirgū, kas koriģētas atbilstīgi ražotāja cenām, t. i., neiekļaujot tajās kravas pārvadājumu izmaksas Savienībā un atskaitot no tām atlaides un rabatus, salīdzināja ar attiecīgajām sadarbībā iesaistīto ĶTR un Indijas eksportētāju vidējām svērtajām cenām pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, t. i., cenām, no kurām atskaitītas atlaides un kuras vajadzības gadījumā koriģētas līdz CIF cenām ar piegādi līdz Savienības robežai, veicot atbilstošas korekcijas attiecībā uz muitošanas un pēcimportēšanas izmaksām.
(68)
Salīdzinājumā pierādījās, ka IP laikā Savienībā par dempinga cenām pārdotais ĶTR un Indijas izcelsmes attiecīgais ražojums par 16,9-34,6 % samazināja Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas. Šis samazinājuma līmenis apvienojumā ar negatīvu cenu attīstību tirgū izraisīja ievērojamu cenu pazemināšanos.
6. EKONOMISKAIS STĀVOKLIS SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARĒ
6.1. Ievadpiezīmes
(69)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu importa par dempinga cenām ietekmes uz Savienības ražošanas nozari novērtējumā bija ietverts visu to ekonomisko faktoru un rādītāju novērtējums, kas saistīti ar Savienības ražošanas nozares stāvokli laikposmā no 2007. gada līdz IP beigām.
(70)
Makroekonomiskos rādītājus (ražošanas apjomu, jaudu, jaudas izmantojumu, pārdošanas apjomu, tirgus daļu, izaugsmi un dempinga starpības lielumu) izvērtēja Savienības ražošanas nozares līmenī, savukārt mikroekonomisko rādītāju (krājumus, pārdošanas cenas, rentabilitāti, naudas plūsmu un ienākumu no ieguldījumiem, spēju piesaistīt kapitālu un ieguldījumus, ražošanas izmaksas) pamatā bija informācija, kas iegūta no pienācīgi pārbaudītām anketām, kuras iesniedza vienīgais sadarbībā iesaistītais Savienības ražotājs.
(71)
Ņemot vērā to, ka lielākā daļa datu zaudējumu analīzei ir iegūti no viena avota, datus, kas attiecas uz Savienības ražošanas nozari nācās indeksēt, lai atbilstīgi pamatgerulas 19. pantam ievērotu konfidencialitāti.
6.2. Dati par Savienības ražošanas nozari (makroekonomiskie rādītāji)
6.2.1. Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums
4. tabula
Savienības kopējais ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums
(Indekss 2007 = 100)
2007
2008
2009
IP
Kopējais ražošanas apjoms
100
101
89
106
Kopējā ražošanas jauda
100
100
77
77
Kopējais ražošanas jaudas izmantojums
100
101
116
138
(72)
Tabulā ir iekļauti dati par Savienības ražošanas nozares ražošanas apjomu, ražošanas jaudu un jaudas izmantojumu un attiecībā uz 2007. un 2008. gadu ir iekļauti dati par vēl vienu Savienības ražotāju, kurš 2008. gadā pārtrauca ražot skābeņskābi.
(73)
Kā redzams tabulā, Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms 2007. un 2008. gadā bija samērā stabils, taču 2009. gadā strauji samazinājās. IP laikā ražošanas apjoms palielinājās. Kopumā ražošanas apjoms attiecīgajā periodā palielinājās par 6 %.
(74)
Tā kā viens Savienības ražotājs 2008. gadā slēdza ražotni, Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda 2008. gadā strauji samazinājās par 23 %.
(75)
Šo divu faktoru apvienojums (t. i., ražošanas apjoma palielināšanās un ražošanas jaudas samazināšanās pēc tam, kad trešais Savienības ražotājs 2008. gadā slēdza ražotni) radīja būtisku jaudas izmantojuma palielināšanos - attiecīgajā periodā tā pieauga par 38 %.
6.2.2. Pārdošanas apjoms un tirgus daļa
5. tabula
Pārdošanas apjoms un tirgus daļa
(Indekss 2007 = 100)
2007
2008
2009
IP
Kopējais pārdošanas apjoms
100
97
61
86
Tirgus daļa (%)
100
79
99
91
(76)
Pārdošanas apjomā attiecībā uz 2007. un 2008. gadu ir ietverts arī tā Savienības ražotāja pārdošanas apjoms, kas 2008. gadā pārtrauca ražošanu.
(77)
Tā kā Savienības patēriņš attiecīgajā periodā samazinājās par 5 % (sk. 58. apsvērumu), Savienības ražošanas nozares attiecīgā ražojuma pārdošanas apjoms neatkarīgajiem pircējiem Savienības tirgū šajā pašā periodā samazinājās par 14 %, radot tirgus daļas samazināšanos par 9 %.
(78)
Izvērtējot tendences attiecīgajā periodā, var secināt, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma samazinājums par 14 % bija daudz izteiktāks nekā Savienības patēriņa samazinājums par 5 %. Līdz ar to tajā pašā periodā ievērojami (par 9 procentpunktiem) samazinājās arī Savienības ražošanas nozares tirgus daļa.
6.2.3. Nodarbinātība, produktivitāte un algas
6. tabula
Nodarbinātība, produktivitāte un algas
(Indekss 2007 = 100)
2007
2008
2009
IP
Kopējais darbinieku skaits
100
119
108
96
Kopējā produktivitāte (vienība/darbinieks)
100
85
83
111
Kopējās gada algas
100
121
110
99
Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku
100
119
118
104
(79)
Attiecīgajā periodā darbinieku skaits samazinājās par 4 %. Jāpiemin, ka skābeņskābes ražošana nav darbietilpīgs process.
(80)
Tā kā attiecīgajā periodā palielinājās ražošanas apjoms, kopējā produktivitāte uz vienu darbinieku palielinājās par 11 %, lai gan darbinieku skaits samazinājās.
(81)
Darba algas attiecīgajā periodā samazinājās par 1 %. Pēc tam, kad laikposmā no 2007. līdz 2008. gadam algas bija palielinājušās par 21 %, līdz IP tās pakāpeniski samazinājās.
6.2.4. Faktiskās dempinga starpības lielums
(82)
Dempinga starpības ir norādītas iepriekš dempinga sadaļā. Visas noteiktās starpības ievērojami pārsniedz minimālo līmeni. Turklāt, ņemot vērā importa par dempinga cenām apjomu un cenas, faktisko dempinga starpību ietekmi nevar uzskatīt par nenozīmīgu.
6.3. Dati par sadarbībā iesaistīto Savienības ražotāju (mikroekonomiskie rādītāji)
6.3.1. Vispārīga piezīme
(83)
Mikroekonomiskos rādītājus (pārdošanas cenas un ražošanas izmaksas, krājumus, rentabilitāti, naudas plūsmu, ienākumu no ieguldījumiem, spēju piesaistīt kapitālu un ieguldījumus) analizēja tikai sūdzības iesniedzēja līmenī, jo netika iegūti dati no otra ES ražotāja, kā izklāstīts 70. apsvērumā.
6.3.2. Sadarbībā iesaistītā Savienības ražotāja vidējās cenas par vienību un ražošanas izmaksas
7. tabula
Pārdošanas cenas
Indekss 2007 = 100
2007
2008
2009
IP
Vidējā pārdošanas cena par vienību
100
143
136
131
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(84)
Savienības ražošanas nozares ražotāja noteiktās vidējās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū attiecīgajā periodā paaugstinājās par 31 %.
8. tabula
Ražošanas izmaksas
Indekss 2007 = 100
2007
2008
2009
IP
Vidējās ražošanas izmaksas/t
100
103
102
98
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(85)
Izmeklēšanā atklājās, ka sadarbībā iesaistītā Savienības ražotāja vidējās ražošanas izmaksas pēdējo gadu laikā ir bijušas samērā stabilas, jo tas pastāvīgi uzlaboja ražošanas procesu, kas bija iespējams, vienīgi veicot lielus ieguldījumus (sk. 9. un 11. tabulu).
6.3.3. Krājumi
(86)
Ņemot vērā attiecīgā ražojuma īpatnības, krājumi netiek veidoti. Attiecīgais ražojums ātri izžūst un sakalst, tāpēc ražotāju saražotās preces paredzētas tikai tūlītējai pārvadāšanai.
6.3.4. Rentabilitāte, naudas plūsma, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu un ieguldījumus
9. tabula
Rentabilitāte
Indekss 2007 = - 100
2007
2008
2009
IP
Rentabilitāte (ES)
- 100
4
-2
3
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(87)
Līdzīgā ražojuma rentabilitāti noteica, sūdzības iesniedzēja līdzīgā ražojuma pārdošanā gūto tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas izsakot procentos no attiecīgā pārdošanas apgrozījuma.
(88)
Pēc 2007. gadā piedzīvotajiem lielajiem zaudējumiem sūdzības iesniedzējs 2008. gadā guva nelielu peļņu, taču 2009. gadā atkal piedzīvoja zaudējumus. Sūdzības iesniedzējs guva nelielu peļņu IP, samazinot atsevišķus ražošanas izmaksu elementus, kā redzams 8. tabulā.
10. tabula
Naudas plūsma
Indekss 2007 = -100
2007
2008
2009
IP
Naudas plūsma
- 100
3 054
1 994
868
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(89)
Tendence, kas bija raksturīga naudas plūsmai, proti, ražošanas nozares spēja pašfinansēt savu darbību, lielā mērā atspoguļo rentabilitātes dinamiku. Līdz ar to naudas plūsma 2007. gadā bija negatīva, un, lai arī 2008. gadā bija redzami uzlabojumi, laikposmā no 2008. gada līdz IP tā atkal samazinājās, tādējādi pasliktinot sadarbībā iesaistītā Savienības ražotāja finansiālo situāciju.
11. tabula
Ieguldījumi
Indekss 2007 = 100
2007
2008
2009
IP
Ieguldījumi kopā
100
111
185
277
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(90)
Tabulā apkopotie dati liecina, ka sūdzības iesniedzējs ir palielinājis savus ieguldījumus attiecīgajā ražojumā, lai gan rentabilitāte bija zema. Ieguldījumi lielākoties tika veikti, lai efektivitātes uzlabošanas nolūkā varētu ieviest jaunus ražošanas rīkus un sākt izmantot jaunus ražošanas procesus. Ieguldījumu palielinājums liecina, ka ražošanas nozare nav saskārusies ar grūtībām, piesaistot kapitālu, tādējādi apliecinot ražošanas nozares dzīvotspēju.
(91)
Attiecīgajā periodā ieguldījumi palielinājās par 177 %.
(92)
Palielinot ieguldījumus ar mērķi pilnveidot ražošanas procesu, ražošanas nozare, kas ir kapitālietilpīga, joprojām apliecināja spēju palielināt kapitālu, tomēr šo spēju mazina pārdošanas apjoma samazināšanās un pieaugošas grūtības radīt naudas plūsmu.
12. tabula
Ienākums no ieguldījumiem
Indekss 2007 = - 100
2007
2008
2009
IP
Ienākums no ieguldījumiem
- 100
13
-14
-51
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(93)
Lai arī ieguldījumi ir palielinājušies, ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā ražojumā neatbilda gaidītajam. Lai gan 2008. gadā bija vērojami uzlabojumi, ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā palika negatīvs.
(94)
Tāpēc ražošanas nozares izaugsme ir ierobežota un acīmredzami nesamērīga ar pēdējo gadu laikā veiktajiem ieguldījumiem.
7. SECINĀJUMS PAR ZAUDĒJUMIEM
(95)
Izmeklēšanā noskaidrojās, ka daži zaudējumu rādītāji pierāda pozitīvu tendenci - ražošanas apjoms palielinājies par 6 %, jaudas izmantojums palielinājies par 38 %, ieguldījumi palielinājušies par 177 %, tādējādi ļaujot uzņēmumam gūt kaut nelielu peļņu (no būtiskiem zaudējumiem 2007. gadā līdz nelielai peļņai IP). Tomēr, kā bija redzams iepriekš, vairāki rādītāji attiecībā uz ekonomisko situāciju Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā būtiski pasliktinājās.
(96)
Pēc tam, kad viens Savienības ražotājs slēdza ražotni, pārdošanas apjoms samazinājās par 14 %. Darbinieku skaitu nācās samazināt par 4 %, un ražošanas jauda pazeminājās par 23 %. Lai gan patēriņš samazinājās tikai par 5 %, tirgus daļa samazinājās par gandrīz 9 %. Tādējādi rentabilitāte bija zema, negatīvi ietekmējot ienākumus no ieguldījumiem un naudas plūsmu, īpaši laikposmā no 2008. gada līdz IP. Rentabilitātes līmenis attiecīgajā laikposmā paaugstinājās, tomēr tas saglabājās ļoti zems IP laikā un nav pietiekams, lai uzturētu ražošanu vidēji ilgā termiņā.
(97)
Lai gan kopējais ražošanas apjoms pieauga, Savienības ražošanas nozare zaudēja ievērojamu tirgus daļu. Vienlaikus imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm ievērojami pieauga.
(98)
Ņemot vērā iepriekš minēto, provizoriski tiek secināts, ka Savienības ražošanas nozarei IP laikā tika nodarīti būtiski zaudējumi pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.
8. CĒLOŅSAKARĪBA
8.1. Ievads
(99)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu tika pārbaudīts, vai Savienības ražošanas nozarei nodarītos būtiskos zaudējumus ir izraisījis imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm. Turklāt papildus importa dempingam tika pārbaudīti arī citi zināmie faktori, kuri varētu radīt zaudējumus Savienības ražošanas nozarei, lai nodrošinātu, ka šo faktoru radītie zaudējumi nav saistīti ar importu par dempinga cenām.
8.2. Importa par dempinga cenām radītā ietekme
(100)
Savienības skābeņskābes patēriņš attiecīgajā periodā samazinājās par 5 %, lai gan imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm šajā periodā palielinājās par vairāk nekā 4 %. Imports par dempinga cenām visstraujāk palielinājās laikposmā no 2007. līdz 2008. gadam, kad tas pieauga par 54 %. Imports no attiecīgajām valstīm laikposmā no 2007. līdz 2008. gadam palielināja šo valstu tirgus daļu par 25 %, kas sakrita ar Savienības ražošanas nozares tirgus daļas samazināšanos par 21 % šajā pašā periodā.
(101)
Lai gan attiecīgajā periodā importa vidējās cenas pieauga par 16 %, importa cenas IP bija vidēji par 21,9 % zemākas nekā cenas, ko bija noteicis sadarbībā iesaistītais Savienības ražotājs, tādējādi izdarot cenu spiedienu uz Savienības ražošanas nozari un liedzot sadarbībā iesaistītajam Savienības ražotājam iespēju paaugstināt cenas līdz rentablākam līmenim.
(102)
Jāatgādina, ka Savienības ražošanas nozarē bija vērojams būtisks pārdošanas apjoma samazinājums (- 14 %). Tomēr šis samazinājums bija daudz izteiktāks nekā pieprasījuma krišanās, un tā dēļ tirgus daļa samazinājās par 9 %. Tajā pašā laikā attiecīgo valstu tirgus daļa pieauga par 10 %. Tas norāda, ka Savienības ražošanas nozares tirgus daļu lielā mērā ir pārņēmis imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm.
(103)
Tāpēc uzskata, ka ilgstošais spiediens, ko Savienības tirgū izraisīja lētais imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm, neļāva Savienībai pielāgot pārdošanas cenas pieaugošajām izejvielu un elektroenerģijas izmaksām. Tas izraisīja tirgus daļas zaudējumu un ilgstoši zemo rentabilitāti Savienības ražošanas nozarē.
(104)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tika provizoriski secināts, ka lētā importa par dempinga cenām pieplūdumam no attiecīgajām valstīm bija ievērojama negatīva ietekme uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli.
8.3. Citu faktoru ietekme
(105)
Citi faktori, kas tika pārbaudīti saistībā ar cēloņsakarību, ir pieprasījuma attīstība Savienības tirgū, izejvielu cenas, Savienības ražošanas nozares eksporta darbība, attiecīgā ražojuma imports no citām valstīm, skābeņskābes izmantojums iekšējām vajadzībām ražošanas nozarē un ekonomikas krīze.
8.3.1. Pieprasījuma attīstība Savienības tirgū
(106)
Kā redzams 1. tabulā, Savienības skābeņskābes patēriņš 2008. gadā palielinājās par 24 %, taču nākamajā gadā samazinājās par 39 % un IP laikā atkal palielinājās. Kopumā attiecīgajā periodā patēriņš ES tirgū samazinājās par 5 %. Savienības ražošanas nozare šajā pašā periodā zaudēja tirgus daļu.
(107)
Lai gan izmeklēšanā noskaidrojās, ka importu no attiecīgajām valstīm arī ietekmēja pieprasījuma samazinājums Savienības tirgū 2009. gadā, tomēr jāatzīmē, ka eksportētājiem no attiecīgajām valstīm attiecīgajā periodā izdevās palielināt pārdošanas apjomu un tirgus daļu, izdarot cenu spiedienu uz tirgu ar importu par dempinga cenām.
(108)
Tāpēc provizoriski uzskata, ka Savienības ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa pasliktināšanos ir izraisījis nevis pieprasījuma kritums, bet gan importa par dempinga cenām pieplūdums no attiecīgajām valstīm un attiecīgo valstu eksportētāju izraisītais cenu samazinājums. Pat ja pieprasījuma samazināšanās veicināja zaudējumus, tā nevarēja izmainīt cēloņsakarību starp radītajiem būtiskajiem zaudējumiem un importa par dempinga cenām palielināšanos.
8.3.2. Galvenās izejvielas cenas
(109)
Kā norādīts 8. tabulā, vidējās ražošanas izmaksas bija samērā stabilas, lai arī galvenās izejvielas (cukura) izmaksas strauji pieauga. Izmeklēšanā noskaidrojās, ka attiecībā uz sadarbībā iesaistītā Savienības ražotāja ražošanas izmaksām nebija novērojama tāda pati tendence kā attiecībā uz izmaiņām cenās, par kādām bija nopērkama viena no galvenajām izejvielām skābeņskābes ražošanai. Cukura vidējo cenu pieaugums attiecīgajā periodā bija straujš (par 50 %), taču tā ietekmi mazināja sadarbībā iesaistītā Savienības ražotāja ieguldījumi ražošanas procesa uzlabošanai. Tāpēc kopumā neto ietekme bija ražošanas izmaksu samazinājums par 12 %. Tomēr, kā redzams 7. tabulā, vienības pārdošanas cena attiecīgajā periodā pieauga par 31 %. Tika konstatēts, ka eksportētāji attiecīgajās valstīs saskārās ar tādiem pašiem ekonomiskiem nosacījumiem attiecībā uz izejvielu cenu izmaiņām, jo attiecībā uz vienības importa cenām bija novērojama tāda pati tendence kā uz sadarbībā iesaistītā Savienības ražotāja vienības pārdošanas cenām, tikai zemākā līmenī.
(110)
Ja nebūtu zaudējumus radošā dempinga, varētu sagaidīt, ka cenas tiktu regulāri pielāgotas, atspoguļojot izmaiņas dažādos ražošanas izmaksu elementos. Tomēr tas nenotika. Sadarbībā iesaistītais Savienības ražotājs nevarēja sasniegt stabilo peļņas normu, kas nepieciešama šim kapitālietilpīgajam ražotājam, un tā naudas plūsma arī samazinājās.
(111)
Līdz ar to var provizoriski uzskatīt, ka tāds imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm, kas samazināja sadarbībā iesaistītā Savienības ražotāja cenas, samazināja arī cenas Savienības tirgū un neļāva sadarbībā iesaistītajam Savienības ražotājam palielināt pārdošanas cenas, lai segtu savas izmaksas vai lai sasniegtu pieņemamu rentabilitāti.
(112)
Tā kā izejvielu cenas iespaidoja arī attiecīgo valstu eksportētājus, tika provizoriski secināts, ka izejvielu cenu paaugstinājums nevarēja ietekmēt būtiskos zaudējumus, kas attiecīgajā periodā tika nodarīti Savienības ražošanas nozarei.
8.3.3. Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji
13. tabula
Eksporta apjoms un vienības cenas
Indekss 2007 = 100
2007
2008
2009
IP
Eksports (t)
100
80
140
152
Vidējā eksporta cena
100
104
103
91
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(113)
Papildus importam par dempinga cenām kā vēl vienu zināmu faktoru, kas varēja radīt zaudējumus Savienības ražošanas nozarei, pārbaudīja eksporta rādītājus, lai pārliecinātos, ka šādu citu faktoru iespējamos radītos zaudējumus nesaista ar importu par dempinga cenām.
(114)
Analīzē tika konstatēts, ka sadarbībā iesaistītā Savienības ražotāja eksporta pārdošanas apjoms nesaistītām personām veidoja nozīmīgu daļu (apmēram 30 %) no tā kopējā pārdošanas apjoma. Attiecīgajā periodā sadarbībā iesaistītā Savienības ražotāja eksporta apjoms palielinājās par 52 %, savukārt eksportētās vienības cena ievērojami pazeminājās pretstatā sadarbībā iesaistītā Savienības ražotāja pārdošanas cenai Savienībā, kura būtiski pieauga. Izmeklēšanā atklājās, ka eksportam bija būtiska nozīme, lai saglabātu jaudas izmantojumu augstā līmenī nolūkā segt pastāvīgās izmaksas un ieguldījumus iekārtās. Lai gan eksportētos ražojumus pārdeva par zemākām cenām nekā ražojumus Savienības tirgū, šīs zemās cenas radīja konkurence ar skābeņskābi, ko eksportētāji no attiecīgajām valstīm pārdeva par zemām cenām eksporta tirgos. Izmeklēšanā noskaidrojās, ka šis eksports nodrošināja iespēju sadarbībā iesaistītajam Savienības ražotājam mazināt ES tirgum radītos zaudējumus, tomēr tas neizjauc cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm un Savienības ražošanas nozarei radītos zaudējumus.
8.3.4. Imports no citām trešām valstīm
(115)
Tā kā no citām valstīm, izņemot attiecīgās valstis, importa nebija, šis elements ES tirgu neietekmēja.
8.3.5. Izmantošana iekšējām vajadzībām
(116)
Kā minēts 52.-55. apsvērumā, izmantojums iekšējām vajadzībām ietver pārvedumus viena Savienības ražotāja iekšienē, lai skābeņskābi pārstrādātu oksalātos. No oksalātu pārdošanas gūtā peļņa ir ievērojama, tāpēc ražotājs varēja turpināt nodarboties ar uzņēmējdarbību, pat ja skābeņskābes ražošana bija nesusi zaudējumus. Tāpēc šis elements neveicināja būtiskos zaudējumus, kas tika nodarīti Savienības ražošanas nozarei.
8.3.6. Ekonomikas krīze
(117)
Ekonomikas krīzes dēļ 2009. gadā Savienības skābeņskābes patēriņš salīdzinājumā ar 2008. gadu samazinājās uz pusi, izraisot Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma samazinājumu (- 40 %) un vērtības pazemināšanos (- 45 %). Tomēr, šajā periodā pazeminot cenas par apmēram 5 %, ražošanas nozare varēja iegūt tirgus daļu (11 %), tādējādi mazinot krīzes negatīvo ietekmi. Ražošanas nozare 2009. gadā darbojās gandrīz bez zaudējumiem.
(118)
Lai gan ekonomikas krīze 2008.-2009. gadā varēja būt viens no iemesliem, kāpēc Savienības ražošanas nozares darbības rādītāji bija tik zemi, kopumā tās ietekme nebija tik liela, lai izjauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei radītos zaudējumus.
8.4. Secinājums par cēloņsakarību
(119)
Iepriekš minētā analīze uzskatāmi pierāda, ka attiecīgo valstu pārdošanas apjoms un tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās. Turklāt tika konstatēts, ka šo importu veica par dempinga cenām, kas IP bija ievērojami zemākas (gandrīz par 22 %) par cenām, kuras Savienības ražošanas nozare bija noteikusi attiecīgajam ražojumam Savienības tirgū.
(120)
Neraugoties uz to, ka pieprasījums Savienības tirgū attiecīgajā periodā kopumā pazeminājās, attiecīgo valstu lētā importa par dempinga cenām apjoms un tirgus daļa pieauga. Importa tirgus daļas pieaugums sakrita ar negatīvajām izmaiņām Savienības ražošanas nozares tirgus daļā šajā pašā periodā. Tajā pašā laikā Savienības ražošanas nozares ekonomiskā un finansiālā stāvokļa galvenie rādītāji attīstījās negatīvi, kā izklāstīts iepriekš.
(121)
Pieprasījuma samazināšanās Savienības tirgū 2009. gadā negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares darbību. Tomēr kopumā nevarētu uzskatīt, ka šo un citu faktoru ietekme bija tik liela, lai izjauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei radītos zaudējumus.
(122)
Pamatojoties uz iepriekš minēto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi izšķirta un nodalīta no zaudējumus radošās ietekmes, ko izraisa imports par dempinga cenām, provizoriski tiek secināts, ka imports par dempinga cenām no attiecīgām valstīm Savienības ražošanas nozarei ir radījis būtiskus zaudējumus pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē.
9. SAVIENĪBAS INTERESES
9.1. Ievadpiezīme
(123)
Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz provizorisko secinājumu par zaudējumus radošo dempingu, pastāv pārliecinoši iemesli, lai secinātu, ka šajā konkrētajajā gadījumā antidempinga pagaidu pasākumu pieņemšana nav Savienības interesēs. Analizējot Savienības intereses, tika ņemtas vērā dažādās intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, attiecīgā ražojuma importētāju un lietotāju intereses.
9.2. Savienības ražošanas nozares intereses
(124)
Savienības ražošanas nozari veido divi ražotāji, kuriem ir rūpnīcas dažādās Savienības dalībvalstīs un kuri tieši nodarbina 30-50 cilvēkus, kas ir iesaistīti līdzīgā ražojuma ražošanā un tirdzniecībā.
(125)
Viens no diviem Savienības ražotājiem neiebilda pret izmeklēšanas sākšanu, taču nesniedza papildu informāciju un nesadarbojās izmeklēšanā.
(126)
Savienības ražošanas nozarei ir nodarīti būtiski zaudējumi, ko izraisījis imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm. Tiek atgādināts, ka būtiskākie zaudējumu rādītāji attiecīgajā periodā attīstījās negatīvi. Nopietni bija skarti īpaši tādi ar Savienības ražošanas nozares finanšu darbību saistīti zaudējumu rādītāji kā rentabilitāte, naudas plūsma un ienākums no ieguldījumiem. Tiek uzskatīts, ka tad, ja pasākumi netiks noteikti, skābeņskābes nozares atgūšanās nebūs tik ievērojama, lai Savienības ražošanas nozares finansiālā situācija būtiski uzlabotos; tā var turpināt pasliktināties.
(127)
Sagaidāms, ka, nosakot pasākumus, tiks atjaunoti efektīvas un godīgas konkurences apstākļi Savienības tirgū, ļaujot Savienības ražošanas nozarei pielāgot skābeņskābes cenas tā, lai tās atspoguļotu ražošanas izmaksas. Sagaidāms, ka šo pasākumu noteikšana varētu nodrošināt Savienības ražošanas nozarei iespēju vismaz daļēji atgūt attiecīgajā periodā zaudēto tirgus daļu, labvēlīgi ietekmējot tās ekonomisko situāciju un rentabilitāti nākotnē.
(128)
Tāpēc tika secināts, ka pagaidu antidempinga pasākumu piemērošana ĶTR un Indijas izcelsmes skābeņskābes importam būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.
9.3. Importētāju intereses
(129)
Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no astoņiem nesaistītiem importētājiem. Trīs no minētajiem importētājiem importēja tikai nelielus attiecīgā ražojuma apjomus un varēja pārnest cenu pieaugumu uz saviem klientiem. Daži no importētājiem norādīja, ka antidempinga maksājumu noteikšanas gadījumā viņi varētu izvērtēt iespēju izņemt minēto ražojumu no sava produkcijas klāsta.
(130)
Ceturtais importētājs apgalvoja, ka tā klienti varētu izmantot režīmu “ievešana pārstrādei” attiecībā uz visiem saviem galaproduktiem, kuru ražošanas procesā izmanto skābeņskābi un kuri atkārtoti eksportēti ārpus ES. Līdz ar to antidempinga pasākumi šo importētāju būtiski neietekmētu.
(131)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka noteiktie pasākumi kopumā importētājus būtiski neietekmētu. Kopumā skābeņskābes peļņas norma importētājiem ir samērā augsta, un tie cer, ka cenu pieaugumu būs iespējams pārnest uz pircējiem.
9.4. Lietotāju intereses
(132)
Sadarbībā iesaistītie lietotāji veidoja 22 % no Savienības skābeņskābes patēriņa IP. Izmeklēšanā noskaidrojās, ka, veicot ES interešu pārbaudi attiecībā uz lietotājiem, ir lietderīgi nodalīt nerafinētu skābeņskābi un rafinētu skābeņskābi. Sadarbībā iesaistītā Savienības ražošanas nozares daļa ražo nerafinētu skābeņskābi, savukārt cits ES ražotājs, kurš nesadarbojās, ražo rafinētu skābeņskābi, ko izmanto galvenokārt farmācijas un pārtikas nozarē, kā arī smalka metāla pulvera ieguvē.
(133)
Nerafinētas skābeņskābes lietotāji uzskatīja, ka pasākumu noteikšana izraisītu cenu pieaugumu sadarbībā iesaistītajā Savienības ražošanas nozares daļā, ko pārstāv vienīgais ES piegādātājs. Tomēr lietotāji pieminēja arī to, ka nebūtu vēlams būt pilnībā atkarīgiem no ārvalstu importa.
(134)
Lietotāji, kas ražo tīrīšanas un balināšanas līdzekļus, skābeņskābi kā izejvielu izmanto nedaudz, un tie dempinga maksājumu izraisīto cenu pieaugumu varētu pārnest uz klientiem vai, kur tas ir iespējams, varētu mainīt savu ražojumu formulas, lai aizstātu skābeņskābi ar citiem ražojumiem.
(135)
Lietotājiem, kuri ražo spodrināšanas līdzekļus, skābeņskābe ir izejviela, kas veido lielāko daļu izmaksu, un to nevar aizstāt ar citu ražojumu. Minētie lietotāji cenu pieaugumu, visticamāk, nevarētu pilnībā pārnest uz klientiem, jo pastāv konkurence ar ražotājiem ārpus ES. Tomēr tie 95 % savas produkcijas eksportē ārpus ES un varētu pieprasīt atlīdzināt veiktos maksājumus saskaņā ar sistēmu “ievešana pārstrādei”.
(136)
Lietotājiem, kas izmanto skābeņskābi citām vajadzībām, piemēram, atkārtoti pārstrādājot metāllūžņus, izmaksas par skābeņskābi veido ievērojamu daļu no kopējām ražošanas izmaksām par galaproduktu, kurā izmanto skābeņskābi. Galaprodukta tirgus ir ļoti nepastāvīgs. Skābeņskābi ražošanas procesā nevar aizstāt ar citu ražojumu. Lielākais Savienības metāllūžņu pārstrādātājs skābeņskābi šobrīd iepērk no Savienības ražotājiem. Ja tiks noteikti antidempinga maksājumi, ražošanas nozare varēs izlemt, vai (un par cik) ir jāpaaugstina cenas, lai gūtu labumu no maksājumu noteikšanas. Tāpēc pasākumu noteikšanas ietekme uz šo lietotāju nav skaidra. Tomēr, ņemot vērā to, ka šā lietotāja peļņa no galaprodukta pārdošanas šobrīd ir zema, jebkuram cenas palielinājumam būs negatīva ietekme, ja uzņēmums šo cenas pieaugumu nespēs pārnest.
(137)
Rafinētu skābeņskābi cita starpā izmanto atsevišķu metālu pulvera ražošanā. Izmaksas par skābeņskābi veido ievērojamu daļu no kopējām ražošanas izmaksām. Šajā procesā skābeņskābi nevar aizstāt ar citu ražojumu. Tomēr peļņa šajā nozarē var būt ievērojama. Tā kā šajā nozarē ir ierasts slēgt ikgadējus līgumus, īstermiņā cenu pieaugumu pārnest nebūs vienkārši. Tomēr, ņemot vērā, ka zemākā piedāvātā maksājuma likme ir 14,6 % un ka tiek gūta liela peļņa, īstermiņā cenu paaugstinājumu varētu absorbēt.
(138)
Viens no lietotājiem apgalvoja, ka saražotās rafinētās skābeņskābes apjoms nav pietiekams, lai apmierinātu pieprasījumu. Šajā saistībā tika konstatēts, ka Savienībā gadā saražotais rafinētās skābeņskābes apjoms ir par 1 000-2 000 tonnām mazāks nekā patēriņš. Ņemot vērā tādu galaproduktu eksporta apjomu, kuru ražošanas procesā izmanto rafinētu skābeņskābi, lietotāji, kas to vēlas, jebkurā gadījumā varētu darboties saskaņā ar režīmu “ievešana pārstrādei”.
9.5. Secinājums par Savienības interesēm
(139)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tika provizoriski secināts, ka kopumā, pamatojoties uz pieejamo informāciju par Savienības interesēm, nav pārliecinošu iemeslu, lai ĶTR un Indijas izcelsmes skābeņskābes importam nenoteiktu pagaidu pasākumus.
10. PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
10.1. Zaudējumu novēršanas līmenis
(140)
Ņemot vērā secinājumus, kuri izdarīti attiecībā uz dempingu, zaudējumiem, cēloņsakarību un Savienības interesēm, jānosaka pagaidu antidempinga pasākumi, lai novērstu turpmākus zaudējumus, ko imports par dempinga cenām rada Savienības ražošanas nozarei.
(141)
Nosakot šo pasākumu līmeni, tika ņemta vērā konstatētā dempinga starpība un maksājuma summa, kas nepieciešama Savienības ražošanas nozarei nodarīto zaudējumu novēršanai.
(142)
Aprēķinot maksājuma summu, kas nepieciešama zaudējumus radošā dempinga ietekmes novēršanai, uzskatīja, ka pasākumiem jābūt tādiem, lai Savienības ražošanas nozare varētu segt ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, kādu šāda veida ražošanas nozarei šajā nozarē ir pamatoti iespējams gūt, pārdodot līdzīgo ražojumu Savienībā normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nav importa par dempinga cenām. Tiek uzskatīts, ka peļņa, ko varētu gūt apstākļos, kad nepastāv imports par dempinga cenām, ir 8 % no apgrozījuma un ka šo peļņas normu var uzskatīt par atbilstošu minimālo normu, ko varētu sasniegt Savienības ražošanas nozarē, ja nebūtu zaudējumus radošā dempinga.
(143)
Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, tika aprēķināta līdzīgā ražojuma cena, kas nerada zaudējumus Savienības ražošanas nozarei. Cena, kas nerada zaudējumus, tika iegūta, ražošanas izmaksām pieskaitot iepriekš minēto peļņas normu 8 % apmērā.
(144)
Tad tika noteikts nepieciešamais cenas palielinājums, katra ražojuma veida vidējo svērto importa cenu, kas noteikta sadarbībā iesaistītajiem ĶTR un Indijas ražotājiem eksportētājiem un kas koriģēta, ņemot vērā importa izmaksas un muitas nodokļus, salīdzinot ar Savienības ražošanas nozares cenu, kas nerada zaudējumus un kas noteikta ražojumu veidiem, kurus Savienības ražošanas nozare pārdeva Savienības tirgū IP laikā. Starpību, kas tika iegūta šajā salīdzinājumā, izteica kā procentuālo daļu no salīdzināto ražojumu veidu vidējās CIF importa vērtības.
10.2. Pagaidu pasākumi
(145)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu antidempinga pagaidu pasākumi ĶTR un Indijas izcelsmes importam jānosaka kā mazākais no diviem - dempinga starpība vai kaitējuma novēršanas līmenis saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu.
(146)
Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas paredzētas šajā regulā, noteica, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājuma likmes (pretstatā valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) tādējādi jāpiemēro vienīgi tādu ĶTR un Indijas izcelsmes ražojumu importam, kurus ražo minētie uzņēmumi - konkrētās minētās juridiskās personas. Attiecībā uz importētiem ražojumiem, kurus ražojis kāds cits uzņēmums, kas nav īpaši minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, tostarp ražošanas vienības, kuras ir saistītas ar īpaši minētajiem uzņēmumiem, šīs likmes nevar izmantot; uz tiem attiecina “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājuma likmi.
(147)
Visas prasības piemērot uzņēmumam atsevišķas antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc izmaiņām uzņēmuma nosaukumā vai jaunu ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumu darbības sākšanas) jānosūta Komisijai (3), sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši informāciju par jebkurām tādām izmaiņām uzņēmuma darbībā attiecībā uz ražošanu, pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū un eksportu, kas saistītas, piemēram, ar šo nosaukuma maiņu vai šīm izmaiņām ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumos. Attiecīgā gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro atsevišķas maksājuma likmes.
(148)
Lai nodrošinātu pareizu antidempinga maksājuma piemērošanu, atlikusī maksājuma likme jāpiemēro ne tikai ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri IP neveica eksportu uz Savienību.
(149)
Konstatētās dempinga un zaudējumu starpības ir šādas:
Valsts
Uzņēmums
Dempinga starpība
(%)
Zaudējumu starpība
(%)
Indija
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL)
22,8
40,8
Visi pārējie uzņēmumi
43,6
50,7
ĶTR
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd, un Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7
54,5
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
22,1
Visi pārējie uzņēmumi
52,2
66,3
11. NOBEIGUMA NOTEIKUMI
(150)
Jebkurš ĶTR skābeņskābes ražotājs eksportētājs, kurš vēl nav pieteicies, uzskatot, ka tas neatbilst ne TER, ne AR kritērijiem, bet kurš uzskata, ka tam būtu jāpiemēro atsevišķa maksājuma likme, tiek aicināts pieteikties Eiropas Komisijā desmit dienu laikā pēc šīs regulas publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (4).
(151)
Pienācīgas pārvaldības labad jānosaka termiņš, kurā ieinteresētās personas, kas paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā ir pieteikušās, var rakstveidā paust savu viedokli un lūgt uzklausīšanu.
(152)
Šajā regulā izdarītie konstatējumi attiecībā uz antidempinga maksājumu noteikšanu ir provizoriski, un tos var pārskatīt, lai izdarītu galīgus konstatējumus,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo tiek noteikts pagaidu antidempinga maksājums tādas Ķīnas Tautas Republikas un Indijas izcelsmes skābeņskābes importam, kas var būt dihidrāta (CUS numurs 0028635-1 un CAS numurs 6153-56-6) vai bezūdens formā (CUS numurs 0021238-4 un CAS numurs 144-62-7), ūdens šķīdumā vai neizšķīdināta un ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2917 11 00 (Taric kods 2917110091).
2. Piemērojamā pagaidu antidempinga maksājuma likme, ko piemēro neto cenai, kurā ietverta piegāde līdz Savienības robežai, pirms nodokļu nomaksas attiecībā uz 1. punktā minēto ražojumu, ko ražo turpmāk minētie uzņēmumi, ir šāda:
Valsts
Uzņēmums
Pagaidu maksājums
(%)
Taric papildu kods
Indija
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8
B230
Visi pārējie uzņēmumi
43,6
B999
ĶTR
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7
B231
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
B232
Visi pārējie uzņēmumi
52,2
B999
3. Par 1. punktā norādītā ražojuma laišanu brīvā apgrozībā Savienībā maksā drošības naudu, kas ir vienāda ar pagaidu maksājuma summu.
4. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
1. Neskarot Regulas (EK) Nr. 1225/2009 20. pantu, ieinteresētās personas viena mēneša laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas var pieprasīt, lai tām darītu zināmus būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula, kā arī tās var rakstveidā paziņot savu viedokli un lūgt mutvārdu uzklausīšanu Komisijā.
2. Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 21. panta 4. punktam attiecīgās personas viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var sniegt komentārus par šīs regulas piemērošanu.
3. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2011. gada 19. oktobrī