ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 7. prosince 2011
o vyrovnávacích platbách uhrazených řeckým subjektem pro zemědělská pojištění (ELGA) během let 2008 a 2009
(oznámeno pod číslem K(2011) 7260)
(Pouze řecké znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/157/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s čl. 108 odst. 2 prvním pododstavcem této smlouvy (1), a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Na základě informací, jež Komise získala z tisku a které se týkaly uhrazení vyrovnávacích plateb ve výši 425 milionů EUR, které zamýšlel vyplatit řecký subjekt pro zemědělská pojištění (dále jen „subjekt ELGA“) následkem manifestací velkého počtu producentů zemědělských produktů, kteří si v Řecku v lednu roku 2009 stěžovali na ztráty příjmů, jež utrpěli během roku 2008 kvůli nepříznivým klimatickým podmínkám, došlo dne 4. února 2009 k dvoustrannému jednání s řeckými orgány. Po tomto jednání předalo stálé zastoupení Řecka u Evropské unie informace týkající se předmětného opatření dopisem ze dne 9. února 2009.
(2)
Komise si vyžádala doplňkové informace dopisem ze dne 23. února 2009. Dopisem ze dne 20. března 2009 řecké orgány Komisi odpověděly, že subjekt ELGA si na uhrazení předmětného vyrovnání ve výši 425 milionů EUR vzal úvěr a zároveň další úvěr ve výši 444 milionů EUR, jehož hlavní část byla určena na uhrazení odškodnění během roku 2008 za škody způsobené rostlinné výrobě a chovatelství příčinami, jež subjekt ELGA rovněž pojišťuje.
(3)
Dopisem ze dne 4. května 2009 si útvary Komise vyžádaly doplňkové informace. Řecké orgány odpověděly dopisem ze dne 16. června 2009. Dopisem ze dne 13. července 2009 informovaly útvary Komise řecké orgány, že vyrovnávací opatření za rok 2009 ve výši 425 milionů EUR bylo zaevidováno pod číslem CP 196/2009 jako podezřelý případ a že vyrovnávací opatření ve výši 444 milionů EUR vyplacené v roce 2008 je považováno, pokud jde o část věnovanou na odškodnění škod vzniklých z důvodů krytých subjektem ELGA, za protiprávní podporu ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 (2) Smlouvy o ES (3), a že toto opatření bylo zaevidováno pod číslem NN 39/09.
(4)
Na základě odpovědi řeckých orgánů ze dne 18. srpna 2009 si útvary Komise dopisem ze dne 14. září 2009 vyžádaly doplňkové informace. Výše uvedeným dopisem Komise kromě toho informovala řecké orgány, že na základě informací, které tyto orgány poskytly a podle nichž bylo dotčeným zemědělcům vyrovnání za rok 2009 ve výši 425 milionů EUR vyplaceno, bylo předmětné odškodnění také zaevidováno jako protiprávní podpora ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 659/1999, a to rovněž pod číslem NN 39/09.
(5)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie dne 20. března 2010 (4). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily připomínky k daným opatřením. Komise obdržela připomínky třetích stran a zaslala je řeckým orgánům dne 6. května 2010. Řecké orgány sdělily své připomínky k vyjádřením zúčastněných stran dne 21. července 2010.
(6)
Řecké orgány předložily dodatečné informace ohledně předmětných podpor dne 4. června 2010, 10. září 2010 a 14. září 2010. Dopisem ze dne 17. listopadu 2010 si Komise vyžádala doplňkové informace. Řecké orgány odpověděly dopisem ze dne 9. března 2011.
(7)
Na základě žádosti řeckých orgánů proběhlo dne 31. března 2011 dvoustranné jednání s útvary Komise. Po tomto jednání zaslaly řecké orgány doplňkové informace dne 11. května 2011 a 12. července 2011. Na žádost řeckých orgánů proběhlo dne 11. listopadu 2011 druhé dvoustranné jednání s útvary Komise.
II. POPIS
(8)
Řeckým zákonem č. 1790/1988 o organizaci a fungování řeckého subjektu pro zemědělská pojištění a dalších předpisech (5) (dále jen „zákon 1790/1988“) se vytváří subjekt veřejného zájmu s názvem „Řecký subjekt pro zemědělská pojištění (ELGA)“. ELGA je soukromoprávní subjekt v plném vlastnictví státu. Podle článku 12 výše uvedeného zákona podléhá kontrole ministra zemědělství. Subjekt ELGA spravuje položky, jež jsou zanesené do jeho rozpočtu, v souladu s rozhodnutími své správní rady, jejíž členové jsou jmenováni na základě rozhodnutí ministra zemědělství. Předmětem činnosti subjektu ELGA je zejména pojišťování rostlinné a živočišné produkce a rostlinného a stavů hospodářských zvířat zemědělských hospodářství proti škodám vyplývajícím z přírodních rizik.
(9)
Podle článku 3a (6) zákona č. 1790/1988 je režim pojištění u subjektu ELGA povinný a pojištění pokrývá pojistné události způsobené přírodními živly, a to zejména záplavy, bouře, mráz a mimořádně nízké teploty, sníh, kroupy, vysoké teploty a sluneční záření, mimořádné dešťové srážky nebo dešťové srážky mimo běžné období, sucho, entomologické a fytopatologické choroby rostlin, epizootické choroby, požáry vyvolané bleskem, zemětřesení, pojistné události vyvolané mořem, škody na rostlinné výrobě způsobené volně žijícími zvířaty a také řadu chorob skotu, ovcí a koz.
(10)
Článek 5a (7) zákona 1790/1988 ukládá producentům zemědělských produktů, kteří využívají režimu pojištění popsaného v bodě odůvodnění č. 9, úhradu zvláštního pojistného ve prospěch subjektu ELGA. Toto pojistné má podobu poplatku uloženého zákonodárcem, jenž se týká prodeje a nákupu vnitrostátních zemědělských produktů. Příjmy z tohoto poplatku jsou určeny subjektu ELGA, který je pověřen prevencí a odškodňováním za škody způsobené zemědělským hospodářstvím přírodními živly.
(11)
Podle článku 5a zákona 1790/1988 je zvláštní pojistné stanoveno u produktů rostlinného původu na 3 % a u produktů živočišného původu na 0,5 % (8). Tyto sazby pojistného stanoví příslušní ministři na základě návrhu, který subjekt ELGA předkládá ministru zemědělství. Příjmy subjektu ELGA pocházející ze zvláštního pojistného a vybírané berní správou vstupují do státního rozpočtu jako příjmy státu a jsou evidovány ve zvláštní položce příjmů. Na základě návrhu subjektu ELGA ministerstvu zemědělství, které bylo přejmenováno na ministerstvo rozvoje venkova a výživy, jsou tyto příjmy vypláceny subjektu ELGA z rozpočtu tohoto ministerstva každoročním zanesením úvěrové linie v odpovídající výši. Subjekt ELGA nemá žádný jiný vliv na stanovení výše pojistného nebo výše odškodnění.
(12)
Pojištění u subjektu ELGA podléhají fyzické a právní osoby, které jsou majiteli nebo provozovateli podniků v oblasti zemědělství, chovu, chovu drůbeže, včelařství, rybářství, vodohospodářství nebo podniků podobných. Příjmy subjektu ELGA tvoří zejména příjmy ze zvláštního pojistného. Podle zákona č. 3147/2003 patří navíc do pravomoci subjektu ELGA vyplácení podpor na základě plánů pro případy mimořádné nutnosti v oblasti vyrovnání škod způsobených na rostlinném majetku a fixním kapitálu přírodními katastrofami, mimořádnými událostmi nebo nepříznivými klimatickými podmínkami. Tyto podpory jsou financovány ze státního rozpočtu nebo pomocí úvěrů. Uvedené programy se týkají státních podpor povolených rozhodnutím Komise.
(13)
Na základě vyhlášky č. 262037 ministra hospodářství a ministra rozvoje venkova ze dne 30. ledna 2009 (dále jen „meziresortní vyhláška“) se u škod, k nimž došlo v roce 2008, mimořádně počítalo s vyrovnáními v celkové výši 425 milionů EUR. Podle meziresortní vyhlášky měl subjekt ELGA vyplatit vyrovnání za snížení produkce některých plodin v něm uvedených, k němuž došlo během hospodářského roku 2008 v důsledku nepříznivých klimatických podmínek, jako bylo sucho, vysoké teploty, deště a entomologické a fytopatologické choroby předmětných plodin. Škody se týkají mandlovníků, třešní, meruněk, některých druhů broskvoní, švestek, hrušní a jabloní, chřestu, plodin orientálního tabáku, brambor, bavlníku, oliv a obilovin.
(14)
Podle informací poskytnutých řeckými orgány bylo při stanovení prahové hodnoty pro odškodnění zohledněno vedle ztráty produkce také snížení kvality některých plodin (obiloviny, bavlna). K dotčené ztrátě nebo k produkci snížené kvality došlo v důsledku kombinace meteorologických jevů a rostlinných chorob následkem nepříznivých klimatických podmínek, jimiž byly předmětné rostliny vystaveny během dotyčného roku.
(15)
Za účelem vyplacení předmětných odškodnění si subjekt ELGA vzal u jisté banky úvěr ve výši 425 000 000 EUR. Úvěr bude splácen deset let (od roku 2010 do roku 2019). Během prvních tří let (od roku 2010 do roku 2012) je tento úvěr zatížen úroky a odvody řeckému státu v celkové částce 28 513 250 EUR za rok a po následujících sedm let (od roku 2013 do roku 2019) úroky, odpisy a odvody řeckému státu v celkové částce 89 227 536 EUR v roce 2013, 85 087 786 EUR v roce 2014, 81 025 536 v roce 2015, 76 963 286 EUR v roce 2016, 72 901 036 EUR v roce 2017, 68 838 786 EUR v roce 2018 a 64 776 536 EUR v roce 2019. Úvěr je smluvně poskytnut se zárukou řeckého státu ve prospěch subjektu ELGA.
(16)
Podle informací poskytnutých řeckými orgány dosáhla odškodnění vyplacená subjektem ELGA v roce 2008 za škody kryté pojištěním celkové částky 386 986 648 EUR. Tato částka pocházela částečně z pojistného, a to ve výši 88 353 000 EUR, a částečně z příjmů získaných na základě úvěru ve výši 444 milionů EUR.
(17)
Subjekt ELGA smluvně získal od jisté banky úvěr ve výši 444 000 000 EUR na základě článku 13 řeckého zákona č. 3074/2002 a čl. 28 odst. 17 řeckého zákona č. 3147/2003. Úvěr bude splácen deset let (od roku 2009 do roku 2018). Během prvních tří let (od roku 2009 do roku 2011) je tento úvěr zatížen úroky a odvody řeckému státu v celkové částce 23 709 600 EUR za rok a po následujících sedm let (od roku 2012 do roku 2018) úroky, odpisy a odvody řeckému státu v celkové částce 87 138 171 EUR v roce 2012, 83 789 143 EUR v roce 2013, 80 395 714 v roce 2014, 77 002 286 EUR v roce 2015, 73 608 857 EUR v roce 2016, 70 215 429 EUR v roce 2017 a 66 822 000 EUR v roce 2018. Úvěr je smluvně poskytnut se zárukou řeckého státu ve prospěch subjektu ELGA.
(18)
Další část úvěru ve výši 145 366 352 EUR byla určena na poskytnutí státních podpor schválených rozhodnutím Komise na základě plánů pro případy mimořádné nutnosti, které se týkaly požárů v roce 2006 a 2007. Této části příjmů subjektu ELGA se toto rozhodnutí netýká.
III. POCHYBNOSTI VZNESENÉ KOMISÍ V RÁMCI ZAHÁJENÍ KONTROLNÍHO ŘÍZENÍ
1. Existence podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU
(19)
Podpory poskytované ze státních prostředků: Komise se domnívala, že v tomto konkrétním případě je tato podmínka splněna, protože dotyčné vnitrostátní právní předpisy (viz bod odůvodnění č. 11) jasně stanoví, že dávky poskytované subjektem ELGA jsou financovány ze státních prostředků a jsou přičitatelné státu.
(20)
V rámci dodatečných informací poskytnutých před zahájením řízení řecké orgány uvedly, že za účelem zvýšení příjmů subjektu ELGA uvažují o zvýšení sazby zvláštního pojistného. Ovšem poskytnuté informace o zvýšení příjmů subjektu ELGA nepřinesly v této fázi řízení žádné konkrétní skutečnosti, které by umožnily dojít k závěru, že by toto zvýšení postačilo ke splacení příslušných úvěrů a k tomu, aby bylo producentům během dotčených let poskytnuto odškodnění. Nebylo proto možno vyloučit, že dotyčná opatření nebudou rovněž financována z dalších státních prostředků, ke kterým bude mít subjekt ELGA přístup.
(21)
Opatření vedoucí k ovlivnění obchodu a která narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž: odškodnění vyplacená subjektem ELGA v roce 2008 v rámci režimu povinného pojištění se týkala několika řeckých zemědělských produktů rostlinného a živočišného původu a odškodnění vyplacená v roce 2009 několika plodin (viz bod odůvodnění č. 13). Komise tak ve fázi zahájení řízení konstatovala, že dotčená odškodnění poskytla zvýhodnění místním producentům ve srovnání s ostatními producenty Unie, kteří stejnou pomoc nedostávají. Odvětví zemědělství je na úrovni Unie otevřeno hospodářské soutěži, a je proto citlivé na každé opatření ve prospěch produkce v jednom či druhém členském státě. U předmětných odškodnění proto existuje nebezpečí, že naruší hospodářskou soutěž na vnitřním trhu a ovlivní obchod mezi členskými státy.
(22)
Zvýhodnění určitých podniků nebo určitých odvětví výroby: pokud jde o otázku, zda platby prováděné subjektem ELGA v rámci režimu povinného pojištění proti přírodním rizikům poskytly selektivní zvýhodnění, Komise se předběžně domnívala, že selektivnost opatření vyplývá ze skutečnosti, že odškodnění vyplácená subjektem ELGA byla omezena na určité zemědělské produkce.
Komise zastávala názor, že lze obhájit skutečnost, že zvláštní charakteristiky zemědělství, jeho mimořádná závislost na určitých klimatických podmínkách a v Řecku rovněž jeho zranitelnost ze strany přírodních živlů vedou k nutnosti zavedení státního režimu, který zajišťuje určitou minimální míru vyrovnání založenou na zásadě solidarity. Vzhledem k tomu, že odškodnění vyplacená subjektem ELGA v rámci režimu povinného pojištění jsou financována z příjmů ze zvláštního pojistného, Komise se domnívala, že je případně nelze považovat za odškodnění, jež poskytují příjemcům neoprávněnou výhodu.
Podobné odůvodnění vycházející z logiky a povahy režimu ovšem nemůže zahrnovat dodatečné finanční zásahy řeckého státu ve prospěch dotčeného režimu (nad financování povinnými poplatky). Ve fázi zahájení kontrolního řízení ale Komise neměla k dispozici údaje, které by byly dostačující k tomu, aby dospěla k závěru, že tomu tak je. Komise měla zejména pochybnosti o tom, že dotyčná opatření nebyla financována bez dodatečného zásahu státu.
(23)
Z těchto důvodů Komise ve fázi zahájení řízení dospěla k závěru, že nelze vyloučit, že odškodnění vyplacená subjektem ELGA v roce 2008 a 2009 v rámci režimu povinného pojištění nespadají pod čl. 107 odst. 1 Smlouvy a nepředstavují státní podporu.
2. Označení opatření za protiprávní podpory
(24)
Komise usoudila, že se vzhledem k tomu, že podpory byly poskytnuty a vyplaceny bez předchozího oznámení, jedná o protiprávní podpory ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 659/1999.
3. Předběžné posouzení slučitelnosti podpor
(25)
Jelikož řecké orgány tvrdily, že předmětná opatření nepředstavují státní podporu, neměla Komise při zahájení řízení informace nutné k tomu, aby mohla posoudit slučitelnost podpor s ustanoveními právních dokumentů použitelných v okamžiku jejich poskytnutí, tj. v roce 2008 a 2009. V tomto konkrétním případě se jedná o pokyny Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007-2013 (9) (dále jen „pokyny“), a to zejména o kapitolu V.B, která se týká podpor na náhradu škod na zemědělské výrobě nebo na prostředcích zemědělské výroby.
(26)
Z poskytnutých informací zřejmě vyplývalo, že se plánovaná vyrovnání u většiny dotčených plodin týkala škod, jež dosáhly minimální prahové hodnoty ve výši 30 %, a to při zohlednění výrobních ztrát nebo zhoršení kvality některých produkcí, k nimž došlo během dotyčného roku z důvodu kombinace více nepříznivých meteorologických jevů a v případě některých plodin také z důvodu rostlinných chorob. Informace předané řeckými orgány neobsahovaly údaje o způsobu výpočtu dotyčných vyrovnání.
(27)
Komise měla proto pochybnosti o tom, zda lze tyto podpory prohlásit za slučitelné s kapitolou V.B pokynů.
IV. PŘIPOMÍNKY PODANÉ TŘETÍMI STRANAMI
(28)
U zúčastněných stran, které podaly své připomínky, se jedná o Evropský výbor obchodu se zemědělskými a potravinářskými výrobky (Comité Européen de Liaison des Commerces Agro-alimentaires - dále jen „CELCAA“), Výbor pro obchod s obilovinami, krmivy, olejnatými semeny, olivovým olejem, olivami, tuky a dodávkami pro zemědělství Evropské unie (Comité du Commerce des Céréales, Aliments du Bétail, Oléagineux, Huile d’Olive, Huiles et Graisses et Agrofournitures de l’Union Européenne - dále jen „COCERAL“) a jistou třetí zúčastněnou stranu, která si nepřála zveřejnit svou totožnost.
(29)
Pokud jde o nezávislé obchodníky (třetí zúčastněná strana) a výbory CELCAA a COCERAL v oblastech, ve kterých hájí zájmy nezávislých obchodníků, zúčastněné strany se domnívají, že dotčené podpory, jež byly původně poskytnuty zemědělcům, ve skutečnosti skončily v zemědělských družstvech a jejich sdruženích, které konkurují nezávislým obchodníkům, protože mají výlučné právo na zacházení se zemědělskými produkty.
(30)
Podle zúčastněných stran Řecko nepředložilo důkazy, které by prokazovaly, že dotyčná vyrovnání byla poskytnuta za ztráty vyplývající z nepříznivých klimatických podmínek. Na podporu odpovídajících meteorologických údajů řecké orgány nepředložily analytický popis povahy dotyčných klimatických podmínek, jak to požadují pokyny.
(31)
Podle názoru zúčastněných stran neupřesnily řecké orgány způsob použitý na výpočet dotyčných vyrovnání a ani minimální prahovou hodnotu pro utrpěnou ztrátu. Kromě toho byla dotyčná vyrovnání omezena na některé zemědělské produkty, ačkoli producenti jiných produktů, kteří byli z dotčených vyrovnání vyloučeni, utrpěli u svých produkcí rovněž ztráty.
(32)
Zúčastněné strany byly názoru, že poskytnutí dotyčných vyrovnání mělo dopad na tvorbu cen konečných produktů kvůli snížení cen produktů, kterých se vyrovnání týkala. Uváděné podpory tak poskytly dotčeným producentům hospodářské zvýhodnění, protože jim umožnily uvádět na trh tu část jejich produkce, která nebyla zasažena nepříznivými klimatickými podmínkami, a to za podmínek, které narušily hospodářskou soutěž. Soukromé subjekty při uvádění na trh (obchodníci, mlýny na mouku, mlýny krmiva pro hospodářská zvířata, včelaři, chovatelé prasat atd.) byli na druhé straně nuceni se přizpůsobit cenové politice prosazované zemědělskými družstvy a jejich sdruženími, čímž se tato družstva dostala do monopolního postavení.
(33)
Pojistné krytí nabízené subjektem ELGA v oblasti rizik, kterým je vystaveno zemědělství, by mělo navíc dodržovat zásady přiměřenosti a rovného zacházení. Podle názoru zúčastněných stran je nepřijatelné, že odškodnění vyplácená subjektem ELGA v roce 2008 a 2009 odpovídala částkám, jež trojnásobně a v roce 2009 čtyřnásobně přesahovaly celkovou výši pojistného vybraného v těchto letech.
(34)
Podle zúčastněných stran subjekt ELGA novým úvěrem na rok 2009 „zastavil“ v přílišné míře příjmy, které získá během budoucích deseti let, protože již musí splácet úvěr získaný na rok 2008 a kvůli němuž předem „zastavil“ pojistné za následující roky. Zúčastněné strany navíc upozorňují na existenci dalších dvou úvěrů, které subjekt ELGA získal v roce 2009, tj. úvěr ve výši 350 milionů EUR, který subjekt ELGA získal od Pireuské banky, a úvěr ve výši 112 milionů EUR, který subjekt ELGA získal od Zemědělské banky Řecka a Řecké národní banky.
(35)
Zúčastněné strany rovněž zastávaly názor, že úvěry ve výši 444 milionů EUR a 415 milionů EUR představují dodatečné příjmy k příjmům z pojistného, jehož vyplacení stanoví právní předpisy v podobě úvěrů získaných se zárukou řeckého státu. Tyto úvěry by se proto měly považovat za státní prostředky.
V. PŘIPOMÍNKY PODANÉ ŘECKEM
1. Obecné připomínky k vyrovnávacím platbám poskytnutým v roce 2008 a 2009
(36)
Podle řeckých orgánů nepředstavují vyrovnávací platby vyplacené subjektem ELGA v letech 2008 a 2009 státní podporu.
Financování předmětného režimu pojištění je zajišťováno zvláštním povinným pojistným hrazeným zemědělci. Vzhledem k tomu, že tento režim pojištění je spravován na základě zásady společenské solidarity, nemusí být na jedné straně zvláštní povinné pojistné přesně úměrné pojištěnému riziku a na druhé straně nemusí být výše vyplaceného odškodnění nutně úměrná příjmům pojištěné osoby (10). Podle řeckých orgánů se proto v tomto konkrétním případě jedná o skutečná vyrovnání vyplacená na náhradu škod, jež nepříznivé klimatické podmínky způsobily zemědělské produkci, a to v souladu s řeckými právními předpisy v oblasti zemědělského pojištění hrazeného subjektem ELGA.
Podle řeckých orgánů je k tomu subjekt ELGA schopen dostát svým finančním závazkům v rámci systému povinného pojištění ke dni jejich splatnosti. Tuto schopnost subjektu ELGA posiluje zavedení nového zákona č. 3877/2010 o systému ochrany a pojištění zemědělské činnosti, který počítá s dodatečnými zdroji financování ve prospěch subjektu ELGA. Uvedený zákon tak zvyšuje ve většině případů zvláštní pojistné (u škod na rostlinné výrobě ze 3 % na 4 % a u škod na živočišné výrobě z 0,50 % na 0,75 %). Zavádí k tomu dobrovolné pojištění pro ztráty, jež nejsou kryty povinným pojištěním, a rovněž obecné pojištění, které budou muset subjektu ELGA platit fyzické osoby, jež nevykonávají zemědělskou činnost jakou svou hlavní, a právnické osoby, jejichž většinu podílů nedrží zemědělci, kteří vykonávají zemědělskou činnost jako svou hlavní.
(37)
I v případě, že by se vyrovnávací platby měly považovat za státní podporu, se řecké orgány domnívají, že jsou slučitelné s čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a s pokyny. Řecké orgány poskytly útvarům Komise podrobné údaje o každé podpoře poskytnuté subjektem ELGA v roce 2008 a 2009 s uvedením jména a daňového identifikačního čísla dotčeného zemědělce, okresu, v němž se pozemek nachází, druhu pěstované plodiny, měrné jednotky pěstované plodiny a počtu použitých jednotek, celkové částky podpory a dne jejího poskytnutí, popisu škody a její výše v poměru k obvyklé produkci.
(38)
Pokud jde o vyrovnávací platby během let 2008 a 2009 za škody, jež zničily více než 30 % obvyklé rostlinné produkce, řecké orgány se domnívají, že jsou splněny všechny podmínky stanovené v bodech 124 až 130 pokynů a také v článku 11 nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 ze dne 15. prosince 2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na státní podporu pro malé a střední podniky působící v produkci zemědělských produktů a o změně nařízení (ES) č. 70/2001 (11) (dále jen „nařízení o blokové výjimce“).
(39)
Podle názoru řeckých orgánů byly předmětné podpory vyplaceny dotyčným producentům nebo organizacím producentů, jejichž jsou tito producenti členy, v souladu s pokyny a s výše uvedeným nařízením o blokové výjimce. Řecké orgány zejména potvrdily toto:
a)
částka podpory v žádném případě nepřesáhla výši skutečných ztrát, jež producenti utrpěli;
b)
pokud jde o míru podpory, řecké orgány potvrdily, že byly dodrženy podmínky stanovené v ustanoveních článku 11 nařízení o blokové výjimce, protože subjekt ELGA nevyplatil žádné vyrovnání, které by přesáhlo 74,8 % snížení příjmů z prodeje produktu zapříčiněného nepříznivými klimatickými podmínkami;
c)
maximální výše způsobilých ztrát byla snížena o veškeré částky přijaté v rámci režimu pojištění a o náklady, které nevznikly v důsledku nepříznivého povětrnostního jevu;
d)
výpočet ztrát byl proveden na úrovni jednotlivého podniku a
e)
k rozhodnutí o poskytnutí předmětné podpory a k jejímu vyplacení došlo ve lhůtách do tří let od vzniku ztráty a do čtyř let od vzniku ztráty, jak stanoví čl. 11 odst. 10 nařízení o blokové výjimce;
f)
pokud jde o stejné způsobilé náklady, nedošlo ke kumulování předmětných podpor s jinými státními podporami nebo finančními příspěvky poskytovanými členskými státy nebo Unií. Dotčení producenti neobdrželi předmětnou podporu na náhradu stejné ztráty na základě více než jednoho právního dokumentu, a tyto podpory byly proto poskytnuty buď na základě pokynů, nebo nařízení o blokové výjimce, či nařízení Komise (ES) č. 1535/2007 ze dne 20. prosince 2007 o použití článků 87 a 88 Smlouvy ES na podporu de minimis v produkčním odvětví zemědělských produktů (12) (dále jen „nařízení o podpoře de minimis“), či na základě sdělení ze dne 22. ledna 2009 s názvem Dočasný rámec Společenství pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financování za současné finanční a hospodářské krize (dále jen „sdělení o dočasném rámci Společenství“) (13).
(40)
Pokud jde o způsob výpočtu obvyklé produkce, řecké orgány předložily informace o použité metodě a potvrdily, že jsou dodrženy podmínky stanovené v odstavci 128 pokynů, podle nichž v případě použití alternativního způsobu výpočtu musí být tento způsob reprezentativní a nesmí se zakládat na nezvykle vysokých výnosech. Konkrétně vyhodnocení ztrát způsobených nepříznivými klimatickými podmínkami provádějí na úrovni jednotlivých podniků agronomové na základě odhadů vykonaných na místě, jak stanoví pojišťovací řád subjektu ELGA. Během kontroly na místě zjišťuje vyhodnocující agronom rozměr pozemku všemi vhodnými prostředky (měřicí pás, identifikační karty pozemků, zařízení GPS) a v případě pěstování stromů spočítá počet jejich kusů. Agronom poté odhadne očekávaný výnos pozemku při zohlednění používaných technik pěstování (zejména hustota výsadby, systém prořezávání v sadařství, rané plodiny pěstované za použití plastových fólií, systém zavlažování), pěstovaných druhů plodin, předchozí pěstované plodiny u jednoletých plodin, ochrany plodin (zejména hnojení, ochrana proti škůdcům), úrodnosti půdy a případných zvláštností hospodářského roku (jako je sucho, potíže při nasazování plodů). Nakonec je vyhodnocena míra škody způsobená na očekávané produkci pozemku. Za účelem stanovení míry škody jsou na různých místech pozemku odebrány vzorky při zohlednění kvantitativní ztráty na očekávané produkci, zhoršení kvality kvůli škodě, ochraně plodin provedené po vzniku škody (jako je dodatečná ochrana plodin, dodatečné odplevení, vyřazení poškozených plodů).
2. Zvláštní připomínky k vyrovnávacím platbám poskytnutým v roce 2008
(41)
Mezi podporami poskytnutými subjektem ELGA v roce 2008 v celkové částce 386 986 648 EUR bylo vyplaceno celkem 373 257 465,71 EUR jako vyrovnání producentům na úhradu ztrát jejich rostlinné produkce vzniklých v důsledku nepříznivých klimatických podmínek. Pokud jde o tyto podpory, uplatnil subjekt ELGA článek 6 pojišťovacího řádu rostlinné produkce, který se týká vyrovnání poskytovaného producentům zemědělských produktů na úhradu ztrát vzniklých v důsledku nepříznivých klimatických podmínek v podobě stanovené vnitrostátním zákonem č. 1790/1988, jímž se zřizuje systém pojištění ELGA.
(42)
U předmětných podpor Řecko poskytlo meteorologické informace o nepříznivých klimatických podmínkách zaznamenaných v hospodářském roce 2007-2008. Orgány veřejné moci existenci těchto nepříznivých meteorologických jevů formálně uznaly. Jedná se zejména o mimořádná vedra zaznamenaná koncem června a července roku 2007 v celé zemi, prudké dešťové srážky v řadě oblastí země v říjnu roku 2007, katabatické suché a teplé větry (horské brízy) zaznamenané ve stejném měsíci na Krétě, bouřky a krupobití začátkem srpna roku 2008 v některých severozápadních a středních okresech kontinentálního Řecka a na konci stejného měsíce bouřky v oblastech Magnesie, Fthiótis, Východní Attika a na ostrovech Evia a Kréta.
Konkrétně byla vyrovnání poskytnuta za škody, jež přesahují následující míry obvyklé produkce (14):
Minimální výše škody v poměru k produkci
Výše vyrovnávací platby
(v EUR)
Počet zemědělských pozemků postižených ztrátami
% z celkové částky vyrovnání
20 % - 29 %
26 063 999,19
101 162
6,98 %
30 % - 100 %
347 193 466,52
565 244
93,02 %
Celkem
373 257 465,71
666 406
100 %
Subjekt ELGA navíc poskytl dodatečná vyrovnání ve výši 2 472 785,97 EUR producentům, kteří ve stejném hospodářském roce 2007-2008 utrpěli kvůli nepříznivým klimatickým podmínkám po sobě následující škody na stejné rostlinné produkci. U 6,98 % celkové částky vyrovnání dosáhla míra škody rovněž 20 % až 30 % obvyklé produkce a u 93,02 % celkové částky vyrovnání bylo zničeno více než 30 % obvyklé produkce.
(43)
Mezi podporami, které subjekt ELGA vyplatil zemědělcům v roce 2008, byly poskytnuty také tyto podpory:
a)
podpory ve výši 7 338 119,74 EUR za ztrátu na stavech hospodářských zvířat. U těchto podpor odpovídá částka ve výši 1 860 279,67 EUR ztrátám na stavech hospodářských zvířat v důsledku nepříznivých klimatických podmínek, částka ve výši 3 188 825,78 EUR ztrátám v důsledku nemocí a chorob zvířat a částka 228 904,29 EUR ztrátám vyvolaným jinými škodami (jako jsou například napadení volně žijícími zvířaty, medvědy, vlky a toulavými psy). Tyto podpory považují řecké orgány za skutečná odškodnění v rámci systému povinného pojištění a nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy;
b)
podpory ve výši 114 374,86 EUR za ztráty způsobené na rostlinné produkci medvědy. Tyto podpory jsou poskytovány v rámci programu Společenství „LIFE“ na ochranu medvěda hnědého v Řecku. Míra podpor byla řádově ve výši 100 %; a
c)
podpory ve výši 3 803 901,72 EUR na nápravná opatření následkem chyb z nedopatření v hodnotících zprávách o ztrátách v oblasti rostlinné a živočišné výroby. Tyto chyby, které byly zjištěny až po vyplacení podpor zemědělcům, představovaly závazky subjektu ELGA vůči dotčeným příjemcům.
3. Zvláštní připomínky k vyrovnávacím platbám poskytnutým v roce 2009
(44)
Pokud jde o vyrovnávací platby v celkové výši 415 019 452 EUR vyplacené v roce 2009 na základě meziresortní vyhlášky ze dne 30. ledna 2009, jsou dotčené produkty, klimatické podmínky, jež škody způsobily, a popis škod uvedeny v následující tabulce.
Zemědělské zboží
Celková prohlášená částka
(v EUR)
Nepříznivé klimatické podmínky
Popis způsobené škody
1.
Mandle
Třešně a višně
Meruňky (druh Bebeku)
Jablka
Švestky
Hrušky
56 580 555
(v případě všech produktů)
Vysoké teploty a vedra
Suchá a teplá zima
Dlouhotrvající sucho
Náhlé změny teploty
Vysoké teploty a vedro během léta roku 2007 měly negativní dopad na produkci těchto plodin, a to zejména na tvorbu pupenců u ovocných stromů. Dlouhotrvající sucho v roce 2007 a náhlé změny teploty měly za následek snížení produkce. Kvůli suché a teplé zimě nebylo navíc období vegetačního klidu stromů dostatečné.
2.
Broskve
10 970 348
Stejné klimatické podmínky jako v případě č. 1
Stejné vzniklé škody jako v případě č. 1.
3.
Chřest
6 751 747
Suchá a teplá zima
Nízké teploty
Suchá a teplá zima v období 2007-2008 přispěla ke zvýšenému katabolismu chřestu a vedla ke ztrátě uložených živin. Tyto podmínky vedly k náhlému snížení budoucích výnosů chřestu. Již snížené výnosy rovněž ovlivnily nízké teploty v únoru roku 2008, které zpomalily růst. Uvedené vedlo k dalšímu snížení sklizně chřestu v Řecku v roce 2008.
4.
Orientální tabák
13 817 834
Vysoké teploty a vedra
Sucho
Vysoké teploty a vedra během léta roku 2007 ve spojení se suchem ztížily ochranu před napadením škůdci a viry vyvolanými třásněnkou a vedly ke snížení produkce tabáku v celé zemi.
5.
Rané brambory
7 220 996
Vysoké teploty
Vysoké teploty během léta roku 2006 a roku 2008 ztížily ochranu před napadením hmyzem a chorobami raných brambor v několika okresech Řecka.
6.
Bavlník
109 564 462
Dlouhotrvající sucho
Teplé léto
Studený podzim
Dešťové srážky
Dlouhotrvající sucho vedlo ke snížení zásob vody. Teplé léto následované studeným podzimem ve spojení se zvýšenými dešťovými srážkami koncem měsíce září roku 2008 vedlo v celé zemi ke snížení produkce bavlny a ke zhoršení její kvality.
7.
Olivy
72 026 112
Sucho
Mráz
Dešťové srážky
Dlouhotrvající sucho, mráz v únoru roku 2008 po mírné zimě, vysoké teploty a zvýšené dešťové srážky v období kvetení olivovníků vedly k výraznému snížení produkce oliv v celé zemi.
8.
Obilniny (kukuřice, pšenice, ječmen, oves, žito, rýže)
138 087 394
Dešťové srážky
Proměnlivá teplota
Dešťové srážky a výkyvy teploty na jaře a na podzim roku 2008 vedly ke zhoršení produkce obilovin a usnadnily šíření rostlinných chorob. Ke zhoršení kvality došlo také kvůli nedostatku nutných živin (bílkoviny, lepek) v důsledku nepříznivých klimatických podmínek.
Celkem
415 019 448
(45)
Podle řeckých orgánů jsou mezi vyrovnávacími platbami v celkové částce 415 019 452 EUR podpory ve výši 27 614 905 EUR vyplacené 871 producentům považovány za státní podpory slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a pokynů.
(46)
Zbytek těchto podpor ve výši 387 404 547 EUR byl vyplacen 784 408 producentů. Podle řeckých orgánů jsou předmětné podpory slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a nařízení o blokové výjimce.
Podle názoru řeckých orgánů splnily předmětné podpory všechny podmínky stanovené v článku 11 nařízení o blokové výjimce. A to zejména:
a)
hrubá míra podpory nepřekročila 80 % poklesu příjmu z prodeje produktů v důsledku nepříznivých klimatických podmínek;
b)
výpočet ztrát byl učiněn na úrovni jednotlivého podniku;
c)
výše ztráty nezahrnovala náklady, které v důsledku nepříznivých klimatických podmínek nevznikly, a producenti neobdrželi odškodnění od jiných pojišťovacích subjektů;
d)
dotyčná vyrovnání byla vyplacena přímo zemědělcům;
e)
k rozhodnutí o poskytnutí předmětných podpor a k jejich vyplacení došlo ve lhůtách do tří let a do čtyř let od vzniku ztráty;
f)
způsob výpočtu obvyklé produkce je stejný jako způsob popsaný v bodě odůvodnění č. 42 ohledně podpor poskytnutých v roce 2008.
(47)
Řecké orgány se dále domnívají, že i v případě, kdy by nebylo možno považovat tyto podpory za skutečná vyrovnání (viz bod odůvodnění č. 36) nebo za slučitelné s nařízením o blokové výjimce (viz bod odůvodnění č. 46), bylo by je nutno považovat za slučitelné s čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy a se sdělením o dočasném rámci Společenství.
Poskytnutí předmětných podpor usnadnilo zemědělcům přístup k financování. Uvedená vyrovnání tak zajistila prvovýrobě v Řecku finanční hotovost, což bylo jediné odvětví, o které se řecký stát mohl opírat během prvních měsíců hospodářské krize, aby zabránil šíření nebezpečí do dalších odvětví řeckého hospodářství. Tyto podpory byly přitom poskytnuty při uplatnění přesných kritérií. Byly naopak poskytovány pouze v případě skutečných hospodářských potíží spojených výlučně se zemědělskou produkcí, a to konkrétně v případě potíží vyvolaných nepříznivými klimatickými podmínkami s dopadem na zemědělskou produkci (viz bod odůvodnění č. 44). U většiny těchto podpor nebyly stanoveny prahové hodnoty ohledně míry a stupně potíží každého producenta, protože cílem bylo podpořit řecké zemědělství jako takové.
(48)
Podle bodu 7 písm. a) sdělení uplatňuje Komise na neoznámené podpory (15) uvedené sdělení, pokud podpora byla poskytnuta po 17. prosinci 2008. Řecké orgány proto zastávají názor, že na předmětné neoznámené podpory je použitelný bod 7 písm. a) uvedeného sdělení, protože tyto podpory byly producentům poskytnuty po 17. prosinci 2008.
(49)
Řecké orgány se domnívají, že tyto podpory, o kterých rozhodla meziresortní vyhláška ze dne 30. ledna 2009 jako o výjimečných, splňují všechny podmínky stanovené v bodě 4.2.2 sdělení o dočasném rámci Společenství. A to zejména:
a)
podpory byly poskytnuty v podobě režimu podpor, protože byly založeny na výše uvedené meziresortní vyhlášce;
b)
podpory byly poskytnuty podnikům, které nebyly v obtížích ke dni 1. červenci 2008, jak stanoví pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích. Řecké orgány potvrdily, že tyto podpory byly poskytnuty výlučně fyzickým osobám, které byly ve své většině osvobozeny řeckými právními předpisy od předložení daňového přiznání, protože jejich roční příjmy byly nižší než 12 000 EUR. Všichni producenti, kteří byli příjemci odškodnění, jednali s bankami, protože tyto podpory byly uloženy na jejich bankovní účty. Řecké orgány potvrzují, že dotyční producenti byli solventní a měli dostatečné možnosti bankovního financování. Tito producenti nebyli proto v okamžiku vyplacení těchto podpor v obtížích;
c)
režim podpor se nevztahoval na podniky činné v odvětví rybolovu;
d)
tyto podpory nebyly podporami vývozu nebo podporami zvýhodňujícími domácí výrobky před dováženými;
e)
byly poskytnuty během roku 2009, a tedy před 31. prosincem 2010, jak stanoví bod 4.2.2 písm. f) sdělení o dočasném rámci Společenství; a
f)
výše podpory na jednoho zemědělce se pohybovala od 7 501 do 15 000 EUR.
(50)
Podle bodu 4.2.2 písm. g) sdělení o dočasném rámci Společenství ve znění změněném v říjnu roku 2009 nemá daná podpora zvýšit celkovou částku podpory, kterou každý dotčený zemědělec získá v období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2010, na částku přesahující mezní hodnotu 15 000 EUR. Podle názoru řeckých orgánů skutečnost, že subjekt ELGA neobdržel od dotčeného zemědělce písemné nebo elektronické prohlášení o všech ostatních podporách de minimis a o podporách založených na opatření podle dočasného rámce Společenství, představuje pouze formální náležitost. Nesplnění této formální náležitosti by tak nemělo vést k závěru, že podmínka stanovená v bodě 4.2.2 písm. g) sdělení o dočasném rámci Společenství ve znění změněném v říjnu roku 2009 nebyla splněna, a to tím spíše, že Řecko neposkytlo, jak lze doložit z mechanografického systému subjektu ELGA, v období mezi 1. lednem 2008 a 31. prosincem 2010 subjektům odvětví prvovýroby zemědělských produktů žádné podpory de minimis či podpory na základě sdělení o dočasném rámci Společenství.
(51)
Podle názoru řeckých orgánů mohou v každém případě podpory ve výši 74 382 500 EUR z této celkové částky 387 404 547 EUR spadat do oblasti působnosti nařízení o podporách de minimis.
(52)
Řecké orgány se domnívají, že výše uvedené podpory v celkové částce 75 382 500 EUR splňují všechny podmínky stanovené v nařízení č. 1535/2007 o podporách de minimis. A to zejména:
a)
v souladu s čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1535/2007 neobdrželi u výše zmíněných podpor dotčení zemědělci za rozpočtové roky 2008 až 2010 vyrovnání, která by přesahovala částku 7 500 EUR na zemědělce;
b)
kumulovaná částka podpory de minimis poskytnuté Řeckem zemědělským podnikům za období tří rozpočtových let nepřesáhla částku 75 382 500 EUR, tj. maximální kumulovanou částku přiznanou Řecku podle čl. 3 odst. 3 a přílohy nařízení (ES) č. 1535/2007.
4. Poznámky k připomínkám třetích stran
(53)
Řecko trvá na tom, že zúčastněné strany neprokázaly, že dotčená odškodnění měla dopad na postavení jejích členů na vnitřním trhu.
(54)
Pokud jde o poznámku, že nebyl uveden popis povahy nepříznivých klimatických podmínek, řecké orgány zdůrazňují, že podobný popis není podle meziresortního rozhodnutí o odškodnění nutný, co ale bylo nutno prokázat, byla na jedné straně existence nepříznivých klimatických podmínek a na straně druhé, zda vzniklé škody dosáhly minimální prahové hodnoty 30 % obvyklé produkce. Řecko ostatně v rámci připomínek předložených útvarům Komise poskytlo na podporu příslušných meteorologických informací analytické údaje o předmětných klimatických podmínkách.
(55)
Pokud jde o poznámku, že Řecko neupřesnilo použitou metodu výpočtu ohledně předmětných odškodnění a ani minimální prahovou hodnotu utrpěných ztrát, řecké orgány připomínají, že v rámci svých připomínek předložených Komisi Řecko poskytlo k těmto dvěma otázkám podrobné informace.
(56)
Podle řeckých orgánů nemělo poskytnutí předmětných odškodnění dopad na konečné spotřebitele, protože snížení cen dotyčných zemědělských produktů nevedlo ke snížení maloobchodních cen. Na podporu tohoto stanoviska řecké orgány předložily články z řeckého tisku, ve kterých se uvádí, že maloobchodní ceny řady zemědělských produktů včetně produktů dotčených tímto konkrétním případem zůstaly na vysokých úrovních bez ohledu na skutečnost, že se velkoobchodní ceny těchto zemědělských produktů snížily.
VI. POSOUZENÍ PODPORY
1. Existence státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy
(57)
Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy jsou neslučitelné s vnitřním trhem podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy. Komise soudí, že v případě dotyčných opatření jsou výše uvedené podmínky splněny.
(58)
Podpora poskytovaná ze státních prostředků
Jak vyplývá z judikatury Soudního dvora v rozsudku ze dne 22. března 2003 ve věci C-355/00 Freskot AE v. Elliniko Dimosio (16) (dále jen „věc Freskot“), tato podmínka je v tomto konkrétním případě splněna, protože předmětné vnitrostátní předpisy jasně stanoví, že dávky poskytované subjektem ELGA jsou financovány ze státních prostředků a jsou ve smyslu ustálené judikatury Soudního dvora (17) přičitatelné státu.
Stejně jako ve věci Freskot vyplývá také v tomto konkrétním případě z čl. 5a zákona č. 1790/1988 (viz bod odůvodnění č. 11) a dalších ustanovení platných řeckých právních předpisů, že příjmy subjektu ELGA ze zvláštního pojistného vybírá berní správa, že tyto příjmy vstupují do státního rozpočtu jako příjmy státu a že jsou vypláceny subjektu ELGA prostřednictvím rozpočtu ministerstva zemědělství (které se stalo ministerstvem rozvoje venkova a výživy). Skutečnost, že se předmětné poplatky zaúčtovávají jako příjmy státu, proto stačí k usouzení, že dávky poskytované subjektem ELGA jsou odebírány ze státních prostředků.
Podle článku 2 zákona č. 1790/1998 (18) může k tomu subjekt ELGA na základě rozhodnutí ministra zemědělství vyplácet příjemcům podpory nebo odškodnění prostřednictvím převodu prostředků ze státního rozpočtu nebo pomocí úvěrů získaných subjektem ELGA se zárukou řeckého státu a s povinností tohoto státu úvěr splatit.
Z ustálené judikatury Soudního dvora ovšem vyplývá, že zvýhodnění poskytnutá státem přímo nebo prostřednictvím veřejného nebo soukromého subjektu určeného či vytvořeného tímto státem představují státní prostředky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy (19). V tomto konkrétním případě proto oba úvěry smluvně získané subjektem ELGA se zárukou řeckého státu na odškodnění vyplacená v roce 2008 a 2009 (viz body odůvodnění č. 15 a 17) představují státní prostředky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, protože tyto úvěry jsou součástí příjmů subjektu ELGA, který je soukromoprávní subjekt v plném vlastnictví státu a podléhá kontrole ministra zemědělství (viz také bod odůvodnění č. 8).
(59)
Opatření vedoucí k ovlivnění obchodu a která narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž:
Komise konstatuje, že dotyčná odškodnění zvýhodňují vnitrostátní producenty před jinými producenty Společenství, kteří stejnou pomoc nedostávají. Odvětví zemědělství je na úrovni Unie (20) otevřeno hospodářské soutěži, a je proto citlivé na každé opatření ve prospěch produkce v jednom či druhém členském státě (21). U předmětných odškodnění proto existuje nebezpečí, že naruší hospodářskou soutěž na vnitřním trhu a ovlivní obchod mezi členskými státy.
(60)
Zvýhodnění určitých podniků nebo určitých odvětví výroby:
Podle ustálené judikatury Soudního dvora (22) jsou považovány za podpory zejména zásahy, které v různých formách snižují výdaje běžně zatěžující rozpočet podniku a které, aniž by byly dotacemi v přesném slova smyslu, jsou ve skutečnosti stejné povahy a mají stejné dopady.
V rozsudku ve věci Freskot Soudní dvůr dospěl k závěru, že pojem podniku ve smyslu článku 102 Smlouvy se netýká, pokud jde o činnosti v rámci režimu povinného pojištění proti přírodním rizikům, subjektů, jako je ELGA (viz body rozsudku č. 79 a 88).
Předmětný režim povinného pojištění sleduje totiž hlavně cíl sociální politiky, jejímž záměrem je poskytnout odpovídající krytí všech zemědělských hospodářství, a to včetně těch, u kterých existuje nanejvýše pravděpodobné riziko vzniku živelné pohromy (viz body rozsudku č. 66 a 67). Pojistným jsou zatíženy ve stejných sazbách všechny zemědělské produkty a tyto sazby nezávisejí (na základě zásady solidarity) na riziku, kterému je daný producent skutečně vystaven. Subjekt ELGA podléhá kontrole státu, protože výše pojistného, pokud jde o příjmy, a míra odškodnění jsou stanoveny příslušnými ministry.
Jak Soudní dvůr konstatoval v rozsudku ze dne 22. ledna 2002 ve věci C-218/00, Cisal v. INAIL (23), podléhají v tomto konkrétním případě dva zásadní prvky režimu pojištění ELGA, tj. výše odškodnění a výše pojistného, kontrole ze strany státu a povinná povaha pojištění vlastní tomuto režimu je nutná k jeho finanční rovnováze a také pro provádění zásady solidarity, která znamená, že odškodnění vyplácená pojištěnci nejsou úměrná pojistnému, jež hradí.
Na rozdíl od okolností ve věci Cisal v. INAIL představují ale příjemci plateb pojištění ze strany subjektu ELGA podniky, které vyvíjejí hospodářskou činnost. Skutečnost, že subjekt ELGA nevyvíjí sám hospodářskou činnost, proto nestačí k usouzení, že se u příjemců pojišťovacích služeb hrazených tímto subjektem nejedná o podniky ve smyslu Smlouvy a že potenciálně nejsou příjemci státní podpory (viz rozsudek ve věci Freskot, bod 80).
Pokud jde o otázku hospodářského zvýhodnění, Soudní dvůr v bodě č. 84 rozsudku ve věci Freskot prostě uvádí, že „za těchto podmínek je nutno odpovědět na otázku, zda se na jedné straně řečtí zemědělci měli a skutečně mohli bez existence povinného pojištění případně pojistit u soukromých pojišťoven nebo přijmout jiná opatření, aby se odpovídajícím způsobem chránili před důsledky přírodních rizik pro tato hospodářství, a na druhé straně, do jaké míry odpovídá pojistné skutečným hospodářským nákladům plateb poskytovaných subjektem ELGA v rámci povinného pojištění za předpokladu, že tyto náklady lze vypočítat“. V následujícím bodě Soudní dvůr ale přiznává, že „Soudní dvůr nemá k dispozici skutkové a právní podklady, aby mohl odpovědět na tu část otázky, která se týká případného označení plateb poskytovaných subjektem ELGA v rámci režimu povinného pojištění proti přírodním rizikům za státní podporu“. V bodě č. 87 rozsudku ve věci Freskot Soudní dvůr ale uvádí, že „… nemá k dispozici skutkové a právní podklady, aby mohl odpovědět na tu část otázky, která se týká případného označení plateb poskytovaných subjektem ELGA v rámci režimu povinného pojištění proti přírodním rizikům za státní podporu…“.
(61)
Ustálená judikatura Soudního dvora potvrzuje, že sociální povaha opatření (24) a ani skutečnost, že je dané opatření zcela nebo částečně financováno z poplatků zavedených orgánem veřejné moci a placeno dotčenými podniky (25), nestačí k tomu, aby toto opatření nebylo označeno za podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, který nerozlišuje státní zásahy podle jejich důvodů nebo cílů, ale definuje je podle jejich důsledků (26).
Odškodnění vyplacená subjektem ELGA v roce 2008 v rámci režimu povinného pojištění se týkala několika řeckých zemědělských produktů rostlinného a živočišného původu a odškodnění vyplacená v roce 2009 několika plodin. Z uvedeného vyplývá, že odškodnění vyplacená subjektem ELGA místním producentům zemědělských produktů mohou představovat selektivní finanční zvýhodnění těchto producentů v porovnání s ostatními producenty Unie, kteří podobnou pomoc nedostávají.
V případech, které představují zvýšené riziko škod způsobených živelnými pohromami, je navíc pochybné, že by zemědělská hospodářství mohla získat u soukromé pojišťovny pojistnou ochranu za podobných podmínek. Komise proto soudí, že za těchto okolností představují vyrovnávací platby uhrazené subjektem ELGA prostřednictvím předmětného režimu selektivní finanční zvýhodnění příjemců.
(62)
S ohledem na rozsudek Soudního dvora ve věci Freskot (viz bod č. 86) si lze ale položit otázku, zda by nebylo možné odůvodnit předmětné opatření povahou nebo obecnou systematikou systému, což musí prokázat dotčený členský stát (27). Je nutno přezkoumat, zda zvláštní charakteristiky zemědělství, jeho mimořádná závislost na určitých klimatických podmínkách a v Řecku rovněž jeho zranitelnost ze strany přírodních živlů vedou k nutnosti zavedení státního režimu, který zajišťuje určitou minimální míru vyrovnání založenou na zásadě solidarity. Ovšem opatření, které je výjimkou z použití obecné (para)fiskální soustavy, může být odůvodněno povahou nebo obecnou systematikou daňové soustavy, může-li dotyčný členský stát prokázat, že toto opatření vyplývá přímo ze základních nebo řídících principů jeho daňové soustavy. V tomto ohledu je nutno rozlišit mezi cíli určité daňové soustavy, které jsou jí vnější, a mechanizmy vlastními samotné daňové soustavě, které jsou nezbytné k uskutečnění takových cílů (28).
Jakmile se ukazuje, že subjekt ELGA není financován pouze parafiskálními poplatky ale také přímými příspěvky státu, není podobné odůvodnění založené na solidaritě mezi producenty použitelné a režim je nutno považovat za selektivní jako celek.
V tomto konkrétním případě tak nebyla odškodnění v celkové částce 386 986 648 EUR vyplacená producentům v roce 2008 financována z převažující části ze zvláštního povinného pojistného, protože toto pojistné představovalo pouze částku 88 353 000 EUR. V tomto případě nelze nadále dávky vyplacené pojištěným producentům považovat za dávky financované pouze z příspěvků (29).
(63)
Pokud jde o odškodnění v celkové částce 415 019 452 EUR vyplacená v roce 2009, Komise konstatuje, že tato odškodnění nebyla financována ze zvláštního povinného pojistného, jež dosáhlo v roce 2009 celkové částky 57 015 388 EUR. O těchto odškodněních rozhodla meziresortní vyhláška ze dne 30. ledna 2009 jako o mimořádné pojistné ochraně kvůli ztrátám na rostlinné produkci a tato odškodnění nebyla součástí odškodnění, která subjekt ELGA musel uhradit producentům v roce 2009 na zmírnění škod v rámci systému povinného pojištění. Komise proto nemůže přijmout tvrzení řeckých orgánů, že by se rovněž tato odškodnění měla považovat za skutečná vyrovnání.
(64)
Aby byl subjekt ELGA schopen uhradit producentům zemědělských produktů tato vysoká odškodnění, musel si vzít dva úvěry, které budou splaceny do deseti roků (viz body odůvodnění č. 16 a 17). Na základě údajů poskytnutých řeckými orgány o vývoji ročních sazeb úroků a odpisů jistiny u těchto dvou úvěrů je nutno konstatovat, že subjekt ELGA nebude schopen splácet tyto roční splátky po dobu deseti let ze zvláštního pojistného producentů, a to tím spíše, že uvedené pojistné bude muset sloužit k zaplacení odškodnění za škody, ke kterým bude docházet v dotyčných letech.
(65)
V rámci dodatečných informací řecké orgány uvedly, že za účelem zvýšení příjmů subjektu ELGA byl přijat nový zákon č. 3877/2010 o ochraně a pojištění zemědělské činnosti.
Komise zastává názor, že uvedený zákon může vskutku v budoucnu přispět ke konsolidaci fungování subjektu ELGA. Avšak zvýšení příjmů subjektu ELGA v budoucnosti neumožňuje dojít k závěru, že toto zvýšení bude dostatečné ke splacení předmětných úvěrů a k poskytování odškodnění producentům během dotyčného období.
Úvěr získaný subjektem ELGA na rok 2009 tak zatížil v přílišné míře příjmy, které tento subjekt získá během budoucích deseti let, protože již musí splácet úvěr získaný na rok 2008, kvůli němuž předem uvalil břemeno na pojistné za následující roky. Jak uvádějí zúčastněné strany (viz body odůvodnění č. 34 a 35), tyto potíže navíc zhoršují dva další úvěry, které si subjekt ELGA vzal také v roce 2009. Nelze vyloučit, že dotyčná opatření nebudou financována rovněž z dalších státních prostředků, ke kterým bude mít subjekt ELGA přístup.
(66)
V každém případě se nezdá, že odlišení prováděná režimem podpor mezi podniky, které se nacházejí ve srovnatelné současné a právní situaci, lze odůvodnit na základě cílů solidarity sledovaných předmětným režimem v souvislostech řeckých právních předpisů o odškodnění škod vyvolaných živelnými událostmi. Za prvé v jiných odvětvích než odvětvích chráněných uvedeným režimem nesou srovnatelná nebo podobná rizika podniky samy a za druhé je zřejmé, že i v samotném odvětví zemědělství chráněném tímto režimem budou vždy někteří producenti vystaveni určitým rizikům více než ostatní (kvůli druhu své produkce nebo svému zeměpisném umístění), čímž vyplácené podpory budou vždy poskytovány převážně některým kategoriím producentů na úkor ostatních.
(67)
Z těchto důvodů dospívá Komise k závěru, že odškodnění uhrazená producentům zemědělských produktů subjektem ELGA v roce 2008 a 2009 v rámci režimu povinného pojištění spadají pod čl. 107 odst. 1 Smlouvy a představují státní podporu.
(68)
Je proto nutno přezkoumat, zda je možno přiznat odchylku od obecné zásady zákazu státních podpor stanovenou v čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
2. Označení opatření za protiprávní podporu
(69)
Vzhledem k tomu, že podpory byly poskytnuty a vyplaceny bez předchozího oznámení, jedná se o protiprávní podpory ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 659/1999.
3. Posouzení slučitelnosti podpor podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU
(70)
V souladu s čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy mohou být za slučitelné s vnitřním trhem považovány podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.
(71)
Aby předmětné podpory byly způsobilé pro tuto výjimku, musí dodržet ustanovení právních dokumentů použitelných v okamžiku jejich poskytnutí, tj. v roce 2008 a 2009. V tomto konkrétním případě se jedná o pokyny Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007-2013, a to zejména kapitolu V.B, která se týká podpor na náhradu škod na zemědělské výrobě nebo na prostředcích zemědělské výroby, a v ní zvláště o podkapitolu V.B.3, jež se týká podpor na náhradu zemědělcům za ztráty způsobené nepříznivými povětrnostními podmínkami, a dále o článek 11 nařízení o blokové výjimce.
Je nutno poznamenat, že na některé produkce, u nichž byly producentům poskytnuty podpory v roce 2009 (orientální tabák, rané brambory), by se měla použít ustanovení kapitoly V.B.4 pokynů, která se týká podpor na tlumení chorob zvířat a na ochranu před chorobami rostlin. Ovšem vzhledem ke skutečnosti, že řecké orgány prokázaly, že choroby u těchto produkcí vyplynuly z nepříznivých klimatických podmínek (viz také bod odůvodnění č. 44), Komise posuzovala v souladu s poznámkou pod čarou č. 31 kapitoly V.B.4 pokynů opatření podpory podle ustanovení podkapitoly V.B.3.
(72)
Podmínky stanovené ve výše uvedených ustanoveních pokynů a důležité v tomto konkrétním případě jsou tyto:
a)
podle bodu č. 125 pokynů se mohou nepříznivé povětrnostní podmínky jako mráz, kroupy, déšť nebo sucho, tj. takové podmínky, které v tomto konkrétním případě zapříčinily v Řecku v roce 2008 a 2009 ztráty u některých zemědělských produkcí, blížit přírodním pohromám, jakmile rozsah škod dosáhne určitého prahu obvyklé produkce. Náhrada za uvedené srovnatelné události představuje příspěvek k rozvoji odvětví zemědělství a měla by být povolena na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
Aby ztráty vyplývající z nepříznivých klimatických podmínek byly způsobilé k podpoře, musí dosáhnout 30 % obvyklé roční produkce dotyčného subjektu během předchozích tří roků nebo tříročního průměru na základě předchozích pěti roků při vyloučení nejvyšší a nejnižší hodnoty. V souladu s bodem č. 128 pokynů může Komise uznávat alternativní způsoby výpočtu obvyklé produkce, včetně regionálních referenčních hodnot, pokud jsou tyto způsoby reprezentativní a nezakládají se na nezvykle vysokých výnosech;
b)
oznámení opatření podpory musí na jejich podporu obsahovat příslušné meteorologické údaje. Nepříznivý klimatický jev, který lze postavit naroveň přírodní katastrofě, musí navíc za takový oficiálně uznat veřejné orgány;
c)
hrubá míra podpory nesmí přesáhnout 80 % (90 % v znevýhodněných oblastech nebo oblastech uvedených v čl. 36, písm. a), odrážky i), ii) a iii) nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropské zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) (30) a vymezených členskými státy v souladu s články 50 a 94 uvedeného nařízení) snížení příjmů z prodeje produktu, přičemž se toto snížení vypočítá odečtením:
i)
výsledku vynásobení množství vyprodukovaného v roce, v němž došlo k nepříznivé povětrnostní události, průměrnou prodejní cenou získanou během tohoto roku,
od
ii)
výsledku vynásobení průměrného ročního množství vyprodukovaného během předchozích tří roků (nebo tříročního průměru za posledních předchozích pěti let při vyloučení nejvyšší a nejnižší hodnoty) získanou průměrnou prodejní cenou.
Částku způsobilou k podpoře lze zvýšit o ostatní náklady, které vznikly dotyčnému zemědělci kvůli výpadku úrody z důvodu nepříznivého klimatického jevu;
d)
maximální výše ztrát způsobilých k podpoře se sníží o veškeré částky přijaté v rámci režimu pojištění a o náklady, které nevznikly v důsledku nepříznivého povětrnostního jevu;
e)
výpočet ztráty se musí učinit na úrovni jednotlivého podniku, ale Komise může uznat použití průměrů, pokud jsou tyto průměrné hodnoty reprezentativní a nevedou k výraznému nadměrnému vyrovnání ve prospěch jakéhokoli příjemce;
f)
příjemce musí v každém případě vždy nést část nákladů (bod 125 písm. d) pokynů);
g)
režimy musí být zavedeny ve lhůtě tří let a podpory vyplaceny ve lhůtě čtyř let od vzniku nákladů nebo ztráty.
(73)
Pokud jde o vyrovnávací platby ve výši 373 257 465,71 EUR, které subjekt ELGA poskytl producentům na zmírnění ztrát vzniklých u jejich rostlinné produkce kvůli nepříznivým klimatickým podmínkám, Komise konstatuje, že tyto podpory splňují z větší části, tj. v částce 347 193 466,52 EUR (viz bod odůvodnění č. 42), podmínky pokynů a nařízení o blokové výjimce uvedené v bodě odůvodnění č. 72. Pokud jde o podpory na zmírnění po sobě následujících ztrát u stejné rostlinné výroby ve výši 2 472 785,97 EUR, splňují také tyto podpory z větší části, tj. v částce 2 300 185,51 EUR, podmínky pokynů a nařízení o blokové výjimce uvedené v bodě odůvodnění č. 72.
(74)
Jak ukazuje tabulka uvedená v bodě odůvodnění č. 42, je zejména splněna podmínka bodu odůvodnění č. 72 písm. a), tj. rozsah škod dosáhl 30 % obvyklé produkce, pokud jde o vyrovnávací platby v celkové částce 347 193 466,52 EUR. Pokud jde o platby na vyrovnání po sobě následujících ztrát, zničil rozsah škod u 93,02 % celkové částky těchto podpor, tj. u 2 300 185,51 EUR, více než 30 % obvyklé produkce, a podmínka uvedená v bodě odůvodnění č. 72, písm. a) je tak rovněž splněna.
(75)
Na základě informací poskytnutých řeckými orgány (viz bod odůvodnění č. 39) dodržují hrubé míry dotyčných vyrovnávacích plateb v poměru ke snížení příjmů z prodeje produktu prahové hodnoty stanovené článkem 11 nařízení o blokové výjimce (viz bod odůvodnění č. 72 písm. c)). Výpočet míry podpory se ale neodvolává na průměrné množství vyprodukované za předchozí tři roky (nebo na tříroční průměr), jak uvádí článek 2 nařízení o blokové výjimce, protože pro dotyčné vyrovnávací platby byl použit jiný způsob výpočtu obvyklé produkce (viz popis způsobu výpočtu uvedený v bodě odůvodnění č. 40).
(76)
Podle bodu č. 128 pokynů může Komise uznat jiné způsoby výpočtu, než způsob stanovený v čl. 2 odst. 8 nařízení o blokové výjimce, pokud jsou tyto způsoby reprezentativní a nezakládají se na nezvykle vysokých výnosech. Po analýze popisu způsobu výpočtu použitého v tomto konkrétním případě Komise soudí, že tento způsob splňuje výše uvedenou podmínku pokynů a že vzhledem k míře těchto podpor neexistuje riziko nadměrného vyrovnání za vzniklé ztráty.
(77)
Komise rovněž konstatuje, že meteorologické údaje poskytnuté Řeckem o událostech, k nimž došlo během hospodářského roku 2007-2008, prokazují existenci klimatických událostí, které by mohly odůvodnit poskytnutí předmětných podpor.
(78)
Podle poskytnutých informací o předmětných podporách (viz bod odůvodnění č. 39) byly tyto podpory vedle toho sníženy v závislosti na částkách případně obdržených od pojišťovny a na výdajích nespojených s událostí odpovědnou za ztráty. Výpočet ztrát je učiněn na úrovni jednotlivého podniku. Lhůty pro vyplacení podpor po vzniku ztráty uvedené v bodě odůvodnění č. 72 písm. g) jsou dodrženy.
(79)
S ohledem na výše uvedené může Komise dospět k závěru, že vyrovnávací platby ve výši 349 493 652,03 EUR poskytnuté subjektem ELGA producentům během roku 2008 za účelem zmírnění ztrát u jejich rostlinné produkce, z nichž se částka 2 300 185,51 EUR týká podpor na zmírnění po sobě následujících ztrát u stejné rostlinné produkce, splňují příslušné podmínky pokynů a nařízení o blokové výjimce, a lze je proto považovat za státní podpory slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
(80)
Jak ale ukazuje tabulka uvedená v bodě odůvodnění č. 42, vyrovnávací platby ve výši 26 063 999,19 EUR poskytnuté subjektem ELGA producentům zemědělských produktů během roku 2008 za účelem zmírnění ztrát u jejich rostlinné produkce podmínku čl. 2 odst. 8 nařízení o blokové výjimce ohledně prahu škody vzhledem k obvyklé produkci nesplňují. Komise zjišťuje, že tyto vyrovnávací platby nejsou slučitelné se všemi příslušnými podmínkami pokynů a nařízení o blokové výjimce, a nemohou tak být způsobilé pro výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
(81)
Pokud jde o vyrovnávací platby ve výši 7 338 119,74 EUR poskytnuté zemědělcům subjektem ELGA v roce 2008 na zmírnění ztrát na stavech hospodářských zvířat, z bodu odůvodnění č. 43 vyplývá, že tyto podpory nepředstavují podle řeckých orgánů státní podpory, protože byly vyplaceny v rámci systému zvláštního povinného pojištění. Ačkoliv uvedené orgány dospívají k tomuto závěru u všech vyrovnávacích plateb, které subjekt ELGA poskytl v roce 2008 a 2009, neposkytly dodatečné informace, jež by umožnily označit předmětné podpory za slučitelné s pokyny, pouze u těchto předmětných podpor. Z tohoto důvodu dospívá Komise k závěru, že tyto vyrovnávací platby nesplňují příslušné podmínky pokynů a nařízení o blokové výjimce, a nemohou tak být způsobilé pro výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
Komise každopádně trvá na tom, že přísluší dotyčnému členskému státu za účelem splnění jeho povinnosti spolupráce s Komisí poskytnout všechny poznatky, aby bylo Komisi umožněno ověřit, že podmínky pro výjimku, o kterou členský stát žádá, jsou splněny (31). V tomto konkrétním případě se řecké orgány nikdy nedovolávaly uplatnění pokynů a ani nepředložily žádný dokument, jenž by Komisi umožnil přezkoumat údaje na základě těchto pokynů, a to přes informace uvedené Komisí v odstavci 21 rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení.
(82)
Pokud jde o podpory ve výši 114 374,86 EUR na zmírnění ztrát u rostlinné produkce způsobených medvědy, tyto podpory nespadají do působnosti ustanovení kapitoly V pokynů k řízení rizik a řešení krizí v zemědělství. Podle bodu č. 23 pokynů provádí Komise u opatření podpory nespadajících do pole působnosti pokynů přezkum případ od případu a uznává opatření tohoto typu pouze tehdy, pokud pozitivní příspěvek k rozvoji odvětví ve značné míře vyrovnává rizika narušení hospodářské soutěže, jež tato opatření představují.
Podle bodu č. 113 pokynů je v případě povolování státní podpory na řízení rizik nutno počítat s požadavkem minimálního příspěvku producentů na ztráty, aby se zmírnilo riziko narušení hospodářské soutěže a aby se podnítili k minimalizaci rizik. Ovšem v tomto konkrétním případě dosáhly poskytnuté podpory míry 100 % a podle názoru Komise může úplná neexistence příspěvku producentů na ztráty představovat nebezpečí narušení hospodářské soutěže. Z tohoto důvodu se Komise domnívá, že v tomto konkrétním případě měl být vyžadován minimální příspěvek producentů ve výši 20 %. Tyto podpory jsou proto slučitelné s vnitřním trhem až do výše 80 % jejich míry, tj. do výše 91 500 EUR. Pokud jde o jejich zbývající část, jež odpovídá 20 % jejich míry, jsou uvedené podpory naopak považovány za neslučitelné s vnitřním trhem.
(83)
Pokud jde o podpory na nápravná opatření následkem administrativních chyb v hodnotících zprávách týkajících se podpor na zmírnění ztrát u rostlinné produkce a na stavech hospodářských zvířat, Řecko předložilo pouze celkovou částku těchto podpor, tj. 3 803 901,72 EUR. V rámci doplňkových informací zaslaných řeckými orgány Komisi nebyly ale upřesněny částky týkající se nápravných opatření v případě vyrovnávacích plateb za ztráty u rostlinné produkce a na stavech hospodářských zvířat a ani za ztráty na rostlinné produkci způsobené medvědy (viz body odůvodnění č. 41, 42 a 43). Vzhledem k tomu, že se nápravná opatření týkala administrativních chyb, které představovaly závazky subjektu ELGA vůči příjemcům předmětných podpor, Komise dospívá k závěru, že by tyto nápravné podpory mohly být součástí dotyčných vyrovnávacích plateb. Ovšem vzhledem ke skutečnosti, že Komise považuje za slučitelné pouze vyrovnávací platby za ztráty u rostlinné produkce v celkové výši 349 666 252,49 EUR (viz bod odůvodnění č. 75), dospívá k závěru, že pouze nápravná opatření týkající se těchto vyrovnávacích plateb lze považovat za podpory splňující příslušné podmínky pokynů a nařízení o blokové výjimce a že pouze tyto podpory mohou být způsobilé pro výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
(84)
Mezi vyrovnávacími platbami ve výši 415 019 452 EUR vyplacenými subjektem ELGA zemědělcům během roku 2009 splňují podpory ve výši 27 614 905 EUR podmínky pokynů a nařízení o blokové výjimce popsané v bodě odůvodnění č. 73.
(85)
Na základě podrobných údajů, které řecké orgány poskytly ke každé vyrovnávací platbě vyplacené subjektem ELGA v roce 2009 (viz bod odůvodnění č. 37), mohla Komise konstatovat, že podmínka zmíněná v bodě odůvodnění č. 73 písm. a), tj. že rozsah škody musí dosáhnout prahu 30 % obvyklé produkce, je splněna u vyrovnávacích plateb v celkové hodnotě 27 614 905 EUR.
(86)
Jak vyplývá z bodů odůvodnění č. 76 až 79 v případě části podpor poskytnutých subjektem ELGA v roce 2008, lze stejné závěry uplatnit také v případě podpor poskytnutých v roce 2009 v celkové výši 27 614 905 EUR, tj. že tyto podpory splňují také všechny další podmínky stanovené v příslušných ustanoveních pokynů a nařízení o blokové výjimce.
(87)
Konkrétně míry předmětných podpor, způsob výpočtu použitý v tomto konkrétním případě, meteorologické údaje týkající se událostí, k nimž došlo během hospodářského roku 2008-2009 (viz tabulka v bodě odůvodnění č. 44), vyloučení nadměrného vyrovnání za vzniklé škody a lhůty u podpor po vzniku ztráty dodržují příslušná ustanovení pokynů a nařízení o blokové výjimce.
(88)
Na základě výše uvedeného Komise konstatuje, že podpory ve výši 27 614 905 EUR vyplacené subjektem ELGA zemědělcům během roku 2009 lze považovat za slučitelné s příslušnými ustanoveními pokynů a nařízení o blokové výjimce. Mohou tak být způsobilé pro výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
(89)
Pokud jde o zbývající částku těchto podpor ve výši 387 404 547 EUR, Komise na rozdíl od názoru řeckých orgánů (viz bod odůvodnění č. 46) konstatuje, že tyto podpory nelze považovat za slučitelné s podmínkami stanovenými v článku 11 nařízení o blokové výjimce.
(90)
Z podrobných údajů, které Řecko dodalo ke každé podpoře poskytnuté v roce 2009, vyplývá, že nepříznivé povětrnostní události neodpovídají v tomto konkrétním případě definici nepříznivých klimatických jevů, které lze postavit na úroveň přírodní katastrofě, jak stanoví čl. 2 odst. 8 nařízení o blokové výjimce, protože dotyčné nepříznivé klimatické podmínky zničily méně než 30 % obvyklé produkce dotčených zemědělců. Obvyklá produkce navíc nebyla v tomto konkrétním případě definována v souladu s čl. 2 odst. 8 nařízení o blokové výjimce (32), a míry předmětných podpor tak nebyly stanoveny v souladu s výpočtem, se kterým počítá čl. 11 odst. 2 nařízení o blokové výjimce.
(91)
Řecké orgány se kromě toho domnívají, že předmětné podpory splňují také všechny podmínky pro to, aby byly považovány za slučitelné s čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy a se sdělením o dočasném rámci Společenství (viz body odůvodnění č. 47 až 50).
(92)
Pokud jde o předmětné neoznámené podpory, jež byly všechny poskytnuty během roku 2009, Komise zastává názor, že čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy nelze použít přímo, protože Komise přijala sdělení o dočasném rámci Společenství, které na základě tohoto ustanovení platí od 17. prosince 2008. Sdělení ve svém bodě č. 4.2.2 písm. h) vyloučilo výslovně ze své oblasti působnosti podniky specializované na zemědělskou prvovýrobu. Podle ustálené judikatury je Komise v konkrétní oblasti státních podpor vázána rámci a sděleními, které přijímá, za podmínky, že se tyto rámce a sdělení neodchylují od norem Smlouvy (33). Když Komise v příslušné době v bodě 4.2.2 písm. h) dočasného rámce Společenství soudila, že se režim podpory (který měl pro připomenutí za cíl podporovat přístup k financování v souvislostech hospodářské a finanční krize) neuplatňuje na podniky činné v odvětví zemědělské prvovýroby, domnívala se, že vzhledem k výrazným narušením hospodářské soutěže, ke kterým by v tomto odvětví mohlo dojít, nejsou podobné podpory nutné či přiměřené ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. b), a to až do vstupu v platnost pravidel a konkrétních prahů přijatých pro toto odvětví (34). Podle názoru Komise je proto sdělení v tomto konkrétním případě použitelné na podpory poskytnuté od 17. prosince 2008 do 27. října 2009 ve znění, které v té době platilo.
Pokyny použitelné v okamžiku, kdy byly předmětné podpory přiznány, jsou pokyny Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007-2013. Jak ale vyplývá z bodu odůvodnění č. 91, nepříznivé klimatické podmínky, k nimž došlo v tomto konkrétním případě, zničily méně než 30 % obvyklé produkce dotčených zemědělců. Pokud jde o předmětné vyrovnávací platby, z uvedeného vyplývá, že příslušné podmínky pokynů nelze považovat za splněné.
(93)
Jak vyplývá z bodu odůvodnění č. 48, řecké orgány zastávají názor, že na předmětné neoznámené podpory je použitelný bod 7 písm. a) sdělení, protože tyto podpory byly producentům poskytnuty po 17. prosinci 2008.
Komise ale soudí, že možnost prohlásit podpory odvětví zemědělství za slučitelné podle sdělení o dočasném rámci Společenství zahrnuje pouze podpory poskytnuté odvětví zemědělství počínaje 28. říjnem 2009, kdy vstoupila v platnost změna sdělení o dočasném rámci Společenství, která stanovila pro podniky činné v zemědělské prvovýrobě omezenou výši slučitelné podpory.
(94)
V tomto konkrétním případě z podrobných údajů předložených řeckými orgány pro každou podporu poskytnutou subjektem ELGA během roku 2009 vyplývá, že téměř všechny předmětné podpory byly poskytnuty producentům zemědělských produktů před výše uvedeným dnem 28. října 2009. Většina podpor tak byla poskytnuta mezi březnem roku 2009 a červencem roku 2009, zatímco ostatní podpory byly poskytnuty v září roku 2009.
(95)
Komise proto dospívá k závěru, že předmětné podpory nejsou v souladu se sdělením, a nemohou tak být způsobilé pro výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
(96)
Komise přesto uznává, že na podpory poskytnuté subjektem ELGA producentům zemědělských produktů po výše uvedeném dnu 28. října 2009 (v prosinci roku 2009 a v listopadu roku 2010 byl poskytnut značně malý počet těchto podpor) lze použít změny provedené ve sdělení pro odvětví zemědělství.
(97)
Předmětné podpory splňují podmínky stanovené v bodě 4.2.2 sdělení o dočasném rámci Společenství. Nebyla ale splněna podmínka stanovená v bodě 4.2.2 písm. g) uvedeného sdělení, protože subjekt ELGA neobdržel od dotčených zemědělců prohlášení o jiných podporách de minimis a podporách na základě opatření dočasného rámce Společenství, které tito zemědělci obdrželi během probíhajícího fiskálního roku. Komise přesto uznává argument řeckých orgánů, že tento požadavek by měl představovat v tomto konkrétním případě pouze formální náležitost, protože Řecko během období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2010 zemědělským podnikům podpory de minimis nebo podpory na základě sdělení o dočasném rámci Společenství neposkytlo. Komise proto dospívá k závěru, že podpory, na které je sdělení použitelné, splňují podmínky stanovené v bodě 4.2.2 uvedeného sdělení a jsou způsobilé pro výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
(98)
Komise mimo to soudí, že není vyloučeno, že část uvedených podpor ve výši 75 382 500 EUR splňuje všechny podmínky stanovené v nařízení (ES) č. 1535/2007 (viz body odůvodnění č. 51 a 52).
VII. ZÁVĚRY
(99)
Odškodnění ve výši 386 986 648 EUR vyplacená subjektem ELGA producentům v roce 2008 byla financována pouze částečně ze zvláštního povinného pojistného hrazeného zemědělci, protože toto pojistné dosáhlo v roce 2008 pouze částky 88 353 000 EUR. Pokud jde o odškodnění ve výši 415 019 452 EUR vyplacená v roce 2009, tato odškodnění nebyla financována prostřednictvím zvláštního povinného pojistného.
(100)
Pokud jde o dva úvěry, které si subjekt ELGA musel vzít, aby mohl producentům uvedená odškodnění vyplatit, je nutno konstatovat, že subjekt ELGA nebude schopen prostřednictvím zvláštního pojistného producentů splácet roční splátky úroků a jistiny po dobu deseti let, což je období stanovené pro splacení těchto úvěrů, a to tím spíše, že z tohoto pojistného bude nutno platit odškodnění za škody, k nimž dojde během dotyčných roků.
(101)
Z výše uvedeného vyplývá, že odškodnění vyplacená subjektem ELGA v roce 2008 a 2009 v rámci režimu povinného pojištění nelze považovat za odškodnění financovaná výlučně z poplatků hrazených producenty v podobě zvláštního pojistného. Z tohoto důvodu dospívá Komise k závěru, že odškodnění vyplacená subjektem ELGA v roce 2008 a 2009 v rámci režimu povinného pojištění spadají pod čl. 107 odst. 1 Smlouvy a představují státní podporu.
(102)
Komise konstatuje, že Řecká republika provedla tyto podpory v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy.
(103)
Pokud jde o vyrovnávací platby poskytnuté v roce 2008 v rámci režimu povinného zvláštního pojištění, Komise:
a)
dospívá k závěru o slučitelnosti státních podpor ve výši 349 493 652,03 EUR, které subjekt ELGA poskytl producentům na zmírnění ztrát vzniklých u jejich rostlinné produkce, přičemž částka ve výši 2 300 185,51 EUR se týká podpor na zmírnění po sobě následujících ztrát u stejné rostlinné produkce. Komise soudí, že uvedené podpory splnily příslušná ustanovení pokynů a nařízení o blokové výjimce, a mohou proto být považovány za státní podpory slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy;
b)
soudí, že státní podpory ve výši 33 402 118,93 EUR, které subjekt ELGA poskytl producentům na zmírnění určitých ztrát u rostlinné produkce a u stavů hospodářských zvířat, nesplnily příslušná ustanovení pokynů a nařízení o blokové výjimce, a nejsou proto slučitelné s vnitřním trhem;
c)
soudí, že státní podpory ve výši 114 374,86 EUR, které subjekt ELGA poskytl producentům na zmírnění ztrát u jejich rostlinné produkce způsobených medvědy, mohou představovat nebezpečí narušení hospodářské soutěže, a jsou proto neslučitelné s vnitřním trhem;
d)
soudí, že mezi státními podporami ve výši 3 803 901,72 EUR poskytnutými na nápravná opatření následkem chyb v hodnotících zprávách pouze nápravná opatření, která se týkala plateb v celkové částce 349 493 652,03 EUR na vyrovnání ztrát u rostlinné produkce, a nápravná opatření, která se týkala plateb v celkové částce 91 500 EUR na vyrovnání ztrát u rostlinné produkce způsobených medvědy, splňují příslušné podmínky pokynů a nařízení o blokové výjimce, a jsou proto způsobilá pro výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy. Ostatní státní podpory poskytnuté na nápravná opatření příslušné podmínky pokynů a nařízení o blokové výjimce naopak nesplňují, a nejsou proto způsobilé pro výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
(104)
Pokud jde o vyrovnávací platby poskytnuté v roce 2009 na základě meziresortní vyhlášky, Komise:
a)
dospívá k závěru o slučitelnosti státních podpor ve výši 27 614 905 EUR, které subjekt ELGA poskytl producentům na zmírnění ztrát u jejich rostlinné produkce. Komise soudí, že uvedené podpory splnily příslušná ustanovení pokynů a nařízení o blokové výjimce, a mohou proto být považovány za státní podpory slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy;
b)
dospívá k tomuto závěru ohledně státních podpor ve výši 387 404 547 EUR poskytnutých subjektem ELGA producentům na zmírnění ztrát u jejich rostlinné produkce:
-
podpory poskytnuté před 28. říjnem 2009 (35), tj. před vstupem v platnost změn provedených ve sdělení za účelem zahrnutí zemědělských podniků, nesplnily příslušná ustanovení sdělení, pokynů a nařízení o blokové výjimce, a nejsou proto slučitelné s vnitřním trhem. Tímto závěrem nejsou dotčeny podpory, které v okamžiku poskytnutí splňovaly všechny podmínky stanovené v použitelném nařízení o podporách de minimis,
-
pokud jde o podpory poskytnuté po 28. říjnu 2009, Komise dospívá k závěru, že tyto podpory splňují všechny podmínky stanovené ve sdělení, a lze je proto považovat za státní podpory slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Odškodnění uhrazená řeckým subjektem pro zemědělská pojištění (dále jen „subjekt ELGA“) producentům zemědělských produktů během roku 2008 a 2009 představují státní podporu.
2. Vyrovnávací platby poskytnuté v roce 2008 na základě režimu povinného zvláštního pojištění jsou slučitelné s vnitřním trhem, pokud jde o podpory ve výši 349 493 652,03 EUR, které subjekt ELGA poskytl producentům na zmírnění ztrát u jejich rostlinné produkce, pokud jde o podpory týkající se ztrát u rostlinné produkce způsobených medvědy ve výši 91 500 EUR a pokud jde o nápravná opatření přijatá v rámci výše uvedených podpor. Vyrovnávací platby odpovídající zbývající částce a uhrazené v roce 2008 na základě režimu zvláštního pojištění nejsou s vnitřním trhem slučitelné.
3. Vyrovnávací platby ve výši 27 614 905 EUR poskytnuté v roce 2009 na základě meziresortní vyhlášky č. 262037 ministerstev hospodářství a rozvoje venkova ze dne 30. ledna 2009 jsou slučitelné s vnitřním trhem.
Vyrovnávací platby ve výši 387 404 547 EUR poskytnuté producentům před 28. říjnem 2009 nejsou slučitelné s vnitřním trhem. Tímto závěrem nejsou dotčeny podpory, které v okamžiku poskytnutí splňovaly všechny podmínky stanovené v nařízení (ES) č. 1535/2007.
Článek 2
1. Řecko přijme veškerá nezbytná opatření, aby od příjemců neslučitelných podpor získalo zpět protiprávně vyplacené podpory uvedené v článku 1.
2. Podpory, které mají být navráceny, zahrnují úroky ode dne, kdy byly podpory dány k dispozici příjemcům, až do dne jejich navrácení.
3. Úroky se vypočítají jako složený úrok podle ustanovení kapitoly V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (36).
4. K vrácení dojde neprodleně v souladu s postupy stanovenými ve vnitrostátním právu, pokud tyto postupy umožňují okamžité a účinné provedení tohoto rozhodnutí.
Článek 3
Navrácení podpory uvedené v čl. 1 odst. 2 a 3 bude provedeno okamžitě a účinně. Řecko zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno ve lhůtě čtyř měsíců ode dne jeho oznámení.
Článek 4
1. Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Řecko Komisi tyto informace:
a)
celkovou částku (jistina a úroky), kterou mají příjemci navrátit;
b)
podrobný popis již přijatých nebo plánovaných opatření pro dosažení souladu s tímto rozhodnutím;
c)
doklady prokazující, že příjemcům bylo nařízeno podporu vrátit.
2. Řecko informuje Komisi o dosaženém pokroku na základě vnitrostátních opatření přijatých k provedení tohoto rozhodnutí, a to dokud nebude navrácení podpory uvedené v čl. 1 odst. 2 a 3 dokončeno.
3. Po uplynutí období dvou měsíců uvedeného v odstavci 1 předloží Řecko na požádání Komise zprávu týkající se již přijatých a plánovaných opatření pro dosažení souladu s tímto rozhodnutím. Tato zpráva rovněž poskytne podrobné informace o částkách podpory a úrocích, které již příjemci navrátili.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.
V Bruselu dne 7. prosince 2011.
KOMISIJAS LĒMUMS
(2011. gada 7. decembris)
par kompensācijas atbalstu Grieķijas Lauksaimniecības apdrošināšanas sabiedrībai (ELGA) 2008. un 2009. gadā
(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 7260)
(Autentisks ir tikai teksts grieķu valodā)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2012/157/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
uzaicinājusi ieinteresētās personas iesniegt piezīmes saskaņā ar Līguma 108. panta 2. punkta pirmo daļu (1),
tā kā:
I. PROCEDŪRA
(1)
Pamatojoties uz informāciju, ko Komisija no preses bija ieguvusi par kompensācijas maksājumu summu 425 miljonu euro apmērā, ko Grieķijas Lauksaimniecības apdrošināšanas sabiedrība (turpmāk tekstā - “ELGA”) pēc 2009. gada janvāra protestiem Grieķijā bija paredzējusi izmaksāt lielam skaitam lauksaimniecības produktu ražotāju par ieņēmumu zaudējumiem, kurus viņi 2008. gadā piedzīvoja slikto laika apstākļu dēļ, 2009. gada 4. februārī notika divpusēja sanāksme ar Grieķijas iestādēm. Pēc šīs sanāksmes Grieķijas Pastāvīgā pārstāvniecība Eiropas Savienībā sniedza informāciju par šo pasākumu 2009. gada 9. februāra vēstulē.
(2)
2009. gada 23. februāra vēstulē Komisija pieprasīja papildu informāciju. 2009. gada 20. marta vēstulē Grieķijas iestādes sniedza atbildi Komisijai, ka ELGA ir noslēgusi līgumu par aizņēmumu, lai varētu izmaksāt minētos kompensācijas maksājumus 425 miljonu euro apmērā, kā arī par vēl vienu aizņēmumu 444 miljonu euro apmērā, kura liela daļa paredzēta kompensāciju izmaksai 2008. gadā par zaudējumiem augkopības un lopkopības nozarē, ko arī radījuši ELGA apdrošinātie iemesli.
(3)
Komisijas dienesti pieprasīja papildu informāciju 2009. gada 4. maija vēstulē. Grieķijas iestādes sniedza atbildi 2009. gada 16. jūnija vēstulē. 2009. gada 13. jūlija vēstulē Komisijas dienesti informēja Grieķijas iestādes, ka par 2009. gadu ir reģistrēts kompensācijas pasākums 425 miljonu euro apmērā ar lietas reģistrācijas numuru CP 196/2009 un ka kompensācijas pasākums 444 miljonu euro apmērā, kas izmaksāts 2008. gadā, tajā daļā, kura attiecas uz ELGA apdrošināto iemeslu izraisīto zaudējumu kompensācijām, ir uzskatāms par nelikumīgu atbalstu Padomes 1999. gada 22. marta Regulas (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta (2) piemērošanai (3), 1. panta f) punkta izpratnē un ir reģistrēts ar numuru NN 39/09.
(4)
Pēc Grieķijas iestāžu 2009. gada 18. augusta atbildes vēstules saņemšanas Komisijas dienesti pieprasīja papildu informāciju, nosūtot 2009. gada 14. septembra vēstuli. Turklāt minētajā vēstulē Komisija informēja Grieķijas iestādes, ka saskaņā ar šo iestāžu sniegto informāciju, no kuras izriet, ka attiecīgajiem lauksaimniekiem par 2009. gadu ir izmaksātas kompensācijas 425 miljonu euro apmērā, arī šīs kompensācijas ir reģistrētas kā nelikumīgs atbalsts Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta f) punkta izpratnē, arī ar numuru NN 39/09.
(5)
Komisijas lēmums par procedūras uzsākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2010. gada 20. martā (4). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savus apsvērumus par attiecīgajiem pasākumiem. Komisija saņēma apsvērumus no trešām personām un nosūtīja tos Grieķijas iestādēm 2010. gada 6. maijā. 2010. gada 21. jūlijā Grieķijas iestādes nosūtīja savas piezīmes par šiem ieinteresēto personu apsvērumiem.
(6)
2010. gada 4. jūnijā, 2010. gada 10. septembrī un 2010. gada 14. septembrī Grieķijas iestādes iesniedza papildu informāciju par attiecīgajiem atbalsta pasākumiem. Komisija pieprasīja papildu informāciju, nosūtot 2010. gada 17. novembra vēstuli. Grieķijas iestādes sniedza atbildi 2011. gada 9. marta vēstulē.
(7)
Pēc Grieķijas iestāžu pieprasījuma 2011. gada 31. martā notika divpusēja sanāksme ar Komisijas dienestiem. Pēc šīs sanāksmes Grieķijas iestādes nosūtīja papildu informāciju - 2011. gada 11. maijā un 2011. gada 12. jūlijā. Pēc Grieķijas iestāžu pieprasījuma otra divpusējā sanāksme ar Komisijas dienestiem notika 2011. gada 11. novembrī.
II. APRAKSTS
(8)
Ar Grieķijas likumu 1790/1988 par Grieķijas Lauksaimniecības apdrošināšanas sabiedrības izveidi un darbību un citiem noteikumiem (5) (turpmāk tekstā - “likums 1790/1988”) tika nodibināta sabiedriskā labuma organizācija ar nosaukumu “Grieķijas Lauksaimniecības apdrošināšanas sabiedrība (ELGA)”. ELGA ir juridiska persona - privāto tiesību subjekts, kas pilnībā pieder valstij. Saskaņā ar iepriekš minētā likuma 12. pantu tā ir lauksaimniecības ministra uzraudzībā esoša iestāde. ELGA administrē izdevumu pozīcijas, kas iekļautas tās budžetā saskaņā ar ELGA Administratīvās padomes lēmumiem - padomes locekļus amatā ieceļ ar lauksaimniecības ministra lēmumu. ELGA uzdevums jo īpaši ir augkopības un lopkopības produkcijas apdrošināšana un lauku saimniecību augkopības un lopkopības resursu apdrošināšana pret zaudējumiem, ko rada dabas katastrofas.
(9)
Saskaņā ar likuma 1790/1988 3.a pantu (6) ELGA apdrošināšana ir obligāta un tā apdrošina pret dabas katastrofu riskiem un jo īpaši pret plūdiem, vētrām, salu un pārmērīgu aukstumu, sniegu, krusu, augstām temperatūrām un saules starojumu, pārmērīgām lietavām vai lietu ārpus sezonas, sausumu, kultūraugu slimībām, ko izraisa kaitēkļi, patogēni, apkārtējā vide un dzīvnieki, zibens izraisītiem ugunsgrēkiem, zemestrīcēm, jūras radītām katastrofām, augkopības produkcijas zaudējumiem, kurus rada savvaļas dzīvnieki, kā arī pret daudzām liellopu, aitu un kazu slimībām.
(10)
Saskaņā ar likuma 1790/1988 5.a pantu (7) lauksaimniecības produktu ražotājiem, kuri izmanto šo apdrošināšanu, ir noteikta īpaša apdrošināšanas iemaksa, ko saņem ELGA, un tā ir raksturota 9. apsvērumā. Šī iemaksa ir uzskatāma par likumdevēja noteiktu maksu, ko iekasē no valsts lauksaimniecības produktu pārdošanas un pirkšanas, un ieņēmumi no tās ir paredzēti ELGA uzturēšanai, kura ir atbildīga par dabas katastrofu radīto zaudējumu novēršanu un kompensēšanu lauku saimniecībām.
(11)
Saskaņā ar likuma 1790/1988 5.a pantu šī īpašā apdrošināšanas iemaksa ir noteikta 3 % apmērā augu izcelsmes produktiem un 0,5 % apmērā dzīvnieku izcelsmes produktiem (8). Minētās iemaksu likmes nosaka kompetentie ministri, pamatojoties uz ELGA lauksaimniecības ministram iesniegto priekšlikumu. ELGA ieņēmumi, kas rodas no šīs īpašās apdrošināšanas iemaksas un ko iekasē iemaksu administrācija, tiek ieskaitīti valsts budžetā kā valsts ieņēmumi, un tos ieraksta īpašā ieņēmumu sadaļā. Šos ieņēmumus iemaksā sabiedrībai ELGA no Lauksaimniecības ministrijas (kas pārdēvēta par Lauku attīstības un pārtikas lietu ministriju) budžeta, veicot finansējuma piesaistes ierakstu (finansējuma summa ik gadu ir vienāda) un ņemot vērā ELGA priekšlikumu šai ministrijai. ELGA nav citas ietekmes uz iemaksu lielumu vai izmaksāto kompensāciju summām.
(12)
ELGA apdrošināšanai ir pakļautas fiziskas un juridiskas personas, kuras ir lauksaimniecības, lopkopības, putnkopības, biškopības, zivsaimniecības, akvakultūras vai citu līdzīgu uzņēmumu vadītāji vai darbinieki. ELGA ieņēmumus jo īpaši veido ieņēmumi no īpašās apdrošināšanas iemaksas. Turklāt saskaņā ar Likumu 3147/2003 ELGA kompetencē ietilpst arī atbalsta izmaksāšana plānošanas programmu ietvaros, ja rodas ārkārtas vajadzība saistībā ar zaudējumu kompensēšanu augkopības resursiem un pamatkapitālam, kad zaudējumus rada dabas katastrofas, ārkārtas notikumi vai slikti laika apstākļi. Šos atbalsta pasākumus finansē no valsts budžeta vai aizņēmumiem. Šīs programmas attiecas uz valsts atbalsta pasākumiem, kas apstiprināti ar Komisijas lēmumiem.
(13)
Ar ekonomikas ministra un lauku attīstības ministra 2009. gada 30. janvāra rīkojumu Nr. 262037 (turpmāk tekstā - “starpministriju rīkojums”) izņēmuma kārtā tika paredzētas kompensācijas 425 miljonu euro apmērā, lai segtu 2008. gadā radušos zaudējumus. Saskaņā ar starpministriju rīkojumu attiecīgās kompensācijas izmaksāja ELGA saistībā ar rīkojumā norādīto dažu augkopības kultūru produkcijas apjoma samazināšanos, kas notika 2008. gada ražas sezonas laikā slikto laika apstākļu dēļ, un proti, sausuma, augstas temperatūras, lietavu, kā arī attiecīgo kultūru entomoloģisko un fitopatoloģisko slimību dēļ. Zaudējumi tika nodarīti tādām kultūrām kā mandeļkoki, ķirši, aprikozes, dažu šķirņu persikiem, plūmes, bumbieres un ābeles, sparģeļi, austrumu tabakas kultūras, kartupeļi, kokvilna, olīvkoki un graudaugi.
(14)
Saskaņā ar Grieķijas iestāžu sniegto informāciju līdz ar produkcijas zudumiem attiecībā uz dažām kultūrām (graudaugiem, kokvilnu), nosakot zaudējumu robežvērtību, tika ņemta vērā arī produkcijas kvalitātes pasliktināšanās. Attiecīgos zudumus vai sliktākas kvalitātes produkciju radīja meteoroloģisko parādību un augu slimību kopīga ietekme, ko izraisīja sliktie laika apstākļi, kādi bija jāpārcieš attiecīgajām kultūrām minētajā gadā.
(15)
Lai izmaksātu šīs kompensācijas, ELGA noslēdza līgumu ar banku par aizņēmumu 425 000 000 euro apmērā. Šis aizņēmums būs jāatmaksā desmit gadu laikā (no 2010. līdz 2019. gadam). Pirmajos trīs gados (no 2010. līdz 2012. gadam) par šo aizņēmumu ir jāmaksā procenti un nodoklis Grieķijas valstij, un šie maksājumi sasniedz 28 513 250 euro gadā, bet turpmākajos septiņos gados (no 2013. līdz 2019. gadam) - procenti, amortizācija un nodoklis Grieķijas valstij, un šī summa 2013. gadā sasniegs 89 227 536 euro, 2014. gadā - 85 087 786 euro, 2015. gadā - 81 025 536 euro, 2016. gadā - 76 963 286 euro, 2017. gadā - 72 901 036 euro, 2018. gadā - 68 838 786 euro un 2019. gadā - 64 776 536 euro. Aizņēmumu ir garantējusi Grieķijas valsts par labu ELGA.
(16)
Saskaņā ar Grieķijas iestāžu sniegto informāciju kompensācijas, ko 2008. gadā par apdrošinātajiem zaudējumiem izmaksāja ELGA, sasniedza 386 986 648 euro. Šo summu daļēji sedza apdrošināšanas iemaksas 88 353 000 euro apmērā un daļēji - ieņēmumi, kas gūti no aizņēmuma 444 miljonu euro apmērā.
(17)
ELGA paņēma bankā aizņēmumu 444 000 000 euro apmērā, pamatojoties uz Grieķijas likuma Nr. 3074/2002 13. pantu un Grieķijas likuma Nr. 3147/2003 28. panta 17. punktu. Šis aizņēmums būs jāatmaksā desmit gadu laikā (no 2009. līdz 2018. gadam). Pirmajos trīs gados (no 2009. līdz 2011. gadam) par šo aizņēmumu ir jāmaksā procenti un nodoklis Grieķijas valstij, un šie maksājumi sasniedz 23 709 600 euro gadā, bet turpmākajos septiņos gados (no 2012. līdz 2018. gadam) - procenti, amortizācija un nodoklis Grieķijas valstij, un šī summa 2012. gadā sasniegs 87 138 171 euro, 2013. gadā - 83 789 143 euro, 2014. gadā - 80 395 714 euro, 2015. gadā - 77 002 286 euro, 2016. gadā - 73 608 857 euro, 2017. gadā - 70 215 429 euro un 2018. gadā - 66 822 000 euro. Aizņēmumu ir garantējusi Grieķijas valsts par labu ELGA.
(18)
Cita aizņēmuma daļa 145 366 352 euro apmērā bija paredzēta valsts atbalsta piešķiršanai, kas apstiprināts ar Komisijas lēmumiem ārkārtas vajadzību plānošanas programmu ietvaros attiecībā uz ugunsgrēkiem 2006. un 2007. gadā. Šis lēmums neattiecas uz minēto ELGA ieņēmumu daļu.
III. KOMISIJAS PAUSTĀS ŠAUBAS, UZSĀKOT PĀRBAUDES PROCEDŪRU
1. Par atbalsta esamību LESD 107. panta 1. punkta izpratnē
(19)
Pasākumi tiek veikti, izmantojot valsts līdzekļus: Komisija uzskata, ka šajā gadījumā minētais nosacījums ir izpildīts, jo attiecīgie valsts tiesību akti (skatīt 11. apsvērumu) nepārprotami paredz, ka ELGA sniegtie pakalpojumi tiek finansēti no valsts līdzekļiem un ka tie ir attiecināmi uz valsti.
(20)
Papildu informācijā, kas sniegta pirms procedūras uzsākšanas, Grieķijas iestādes norādīja, ka tās plāno palielināt īpašo apdrošināšanas iemaksu procentuālo īpatsvaru, lai palielinātu ELGA ieņēmumus. Tātad par ELGA ieņēmumu palielināšanu sniegtā informācija šajā procedūras posmā neietver precīzus datus, kas ļautu secināt, ka minētā palielināšana būs pietiekama paņemto aizņēmumu atmaksāšanai un kompensāciju piešķiršanai ražotājiem norādītajos gados. Līdz ar to nevar izslēgt, ka attiecīgie pasākumi tiks finansēti arī no citiem valsts līdzekļiem, kas ir ELGA rīcībā.
(21)
Pasākumi, kas var ietekmēt tirdzniecību un ierobežo vai var ierobežot konkurenci: kompensācijas, ko ELGA 2008. gadā izmaksāja kā obligātās apdrošināšanas atlīdzības, attiecās uz daudziem Grieķijas augu un dzīvnieku izcelsmes lauksaimniecības produktiem, un 2009. gadā izmaksātās kompensācijas attiecās uz daudzām augkopības kultūrām (skatīt 13. apsvērumu). Līdz ar to Komisija procedūras uzsākšanas posmā atzina, ka attiecīgās kompensācijas radīja priekšrocības vietējiem ražotājiem salīdzinājumā ar citiem Eiropas Savienības ražotājiem, kuri nesaņēma šādu atbalstu. Lauksaimniecības nozare Eiropas Savienības līmenī ir atvērta konkurencei, un tādēļ tā ir jutīga pret jebkādiem pasākumiem, kas veicina ražošanu vienā vai otrā dalībvalstī. Līdz ar to attiecīgās kompensācijas var ierobežot konkurenci iekšējā tirgū un ietekmēt dalībvalstu tirdzniecību.
(22)
Pasākumi noteiktu uzņēmumu vai noteiktu produktu atbalstam: attiecībā uz jautājumu par to, vai ELGA maksājumi saistībā ar obligāto apdrošināšanu pret dabas radītiem riskiem radīja selektīvas priekšrocības, Komisija uzskatīja, ka a priori šā pasākuma selektivitāti izraisīja apstāklis, ka ELGA kompensācijas varēja saņemt tikai par ierobežotu loku lauksaimniecības produktu.
Komisija atzina, ka var piekrist - lauksaimniecības nozares īpatnības un īpašā atkarība no noteiktiem laika apstākļiem, kā arī šīs nozares ievainojamība saskarē ar dabas katastrofām Grieķijā radīja nepieciešamību izveidot valsts sistēmu, kas nodrošinātu minimālo kompensēšanas līmeni, pamatojoties uz solidaritātes principu. Tādā mērā, kādā ELGA izmaksātās kompensācijas saistībā ar obligāto apdrošināšanu tiek finansētas no ieņēmumiem, kurus nodrošina īpašā apdrošināšanas iemaksa, Komisija uzskatīja, ka tās, iespējams, varētu atzīt par tādām, kas saņēmējiem nerada negodīgas priekšrocības.
Taču šāds pamatojums, kas balstīts uz sistēmas iekšējo loģiku un veidu, nevar attaisnot Grieķijas valsts finansiālos papildu pasākumus attiecīgajā jautājumā (ārpus obligāto iemaksu nodrošinātā finansējuma). Tātad Komisijai pārbaudes procedūras uzsākšanas posmā nav pietiekamu datu, kas ļautu izdarīt līdzīgus secinājumus par šo gadījumu. Jo īpaši Komisijai radās šaubas par to, vai attiecīgie pasākumi tiktu finansēti bez valsts papildu iejaukšanās.
(23)
Minēto iemeslu dēļ Komisija procedūras uzsākšanas posmā secināja, ka nav iespējams izslēgt - ELGA 2008. un 2009. gadā izmaksātās kompensācijas saistībā ar obligāto apdrošināšanu attiecas uz Līguma 107. panta 1. punktu un ir uzskatāmas par valsts atbalsta pasākumiem.
2. Pasākumu klasificēšana par nelikumīgiem atbalsta pasākumiem
(24)
Komisija uzskatīja, ka šis atbalsts ir piešķirts un izmaksāts bez iepriekšēja paziņojuma, tāpēc ir uzskatāms par nelikumīgu Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta f) punkta izpratnē.
3. Atbalsta pasākumu saderības iepriekšējs novērtējums
(25)
Ņemot vērā Grieķijas iestāžu apgalvojumu, ka attiecīgie pasākumi nav klasificējami kā valsts atbalsts, Komisijas rīcībā procedūras uzsākšanas brīdī nav nepieciešamās informācijas, kas ļautu novērtēt šo atbalsta pasākumu saderību ar tiesību aktu normām, ko piemēroja šā atbalsta piešķiršanas laikā, proti, 2008. un 2009. gadā. Šajā gadījumā ir runa par Kopienas pamatnostādnēm attiecībā uz valsts atbalstu lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarē 2007.-2013. gadā (9) (turpmāk tekstā - “pamatnostādnes”) un jo īpaši to V.B nodaļu, kas attiecas uz atbalsta pasākumiem, lai kompensētu lauksaimnieciskai ražošanai vai tās pamatlīdzekļiem nodarīto kaitējumu.
(26)
Pamatojoties uz sniegto informāciju, tika konstatēts, ka kompensācijas, kas galvenokārt bija paredzētas noteiktām kultūrām, attiecās uz zaudējumiem, kuri sasniedza minimālo robežvērtību 30 %, ņemot vērā produkcijas apjoma zudumus vai dažu produktu veidu kvalitātes pasliktināšanos, kas iestājusies attiecīgā gada laikā un kā cēlonis ir bijusi kopīgā ietekme, ko radīja ne tikai nelabvēlīgās meteoroloģiskās parādības, bet - dažām kultūrām - arī augu slimības. Grieķijas iestāžu nosūtītā informācija neietvēra datus par šo kompensāciju aprēķināšanas metodi.
(27)
Līdz ar to Komisijai radās šaubas, vai šos atbalsta pasākumus var atzīt par saderīgiem ar pamatnostādņu V.B nodaļu.
IV. TREŠO PERSONU IESNIEGTIE APSVĒRUMI
(28)
Ieinteresētās personas, kas iesniedza savus apsvērumus, bija Eiropas lauksaimniecības produktu un lauksaimniecisko pārtikas produktu tirgotāju komiteja, turpmāk tekstā - “CELCAA”, Eiropas graudaugu, lopbarības, olīvkoku augļu, olīveļļas, olīvu, tauku un pārtikas produktu tirdzniecības komiteja, turpmāk tekstā - “COCERAL”, kā arī kāda trešā ieinteresētā persona, kas pieprasīja ievērot konfidencialitāti attiecībā uz tās identitāti.
(29)
Attiecībā uz neatkarīgajiem tirgotājiem (trešā ieinteresētā persona) un attiecībā uz CELCAA un COCERAL, kuru mērķis ir neatkarīgo tirgotāju interešu aizsardzība, ieinteresētās personas uzskatīja, ka minētais atbalsts, kas sākotnēji tika piešķirts lauksaimniekiem, faktiski nonāca lauksaimniecības kooperatīvu un to asociāciju rīcībā, kuras - tā kā ir vienīgās, kas izplata lauksaimniecības produktus - līdz ar to konkurē ar neatkarīgajiem tirgotājiem.
(30)
Kā uzskata ieinteresētās personas, Grieķija nav iesniegusi pierādījumus, kas apliecinātu, ka attiecīgās kompensācijas ir piešķirtas par zaudējumiem, kurus radīja sliktie laika apstākļi. Grieķijas iestādes nav iesniegušas analītisku aprakstu par attiecīgo laika apstākļu veidu, pamatojot meteoroloģisko informāciju, kas iegūta saskaņā ar pamatnostādņu prasībām.
(31)
Ieinteresētās personas uzskata, ka Grieķijas iestādes nav precizējušas ne aprēķināšanas metodi, kas izmantota šīm kompensācijām, ne arī minimālo robežvērtību zaudējumiem. Turklāt minētās kompensācijas attiecās tikai uz noteiktiem lauksaimniecības produktiem, lai gan arī citu produktu ražotāji, kuri nesaņēma kompensācijas, tāpat bija cietuši zaudējumus savās attiecīgajās nozarēs.
(32)
Ieinteresētās personas arī uzskatīja, ka šo kompensāciju piešķiršana ietekmēja cenu veidošanos gala produkcijai, izraisot cenu pazemināšanos tiem produktiem, kuriem piešķīra kompensācijas. Tādējādi šie atbalsta pasākumi radīja ekonomiskas priekšrocības attiecīgajiem ražotājiem, ļaujot tiem pārdot savu produktu partijas, kuras nebija ietekmējuši nelabvēlīgie laika apstākļi, situācijā, kas ierobežoja konkurenci. No otras puses, privātajiem tirdzniecības aģentiem (piemēram, tirgotājiem, pārtikas miltu malējiem, lopbarības malējiem, putnkopjiem, cūkgaļas audzētājiem utt.) radās grūtības, ko izraisīja lauksaimniecības kooperatīvu un to asociāciju uzspiestā tarifu politika, kuru īstenoja kooperatīvi, kas izmantoja monopolstāvokli.
(33)
Turklāt ELGA piedāvātajai apdrošināšanai attiecībā uz riskiem, kam pakļauta lauksaimniecības nozare, bija jāievēro proporcionalitātes un vienlīdzības principi. Pēc ieinteresēto personu domām nav pieņemami, ka ELGA 2008. un 2009. gadā izmaksāto kompensāciju summas trīs līdz četras reizes pārsniedza attiecīgās apdrošināšanas iemaksu kopsummas par tiem pašiem gadiem.
(34)
Pēc ieinteresēto personu domām ar šo jauno aizņēmumu, par ko noslēgts līgums attiecībā uz 2009. gadu, ELGA ir pārmērīgi “ieķīlājusi” ieņēmumus, kurus tā gūs turpmākajos desmit gados, ņemot arī vērā, ka tai jau bija pienākums atmaksāt aizņēmumu, par ko bija noslēgts līgums attiecībā uz 2008. gadu un kā dēļ ELGA bija avansā “ieķīlājusi” apdrošināšanas iemaksas par turpmākajiem gadiem. Ieinteresētās personas turklāt informēja par vēl diviem papildu aizņēmumiem, ko ELGA bija ņēmusi 2009. gadā, un proti, par aizņēmumu 350 miljonu euro apmērā, ko ELGA aizņēmās no Pirejas bankas, un par aizņēmumu 112 miljonu euro apmērā, ko ELGA aizņēmās no Grieķijas Lauksaimniecības bankas un Grieķijas Valsts bankas.
(35)
Ieinteresētās personas arī uzskatīja, ka aizņēmums 444 miljonu euro apmērā un aizņēmums 415 miljonu euro apmērā ir uzskatāms par papildu ieņēmumiem attiecībā pret apdrošināšanas iemaksām, kuru maksāšana ir noteikta likumā, paredzot aizņēmumu ņemšanu, par kuriem slēdz līgumus, ko garantē Grieķijas valsts. Līdz ar to šie aizņēmumi ir uzskatāmi par valsts līdzekļiem.
V. GRIEĶIJAS IESNIEGTIE APSVĒRUMI
1. Vispārīgi apsvērumi par kompensācijas atbalstu, kas piešķirts 2008. un 2009. gadā
(36)
Pēc Grieķijas iestāžu domām kompensācijas atbalsts, ko ELGA izmaksāja 2008. un 2009. gadā, nav uzskatāms par valsts atbalstu.
Attiecīgās apdrošināšanas sistēmas finansēšana tiek nodrošināta ar īpašām obligātām iemaksām, kuras maksā lauksaimnieki. Ņemot vērā to, ka šo apdrošināšanu regulē sociālās solidaritātes princips, no vienas puses, īpašajām obligātajām iemaksām nav jābūt stingri proporcionālām apdrošinātajam riskam, un, no otras puses, izmaksāto pakalpojumu summai nav jābūt tieši proporcionālai apdrošinātā ieņēmumiem (10). Līdz ar to, pēc Grieķijas iestāžu domām te ir runa par patiesām kompensācijām, kas izmaksātas, lai segtu zaudējumus, ko lauksaimnieciskai ražošanai radījuši sliktie laika apstākļi, saskaņā ar Grieķijas tiesību aktiem attiecībā uz lauksaimniecības apdrošināšanu, ko izmaksā ELGA.
Turklāt, kā apgalvo Grieķijas iestādes, ELGA ir spējīga noteiktajā termiņā izpildīt savas finansiālās saistības obligātās apdrošināšanas sistēmas ietvaros. Šīs ELGA spējas ir nostiprinājusi jauna Likuma Nr. 3877/2010 pieņemšana par lauksaimnieciskās darbības aizsardzības un apdrošināšanas sistēmu, kas ELGA paredz papildu finansēšanas avotus. Tātad minētais likums lielākajā daļā gadījumu palielina īpašās apdrošināšanas iemaksas (par zaudējumiem augkopības produkcijas ražošanā no 3 % uz 4 % un par zaudējumiem lopkopībā - no 0,50 % uz 0,75 %). Turklāt šis likums paredz brīvprātīgo apdrošināšanu pret zaudējumiem, ko neapdrošina obligātā apdrošināšana, kā arī vispārīgo apdrošināšanu, kur iemaksas par labu ELGA ir jāveic fiziskām personām, kuru pamatnodarbošanās nav lauksaimniecība, un juridiskām personām, kuru darbība lielākoties nav saistīta ar lauksaimniecību kā pamatdarbības veidu.
(37)
Tomēr pat gadījumā, ja kompensācijas atbalsts būtu uzskatāms par valsts atbalstu, Grieķijas iestādes uzskata, ka tas būtu saderīgs ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu un pamatnostādnēm. Grieķijas iestādes iesniedza Komisijas dienestiem detalizētus datus par katru atbalsta pasākumu, ko ELGA piešķīra 2008. un 2009. gadā, norādot attiecīgā lauksaimnieka vārdu/nosaukumu un nodokļu maksātāja identifikācijas numuru, departamentu, kur atrodas zemesgabals, kultūrauga tipu, kultūrauga mērvienības un izmantoto vienību skaitu, atbalsta summu un atbalsta piešķiršanas datumu, zaudējumu aprakstu un tā līmeni, salīdzinot ar parastās ražošanas rādītājiem.
(38)
Attiecībā uz kompensācijas atbalstu 2008. un 2009. gadā par zaudējumiem, kas radās, kad tika iznīcināti vairāk nekā 30 % parastās ražas augkopībā, Grieķijas iestādes lēsa, ka bija izpildīti visi nosacījumi, kas paredzēti pamatnostādņu 124.- 130. punktā, kā arī Komisijas atbrīvojuma regulas - Komisijas 2006. gada 15. decembra Regulas (EK) Nr. 1857/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu (11), (turpmāk tekstā - “Atbrīvojuma regula”) 11. pantā.
(39)
Pēc Grieķijas iestāžu domām, attiecīgais atbalsts tika izmaksāts cietušajiem ražotājiem vai ražotāju organizācijām, kurās šie ražotāji apvienojušies, saskaņā ar pamatnostādnēm un iepriekš minēto Atbrīvojuma regulu. Grieķijas iestādes jo īpaši apliecināja, ka:
a)
atbalsta summa nevienā gadījumā nepārsniedza ražotāju reālo zaudējumu summu;
b)
attiecībā uz atbalsta intensitāti Grieķijas iestādes apliecināja, ka tika izpildīti nosacījumi, kas paredzēti Atbrīvojuma regulas 11. panta noteikumos, ņemot vērā, ka ELGA neizmaksāja nevienu kompensāciju, kas pārsniegtu 74,8 % produkta pārdošanas ieņēmumu samazinājuma, ko izraisīja sliktie laika apstākļi;
c)
maksimālā zaudējumu summa, par ko varēja saņemt atbalstu, tika samazināta par visām summām, kas saņemtas kā apdrošināšanas atlīdzības, un par izmaksām, kuras netika atbalstītas kā nelabvēlīgu meteoroloģisko parādību radītas izmaksas;
d)
zaudējumi tika aprēķināti atsevišķu saimniecību līmenī; un
e)
lēmums par šā atbalsta piešķiršanu, kā arī minētā atbalsta izmaksāšana notika attiecīgi trīs gadu laikā pēc zaudējumu rašanās un četru gadu laikā pēc zaudējumu rašanās, kā to paredz Atbrīvojuma regulas 11. panta 10. punkts;
f)
attiecīgais atbalsts netika apvienots ar citiem valsts atbalsta pasākumiem, ne arī ar finanšu subsīdijām, ko dalībvalstis vai Eiropas Savienība piešķir par tām pašām attaisnotajām izmaksām. Attiecīgie ražotāji nesaņēma atbalstu, lai segtu vienus un tos pašus zaudējumus, pamatojoties uz vairāk nekā vienu tiesību aktu, līdz ar to šis atbalsts tika piešķirts vai nu saskaņā ar pamatnostādnēm, vai saskaņā ar Atbrīvojuma regulu, vai saskaņā ar Komisijas 2007. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1535/2007 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam lauksaimniecības produktu ražošanas nozarē (12) (turpmāk tekstā - “de minimis regula”), vai saskaņā ar Komisijas 2009. gada 22. janvāra paziņojumu “Valsts atbalsta pasākumu Kopienas pagaidu shēma, lai veicinātu piekļuvi finansējumam pašreizējās finanšu un ekonomiskās krīzes apstākļos” (turpmāk tekstā - “paziņojums par Kopienas pagaidu shēmu”) (13).
(40)
Attiecībā uz parastā produkcijas apjoma aprēķināšanas metodi Grieķijas iestādes sniedza informāciju par izmantoto metodi un apliecināja, ka ir ievēroti nosacījumi, kas paredzēti pamatnostādņu 128. punktā, saskaņā ar kuru citas metodes izmantošanas gadījumā tai ir jābūt reprezentatīvai un to nedrīkst balstīt uz neparasti augstiem ražas rādītājiem. Proti, slikto laika apstākļu radīto zaudējumu novērtēšanu atsevišķo saimniecību līmenī veica agronomi, novērtējot situāciju uz vietas, kā to paredz noteikumi par ELGA veikto apdrošināšanu. Veicot kontroli uz vietas, agronoms-vērtētājs izmēra zemesgabala lielumu ar visiem piemērotajiem līdzekļiem (mērlente, zemesgabalu identifikācijas kartes, ĢPS ierīces) un koku audzēšanas gadījumā saskaita kokus. Pēc tam agronoms novērtē zemesgabala iespējamo ražību, ņemot vērā izmantotos audzēšanas paņēmienus (jo īpaši stādīšanas blīvumu, atzarošanas sistēmu koku audzēšanā, agrīnās kultūras, kuras audzē zem plēves, un irigācijas sistēmu), audzēto sugu daudzveidību, iepriekš audzēto kultūru viengadīgo kultūru gadījumā, audzēšanas vadību (jo īpaši mēslošanu un cīņu pret kaitēkļiem), augsnes produktivitāti un konkrētā ražas gada iespējamās īpatnības (piemēram, sausumu un problēmas ar augļu aizmešanos). Visbeidzot, novērtē gaidāmo kaitējuma līmeni zemesgabala ražībai. Kad ir noteikts kaitējuma līmenis, dažādās zemesgabala vietās paņem paraugus, ņemot vērā gaidāmās ražas kvantitatīvos zudumus, kvalitātes pasliktināšanos, ko izraisa kaitējums, audzēšanas vadību pēc kaitējuma atklāšanās (piemēram, augu papildu nosegšanu, papildu ravēšanu un bojāto augļu aizvākšanu).
2. Īpaši apsvērumi par kompensācijas atbalstu, kas piešķirts 2008. gadā
(41)
No visa atbalsta, ko ELGA piešķīra 2008. gadā, un proti, no 386 986 648 euro, ražotājiem tika izmaksātas kompensācijas 373 257 465,71 euro apmērā, lai segtu zaudējumus augkopībā, ko radīja sliktie laika apstākļi. Attiecībā uz šo atbalstu ELGA piemēroja augkopības produkcijas apdrošināšanas noteikumu 6. pantu par kompensācijām lauksaimniecības produktu ražotājiem, lai segtu zaudējumus, ko rada slikti laika apstākļi, kā paredzēts valsts Likumā Nr. 1790/1988, ar ko izveido ELGA apdrošināšanas sistēmu.
(42)
Par šo atbalstu Grieķija iesniedza meteoroloģisko informāciju, kas raksturo sliktos laika apstākļus, kādi tika novēroti 2007./2008. gada sezonas laikā. Šīs nelabvēlīgās meteoroloģiskās parādības oficiāli atzina valsts iestādes. Jo īpaši tie raksturo karstuma vilni, kas tika novērots 2007. gada jūnija un jūlija beigās visā valstī, stiprās lietavas vairākos valsts reģionos 2007. gada oktobrī, kā arī sausos un siltos katabatiskos vējus, ko tajos pašos mēnešos novēroja Krētā, vētras un krusu 2008. gada augusta sākumā dažos kontinentālās Grieķijas ziemeļrietumu un centrālajos departamentos un vētras, kas augusta beigās piemeklēja tādus reģionus kā Magnēziju, Viotiju, Atikas austrumdaļa un Eibojas un Krētas salas.
Jo īpaši minētās kompensācijas tika piešķirtas par zaudējumiem, kas pārsniedza šādu līmeni, salīdzinot ar parasto ražošanas līmeni (14):
Minimālais zaudējumu līmenis (%), salīdzinot ar parasto ražošanu
Kompensāciju kopsumma
(euro)
Lauksaimniecības zemesgabalu skaits, kur radušies zaudējumi
Procentuālais īpatsvars no kompensāciju kopsummas
20-29
26 063 999,19
101 162
6,98
30-100
347 193 466,52
565 244
93,02
Kopā
373 257 465,71
666 406
100
Turklāt ELGA piešķīra papildu kompensācijas 2 472 785,97 euro apmērā tiem ražotājiem, kuri 2007./2008. gada sezonas vienā gadā slikto laika apstākļu dēļ bija cietuši zaudējumus vairākas reizes pēc kārtas attiecībā vienu un to pašu augkopības produkciju. Attiecībā uz šo kompensāciju kopsummas 6,98 % zaudējumu līmenis bija robežās no 20 % līdz 30 % no parastā ražošanas līmeņa, un attiecībā uz 93,02 % minētās kopsummas zaudējumi sasniedza vairāk nekā 30 % no parastā ražošanas līmeņa.
(43)
Turklāt tajā atbalstā, ko ELGA izmaksāja lauksaimniekiem 2008. gadā, bija iekļauti arī šādi atbalsta maksājumi:
a)
atbalsts 7 338 119,74 euro apmērā par zaudējumiem, kas radās dzīvnieku resursiem. No šā atbalsta summa 1 860 279,67 euro apmērā bija paredzēta dzīvnieku resursu zaudējumu segšanai, ko radīja sliktie laika apstākļi, summa 3 188 825,78 euro apmērā atbilda zaudējumiem, ko radīja dzīvnieku slimības vai kaites, un summa 2 289 014,29 euro apmērā atbilda zaudējumiem, ko radīja cits kaitējums (piemēram, savvaļas dzīvnieku, lāču, vilku un klaiņojošu suņu uzbrukumi). Šo atbalstu Grieķijas iestādes uzskatīja par patiesām kompensācijām, kuras izmaksāja obligātās apdrošināšanas sistēmas ietvaros un kas nebija valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē;
b)
atbalsts 114 374,86 euro apmērā par zaudējumiem, kurus augkopības produkcijai nodarīja lāči. Šis atbalsts tika piešķirts Kopienas programmas LIFE ietvaros, lai aizsargātu brūnos lāčus Grieķijā. Atbalsta intensitāte bija 100 %; un
c)
atbalsts 3 803 901,72 euro apmērā par korekcijas darbībām, lai novērstu neuzmanības kļūdas novērtējuma ziņojumos attiecībā uz zaudējumiem augkopības produkcijai un dzīvnieku resursiem. Šīs kļūdas, kuras atklāja pēc atbalsta izmaksāšanas lauksaimniekiem, bija ELGA parāds attiecīgajiem saņēmējiem.
3. Īpaši apsvērumi par kompensācijas atbalstu, kas piešķirts 2009. gadā
(44)
Attiecībā uz kompensācijām, kas izmaksātas 2009. gadā, pamatojoties uz starpministriju 2009. gada 30. janvāra rīkojumu, un proti, 415 019 452 euro apmērā, turpmākajā tabulā ir norādīti attiecīgie produkti, laika apstākļi, kas radīja zaudējumus, un sniegts šā kaitējuma apraksts.
Lauksaimniecības produkts
Kompensāciju kopsumma
(EUR)
Sliktie laika apstākļi
Radītā kaitējuma apraksts
1.
Mandeles
Ķirši
Aprikozes (Bebekou šķirne)
Āboli
Plūmes
Bumbieres
56 580 555
(par visiem produktiem)
Augsta temperatūra un karstuma viļņi
Silta un sausa ziema
Ilgstošs sausums
Pēkšņas temperatūras maiņas
Augstās temperatūras un karstuma viļņi 2007. gada vasarā negatīvi ietekmēja minēto produktu ražošanu un jo īpaši pumpuru veidošanos augļu kultūrām. Ilgstošais sausums 2007. gadā un pēkšņās temperatūras svārstības izraisīja produkcijas samazināšanos. Turklāt siltās un sausās ziemas dēļ vairākām koku kultūrām nebija pietiekami ilgs atpūtas periods.
2.
Persiki
10 970 348
Tādi paši laika apstākļi, kā norādīts 1. punktā
Tāds pats radītais kaitējums, kā norādīts 1. punktā
3.
Sparģeļi
6 751 747
Silta un sausa ziema
Zema temperatūra
Siltā un sausā ziema 2007.-2008. gadā veicināja kataboliskos procesus sparģeļos un izraisīja uzkrāto barības vielu zudumus. Šie apstākļi izraisīja turpmākās sparģeļu ražas pēkšņu samazinājumu. Ražošanu, kas jau tāpat samazinājās vasarā, ietekmēja arī zemās temperatūras 2008. gada februārī, aizkavējot augšanu. Tas izraisīja sparģeļu ražas papildu samazinājumu Grieķijā 2008. gadā.
4.
Austrumu tabaka
13 817 834
Augsta temperatūra un karstuma viļņi
Sausums.
Augstā temperatūra un karstuma viļņi 2007. gada vasarā kopā ar sausumu apgrūtināja kukaiņu invāzijas un vīrusa apkarošanu, ko izraisīja trips, un samazināja tabakas produkcijas apjomus visā valstī.
5.
Vasaras kartupeļi
7 220 996
Augsta temperatūra
Augstā temperatūra 2006. un 2008. gada vasarā apgrūtināja entomoloģisko un fitopatoloģisko invāziju apkarošanu vasaras kartupeļu kultūrai vairākos Grieķijas departamentos.
6.
Kokvilna
109 564 462
Ilgstošs sausums
Karsta vasara
Auksts rudens
Lietavas
Ilgstošais sausums ieraisīja ūdens krājumu samazināšanos. Karstā vasara, kam sekoja auksts rudens, kā arī pārmērīgās lietavas 2008. gada septembra beigās izraisīja kokvilnas produkcijas kvalitātes pazemināšanos un iznīkšanu visā valstī.
7.
Olīvas
72 026 112
Sausums
Sals
Lietavas
Ilgstošais sausums, sals 2008. gada februārī, kas iestājās pēc maigās ziemas, augstās temperatūras un pārmērīgās lietavas olīvu ziedēšanas laikā radīja būtisku olīvu ražas samazinājumu visā valstī.
8.
Graudaugi (kukurūza, mīkstie kvieši, mieži, auzas, rudzi, rīsi)
138 087 394
Lietavas
Temperatūras svārstības
Lietavas un temperatūras svārstības 2008. gada pavasarī un rudenī izraisīja graudaugu produkcijas bojāšanos un atviegloja fitopatoloģisko invāziju attīstību. Kvalitātes pazemināšanos izraisīja arī nepieciešamo barības vielu trūkums (olbaltumvielas, lipeklis) slikto laika apstākļu dēļ.
Kopā
415 019 448
(45)
Pēc Grieķijas iestāžu domām no šīm kompensācijām 415 019 452 euro apmērā atbalsts 27 614 905 euro apmērā, kas izmaksāts 871 ražotājam, ir uzskatāms par valsts atbalstu, kas saderīgs ar iekšējo tirgu Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta un pamatnostādņu izpratnē.
(46)
Pārējā atbalsta summa - 387 404 547 euro - tika izmaksāta 784 408 ražotājiem. Pēc Grieķijas iestāžu domām, šis atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta un Atbrīvojuma regulas izpratnē.
Kā uzskata Grieķijas iestādes, šis atbalsts atbilst visiem nosacījumiem, kas paredzēti Atbrīvojuma regulas 11. pantā. Proti:
a)
atbalsta bruto intensitāte nepārsniedza 80 % produkta pārdošanas ieņēmumu samazinājuma, ko radīja sliktie laika apstākļi;
b)
zaudējumi tika aprēķināti atsevišķu saimniecību līmenī;
c)
zaudējumu summā nav iekļauti izdevumi, kas netika realizēti slikto laika apstākļu dēļ, un ražotāji nesaņēma kompensācijas no citām apdrošināšanas sabiedrībām;
d)
attiecīgās kompensācijas tika izmaksātas tieši lauksaimniekiem;
e)
lēmums par šā atbalsta piešķiršanu tika pieņemts, kā arī minētā atbalsta izmaksāšana notika attiecīgi trīs gadu laikā pēc zaudējumu rašanās un četru gadu laikā pēc zaudējumu rašanās;
f)
parastā ražošanas līmeņa aprēķināšanas metode bija tā metode, kas raksturota 42. apsvērumā attiecībā uz 2008. gadā piešķirto atbalstu.
(47)
Turklāt Grieķijas iestādes uzskata, ka pat gadījumā, ja šo atbalstu nevarētu atzīt par patiesām kompensācijām (skatīt 36. apsvērumu) vai par saderīgu ar Atbrīvojuma regulu (skatīt 46. apsvērumu), tas ir uzskatāms par atbilstīgu Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam un paziņojamam par pagaidu shēmu.
Šā atbalsta piešķiršana atviegloja iesaistīto lauksaimnieku piekļuvi finansējumam. Tātad minētās kompensācijas nodrošināja primārās ražošanas finansiālo likviditāti Grieķijā - vienīgajā nozarē, kuru Grieķijas valsts varēja atbalstīt šajos pirmajos ekonomikas krīzes mēnešos, lai novērstu apdraudējumu citām Grieķijas ekonomikas nozarēm. Tomēr šis atbalsts netika piešķirts bez precīzu kritēriju piemērošanas. Gluži pretēji, tas tika piešķirts tikai gadījumos, kad reālas ekonomikas problēmas skāra tieši lauksaimniecības produktu ražošanu un konkrētāk - gadījumos, kad lauksaimniecisko ražošanu ietekmēja problēmas, kas saistītas ar sliktiem laika apstākļiem (skatīt 44. apsvērumu). Lielākajā daļā no šā atbalsta robežvērtības attiecībā uz problēmas intensitāti un pakāpi katram ražotājam nebija noteiktas, un mērķis bija atbalstīt Grieķijas ekonomiku lauksaimniecības nozarē kopumā.
(48)
Turklāt saskaņā ar paziņojuma 7. punkta a) apakšpunktu Komisija piemēro nepaziņotiem atbalsta pasākumiem (15) minēto paziņojumu, ja atbalsts ir piešķirts pēc 2008. gada 17. decembra. Līdz ar to Grieķijas iestādes uzskata, ka minētā paziņojuma 7. punkta a) apakšpunkts ir piemērojams attiecīgiem nepaziņotiem atbalsta pasākumiem, ņemot vērā to, ka tie tika piešķirti ražotājiem pēc 2008. gada 17. decembra.
(49)
Grieķijas iestādes vērtē, ka šis atbalsts, kas piešķirts ar starpministriju 2009. gada 30. janvāra rīkojumu, bija paredzēts ārkārtas gadījumiem un atbilst visiem nosacījumiem, kas iekļauti paziņojuma par Kopienas pagaidu shēmu 4.2.2. punktā. Proti:
a)
atbalsts tika sniegts sistēmiskā veidā, ņemot vērā to, ka tam pamatā bija iepriekš minētais starpministriju rīkojums;
b)
atbalsts tika sniegts uzņēmumiem, kuri nebija nonākuši grūtībās 2008. gada 1. jūlijā, saskaņā ar Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturizācijai. Grieķijas iestādes apliecināja, ka šis atbalsts tika piešķirts tikai fiziskām personām un ka Grieķijas tiesību akti tās lielākoties atbrīvo no pienākuma iesniegt nodokļu deklarācijas, ņemot vērā to, ka viņu gada ienākumi ir mazāki par 12 000 euro. Visiem ražotājiem, kuri saņēma minētās kompensācijas, bija vēl nepabeigti darījumi ar bankām, un šā atbalsta maksājumi tika ieskaitīti viņu bankas kontos. Grieķijas iestādes apliecināja, ka šie ražotāji bija maksātspējīgi un viņiem bija iespēja saņemt pietiekamu bankas finansējumu. Līdz ar to šie ražotāji nebija nonākuši grūtībās laikā, kad tika izmaksāts minētais atbalsts;
c)
atbalsta sistēmu nepiemēroja uzņēmumiem, kas darbojas zvejniecības nozarē;
d)
šis atbalsts nebija atbalsts eksportam, un tas nedeva priekšrocības iekšzemes produktiem, salīdzinot ar importētajiem produktiem;
e)
tas tika piešķirts 2009. gadā, tātad pirms 2010. gada 31. decembra, kā to paredz paziņojuma par Kopienas pagaidu shēmu 4.2.2. punkta f) apakšpunkts; un
f)
atbalsta summa vienam lauksaimniekam iekļāvās robežās no 7 501 euro līdz 15 000 euro.
(50)
Saskaņā ar paziņojuma par Kopienas pagaidu shēmu 4.2.2. punkta g) apakšpunktu, kas tika grozīts 2009. gada oktobrī, attiecīgie atbalsta pasākumi, ko saņem katrs iesaistītais lauksaimnieks, nedrīkst pārsniegt atbalsta kopsummu, ko šis lauksaimnieks saņēmis laika posmā no 2008. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim, ievērojot 15 000 euro augšējo robežu. Pēc Grieķijas iestāžu domām, apstāklis, ka ELGA no attiecīgajiem lauksaimniekiem papīra dokumenta vai elektroniskā veidā nebija saņēmusi deklarācijas par citiem de minimis atbalsta pasākumiem un par atbalstu, kas saskaņā ar Kopienas pagaidu shēmu saņemts kārtējā finanšu gadā, bija tikai formalitāte. Tādējādi šīs formalitātes trūkums nedrīkst būt par iemeslu secinājumam, ka nosacījums, kurš paredzēts Kopienas pagaidu shēmas 4.2.2. punkta g) apakšpunktā, kas tika grozīts 2009. gada oktobrī, nebūtu ievērots, jo īpaši tādēļ, ka - kā to var pierādīt ELGA mehanografiskā sistēma - Grieķija laika posmā no 2008. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim nebija piešķīrusi de minimis atbalstu ražotājiem lauksaimniecības produktu primārās ražošanas nozarē vai atbalstu saskaņā ar paziņojumu par Kopienas pagaidu shēmu.
(51)
Jebkurā gadījumā, pēc Grieķijas iestāžu domām, no minētās summas 387 404 547 euro apmērā atbalstu 75 382 500 euro apmērā var saistīt ar de minimis regulas piemērošanas jomu.
(52)
Grieķijas iestādes vērtē, ka iepriekš minētais atbalsts 75 382 500 euro apmērā atbilst visiem nosacījumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 1535/2007 par de minimis atbalstu. Proti:
a)
saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1535/2007 3. panta 2. punktu attiecībā uz iepriekš minēto atbalstu iesaistītie lauksaimnieki nav saņēmuši kompensācijas, kas pārsniegtu summu 7 500 euro apmērā uz vienu lauksaimnieku laika posmā no 2008. līdz 2010. finanšu gadam;
b)
de minimis atbalsta kopējā summa, ko Grieķija piešķīrusi lauksaimniecības uzņēmumiem trīs finanšu gadu laikā, nepārsniedz summu 75 382 500 euro apmērā, proti, kopējo maksimālo summu Grieķijai, kas norādīta Regulas (EK) Nr. 1535/2007 3. panta 3. punktā un pielikumā.
4. Piezīmes par trešo personu apsvērumiem
(53)
Grieķija uzstāja, ka ieinteresētās personas nav iesniegušas pierādījumus, kas apliecinātu, ka šīs kompensācijas būtu ietekmējušas to dalībnieku pozīcijas iekšējā tirgū.
(54)
Attiecībā uz piezīmi, ka nav iesniegts slikto laika apstākļu veida apraksts, Grieķijas iestādes uzsvēra, ka šādu aprakstu nav nepieciešams iekļaut starpministriju rīkojumā par kompensācijām un ka tā vietā drīzāk būtu nepieciešams pierādīt, no vienas puses, ka bija radušies slikti laika apstākļi, un, no otras puses, ka radītais kaitējums sasniedza minimālo robežu 30 % apmērā, salīdzinot ar parasto ražošanas līmeni. Turklāt Grieķija apsvērumu iesniegšanas gaitā norādīja, ka ir iesniegusi Komisijas dienestiem analītiskus datus par minētajiem laika apstākļiem, lai pamatotu attiecīgo meteoroloģisko informāciju.
(55)
Attiecībā uz piezīmi, ka Grieķija nav norādījusi aprēķināšanas metodi, kas izmantota minēto kompensāciju aprēķiniem, un zaudējumu minimālo robežvērtību, Grieķijas iestādes atbildēja, ka apsvērumu iesniegšanas Komisijai laikā tā ir sniegusi detalizētu informāciju abos šajos jautājumos.
(56)
Pēc Grieķijas iestāžu domām, minēto kompensāciju piešķiršana neietekmēja gala patērētājus, ņemot vērā to, ka attiecīgo lauksaimniecības produktu cenu pazemināšanās neizraisīja mazumtirdzniecības cenu pazemināšanos. Lai pamatotu šādu viedokli, Grieķijas iestādes iesniedza rakstus no Grieķijas preses izdevumiem, kuros bija norādīts, ka vairāku lauksaimniecības produktu mazumtirdzniecības cenas, tostarp šajā lietā iesaistītiem produktiem, saglabājās augstā līmenī, kaut arī šo lauksaimniecības produktu vairumtirdzniecības cenas pazeminājās.
VI. ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS
1. Valsts atbalsta esamība Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē
(57)
Līguma 107. panta 1. punktā ir noteikts, ka ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud izraisīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. Komisija uzskata, ka iepriekš minētie nosacījumi šā atbalsta gadījumā ir izpildīti.
(58)
Pasākumi, kas veikti, izmantojot valsts līdzekļus
Kā izriet no Tiesas prakses 2003. gada 22. marta spriedumā lietā C-355/00, Freskot AE pret Elliniko Dimosio (16) (turpmāk tekstā - “Freskot lieta”), šis nosacījums minētajā gadījumā ir izpildīts, ņemot vērā to, ka attiecīgie valsts tiesību akti nepārprotami paredz, ka ELGA sniegtie pakalpojumi tiek finansēti no valsts līdzekļiem un ir saistāmi ar valsti Tiesas prakses izpratnē (17).
Tāpat kā Freskot lietā, arī šajā gadījumā no likuma 1790/1988 5.a panta (skatīt arī 11. apsvērumu) un citiem noteikumiem, kas ir spēkā Grieķijas pašreizējā tiesību sistēmā, izriet, ka ELGA ieņēmumus, kurus gūst no īpašās iemaksas, pieņem šo iemaksu administrācija, un tie tiek ieskaitīti valsts budžetā kā valsts ieņēmumi un tad piešķirti ELGA, iekļaujot tos Lauksaimniecības ministrijas budžetā (tā ir pārdēvēta par Lauku attīstības un pārtikas lietu ministriju). Līdz ar to ar faktu, ka šīs iemaksas tiek reģistrētas kā valsts ieņēmumi, pietiek, lai atzītu, ka ELGA sniegtie pakalpojumi tiek finansēti no valsts līdzekļiem.
Turklāt saskaņā ar likuma 1790/1998 (18) 2. pantu ELGA ar lauksaimniecības ministra lēmumu var izmaksāt saņēmējiem atbalstu vai kompensācijas, izmantojot līdzekļu pārskaitījumu no valsts budžeta vai aizņēmumus, par kuriem ELGA slēdz līgumus ar Grieķijas valsts garantijām, un Grieķijas valstij uzņemoties šo aizņēmumu atmaksāšanas pienākumus.
Tātad no Tiesas prakses izriet, ka priekšrocības, ko valsts piešķir tieši vai ar valsts vai privātas struktūras starpniecību un ko šī valsts ir izveidojusi vai iedibinājusi, ir uzskatāmas par valsts resursiem Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē (19). Līdz ar to šajā gadījumā divi aizņēmumi, par ko ELGA noslēgusi līgumus, lai izmaksātu kompensācijas 2008. un 2009. gadā, un ko garantējusi Grieķijas valsts (skatīt 15. un 17. apsvērumu), ir uzskatāmi par valsts līdzekļiem Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, ņemot vērā to, ka tie ietilpst ELGA līdzekļos un tā ir juridiska persona - privāto tiesību subjekts, kas pilnībā pieder valstij un ir lauksaimniecības ministra uzraudzībā (skatīt arī 8. apsvērumu).
(59)
Pasākumi, kas var ietekmēt tirdzniecību un ierobežo vai var ierobežot konkurenci
Komisija atzīst, ka attiecīgās kompensācijas radīja priekšrocības iekšzemes ražotājiem salīdzinājumā ar citiem Kopienas ražotājiem, kuri nesaņēma šādu atbalstu. Lauksaimniecības nozare Eiropas Savienības līmenī ir atvērta konkurencei (20), un tādēļ tā ir jutīga pret jebkādiem pasākumiem, kas veicina ražošanu vienā vai otrā dalībvalstī (21). Līdz ar to attiecīgās kompensācijas apdraud konkurenci, radot tās izkropļojumus iekšējā tirgū, un var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm.
(60)
Pasākumi noteiktu uzņēmumu vai noteiktu produktu atbalstam
Saskaņā ar Tiesas praksi (22) par atbalstu ir uzskatāmi pasākumi, kas dažādos veidos atvieglo maksājumus, kuri parastos apstākļos apgrūtinātu uzņēmuma budžetu, un kas tādēļ, nebūdami dotācijas vārda stingrā nozīmē, ir līdzīgi atbalstam un rada tādu pašu ietekmi.
Spriedumā Freskot lietā Tiesa secināja, ka uzņēmuma jēdziens Līguma 102. panta izpratnē neparedz tādu struktūru kā ELGA attiecībā uz tās darbībām, veicot obligāto apdrošināšanu pret dabas katastrofām (skatīt šā sprieduma 79. un 88. punktu).
Attiecīgā obligātās apdrošināšanas sistēma faktiski pilda sociālās politikas funkcijas ar mērķi nodrošināt atbilstošu apdrošināšanu visām lauku saimniecībām, tostarp tām, kurām ir lielāki riski ciest zaudējumus dabas katastrofās (skatīt šā sprieduma 66. un 67. punktu). Apdrošināšanas iemaksas ir jāveic par visiem lauksaimniecības produktiem pēc vienotas likmes neatkarīgi no riskiem, kas reāli apdraud ražotāju (pamatojoties uz solidaritātes principu). ELGA atrodas valsts uzraudzībā gan attiecībā uz iemaksu summu, kas nodrošina ieņēmumus, gan attiecībā uz kompensāciju likmi, kuras lielumu nosaka kompetentie ministri.
Kā Tiesa atzina 2002. gada 22. janvāra spriedumā lietā C-218/00, Cisal/INAIL (23), ELGA apdrošināšanas sistēmā ietilpst divi būtiski elementi, proti, ka kompensāciju un iemaksu summas ir nodotas valsts uzraudzībā un šai apdrošināšanai raksturīgā obligātā līdzdalība ir nepieciešama, lai nodrošinātu finansiālo līdzsvaru, tāpat kā solidaritātes principa izmantošana, un tas nozīmē, ka apdrošinātajam izmaksātās kompensācijas nav proporcionālas viņa veiktajām iemaksām.
Atšķirībā no apstākļiem lietā Cisal/INAIL, sabiedrības ELGA apdrošināšanas pakalpojumu saņēmēji tomēr ir uzņēmumi, kas veic saimniecisko darbību. Ar to faktu vien, ka ELGA pati neveic saimniecisko darbību, nepietiek, lai varētu uzskatīt, ka apdrošināšanas pakalpojumu saņēmēji, kuriem šī struktūra veic izmaksas, nav uzņēmumi Līguma izpratnē un potenciāli nav valsts atbalsta saņēmēji (skatīt Freskot sprieduma 80. punktu).
Jautājumā par ekonomiskajām priekšrocībām Tiesa vienkārši norādīja Freskot sprieduma 84. punktā, ka: “Šādos apstākļos ir jāsniedz atbilde uz jautājumu, lai uzzinātu, no vienas puses, vai un - attiecīgā gadījumā - kādā mērā, ja nav obligātās apdrošināšanas, Grieķijas lauku saimniecībām būtu jāapdrošinās un kā tās faktiski varēja apdrošināties privātās apdrošināšanas sabiedrībās vai izmantot citus līdzekļus, lai nodrošinātu atbilstošu aizsardzību pret sekām, ko šīm saimniecībām rada dabas katastrofas, un, no otras puses, kādā mērā viņu veiktās iemaksas atbilst ELGA sniegto obligātās apdrošināšanas pakalpojumu reālajām ekonomiskajām izmaksām, ja šīs izmaksas tomēr ir iespējams aprēķināt”. Nākamajā punktā Tiesa tomēr atzīst, ka: “Tiesas rīcībā nav faktu un tiesisku argumentu, lai sniegtu atbildi uz uzdoto jautājumu par iespējamo valsts atbalsta klasifikāciju ELGA sniegtajiem pakalpojumiem attiecībā uz obligātās apdrošināšanas sistēmu pret dabas katastrofām”. Tomēr sprieduma 87. punktā Freskot lietā Tiesa uzsver, ka: “… tai nav faktu un tiesisku argumentu, lai sniegtu atbildi uz uzdoto jautājumu par iespējamo valsts atbalsta klasifikāciju ELGA sniegtajiem pakalpojumiem attiecībā uz obligātās apdrošināšanas sistēmu pret dabas katastrofām …”.
(61)
Tiesas prakse liecina, ka ne ar pasākuma sociālo būtību (24), ne ar faktu, ka to pilnībā vai daļēji finansē valsts iestāžu noteiktās iemaksas un pieņem attiecīgi uzņēmumi (25), nepietiek, lai izslēgtu šo pasākumu no atbalsta klasifikācijas Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, kurā valsts iejaukšanās pasākumi netiek nošķirti pēc to cēloņiem vai mērķiem, bet tiek definēti pēc to ietekmes (26).
Kompensācijas, ko ELGA 2008. gadā izmaksāja kā obligātās apdrošināšanas atlīdzības, attiecās uz noteiktiem Grieķijas augu un dzīvnieku izcelsmes lauksaimniecības produktiem, un 2009. gadā izmaksātās kompensācijas attiecās uz noteiktām augkopības kultūrām. No tā izriet, ka ELGA vietējiem lauksaimniecības produktu ražotājiem izmaksātās kompensācijas var radīt šiem ražotājiem selektīvas finansiālas priekšrocības salīdzinājumā ar citiem Eiropas Savienības ražotājiem, kuri nesaņem šādu atbalstu.
Turklāt gadījumos, kad risks attiecībā uz dabas katastrofu radītiem zaudējumiem ir paaugstināts, var šaubīties, vai lauku saimniecības varētu apdrošināties pie privāta apdrošinātāja ar līdzīgiem noteikumiem. Līdz ar to Komisija uzskata, ka šādos apstākļos ELGA minētajā apdrošināšanas sistēmā izmaksātās kompensācijas rada saņēmējiem selektīvas finansiālas priekšrocības.
(62)
Ņemot vērā Tiesas spriedumu Freskot lietā (skatīt 86. punktu), var tomēr uzdot jautājumu, vai šo atbalsta pasākumu nevarētu pamatot ar minētās sistēmas būtību vai vispārējo ekonomiju, un to pierādīt ir attiecīgās dalībvalsts pienākums (27). Jāpārbauda, vai lauksaimniecības nozares īpatnības un īpašā atkarība no noteiktiem laika apstākļiem, kā arī šīs nozares jutīgums saskarē ar dabas katastrofām Grieķijā, varēja radīt nepieciešamību izveidot valsts sistēmu, kas nodrošinātu minimālo kompensēšanas līmeni, pamatojoties uz solidaritātes principu. Tomēr pasākumu, kas ir vispārīgās (para-)fiskālās sistēmas piemērošanas izņēmums, var pamatot ar šīs sistēmas būtību un vispārējo ekonomiju, ja attiecīgā dalībvalsts var pierādīt, ka minētais pasākums tiešā veidā izriet no šīs sistēmas pamatprincipiem. No vienas puses, ir jānošķir konkrētajai sistēmai izvirzītie mērķi, kas ir tās ārējie mērķi, un, no otras puses, sistēmai pašai iekšēji raksturīgie mehānismi, kas nepieciešami minēto mērķu īstenošanai (28).
Tā kā atklājas, ka ELGA finansējums neveidojas tikai no parafiskālām iemaksām, bet arī no tiešām valsts iemaksām, šādu pamatojumu, kas balstīts uz ražotāju solidaritāti, nevar piemērot, un tāpēc visa šī sistēma ir jāatzīst par kopumā selektīvu.
Tātad šajā gadījumā kompensācijas, kas tika izmaksātas ražotājiem 2008. gadā, proti, 386 986 648 euro, galvenokārt netika finansētas no īpašajām obligātajām iemaksām, jo šīs iemaksas veidoja tikai 88 353 000 euro. Šajā gadījumā apdrošinātajiem ražotājiem izmaksātais atbalsts vairs nav uzskatāms par tādu, kas finansēts tikai no iemaksām (29).
(63)
Attiecībā uz kompensācijām, kas izmaksātas 2009. gadā, proti, 415 019 452 euro, Komisija atzina, ka tās netika finansētas no īpašajām obligātajām iemaksām, kuru summa 2009. gadā sasniedza 57 015 388 euro. Šīs kompensācijas bija paredzētas 2009. gada 30. janvāra starpministriju rīkojumā kā ārkārtas apdrošināšanas atlīdzība, lai segtu augkopības produkcijas zaudējumus, un tās neietilpa kompensācijās, kuras ELGA bija jāizmaksā ražotājiem 2009. gadā, lai novērstu kaitējumu obligātās apdrošināšanas sistēmas ietvaros. Līdz ar to Komisija nevar pieņemt Grieķijas iestāžu apgalvojumu, ka arī šīs kompensācijas būtu uzskatāmas par patiesām kompensācijām.
(64)
Lai lauksaimniecības produktu ražotājiem varētu izmaksāt šīs palielinātās kompensācijas, ELGA bija jāņem divi aizņēmumi, kas būs jāatmaksā desmit gadu laikā (skatīt 16. un 17. apsvērumu). Pamatojoties uz Grieķijas iestāžu sniegtajiem datiem par ikgadējo procentu un amortizācijas maksājumu dinamiku attiecībā uz šiem diviem aizņēmumiem, jāatzīst, ka ELGA nebūs spējīga atmaksāt šos ikgadējos maksājumus desmit gadu laikā tikai no ražotāju veiktajām īpašajām apdrošināšanas iemaksām, jo vairāk tāpēc, ka šīs iemaksas būs jāizmanto kompensāciju izmaksai par zaudējumiem, kas radīsies šajos nākamajos gados.
(65)
Sniedzot papildu informāciju, Grieķijas iestādes norādīja, ka ir pieņemts jauns Likums 3877/2010 par lauksaimnieciskās darbības aizsardzības un apdrošināšanas sistēmu, lai palielinātu ELGA ieņēmumus.
Komisija uzskata, ka minētais likums nākotnē var sekmēt ELGA darbības sanāciju. Tātad ELGA ieņēmumu palielināšana nākotnē neļauj secināt, ka minētā palielināšana būs pietiekama paņemto aizņēmumu atmaksāšanai un kompensāciju piešķiršanai ražotājiem norādītajos gados.
Turklāt ar aizņēmumu, par ko ELGA noslēdza līgumu attiecībā uz 2009. gadu, tā ir pārmērīgi apgrūtinājusi ieņēmumus, ko tā saņems turpmākajos desmit gados, ņemot vērā to, ka tai jau ir pienākums atmaksāt aizņēmumu, par ko bija noslēgts līgums attiecībā uz 2008. gadu un kā dēļ ELGA bija avansā ieķīlājusi apdrošināšanas iemaksas par turpmākajiem gadiem. Kā informēja ieinteresētās personas (skatīt 34. un 35. apsvērumu), šo problēmu var tikai padziļināt vēl divi papildu aizņēmumi, ko ELGA paņēma 2009. gadā. Līdz ar to nevar izslēgt, ka attiecīgie pasākumi tiks finansēti arī no citiem valsts resursiem, kas pieejami ELGA.
(66)
Jebkurā gadījumā nešķiet, ka atbalsta sistēmas veikto diferenciāciju starp uzņēmumiem, kas atrodas faktiski un juridiski salīdzināmā situācijā, varētu pamatot ar attiecīgās sistēmas solidaritātes mērķiem, skatot tos kontekstā ar Grieķijas tiesību aktiem par dabas katastrofu radītu zaudējumu kompensēšanu. Tādēļ, pirmkārt, citās nozarēs, uz kurām attiecas pašreizējā sistēma, līdzīgi vai salīdzināmi riski ir uzņēmumu pašu atbildība, un, otrkārt, ir acīmredzams, ka pašas lauksaimniecības nozares iekšienē, ko apdrošina šī sistēma, daži ražotāji vienmēr būs vairāk pakļauti noteiktiem riskiem nekā citi (sava ražošanas veida vai ģeogrāfiskās atrašanās vietas dēļ), un no tā izriet, ka izmaksāto atbalstu vienmēr pārsvarā saņems dažas ražotāju kategorijas uz citu rēķina.
(67)
Minēto iemeslu dēļ Komisija secināja, ka ELGA 2008. un 2009. gadā lauksaimniecības produktu ražotājiem izmaksātās kompensācijas saistībā ar obligāto apdrošināšanu attiecas uz Līguma 107. panta 1. punktu un ir uzskatāmas par valsts atbalsta pasākumiem.
(68)
Tādēļ ir jāpārbauda, vai ir iespējams saskaņot izņēmumu ar vispārīgo principu par valsts atbalsta aizliegumu, ko paredz Līguma 107. panta 1. punkts.
2. Pasākumu klasificēšana par nelikumīgiem atbalsta pasākumiem
(69)
Ņemot vērā to, ka šis atbalsts ir piešķirts un izmaksāts bez iepriekšēja paziņojuma, tas ir uzskatāms par nelikumīgu atbalstu Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta f) punkta izpratnē.
3. Atbalsta pasākumu saderīguma novērtējums saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu
(70)
Saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu par saderīgu ar iekšējo tirgu var uzskatīt atbalstu, kas paredzēts konkrētu darbību vai konkrētu tautsaimniecības reģionu attīstības veicināšanai, ja šis atbalsts neizmaina tirdzniecības apstākļus tādā mērā, kas būtu pretrunā kopīgām interesēm.
(71)
Lai varētu izmantot šo izņēmumu, attiecīgajiem atbalsta pasākumiem ir jāatbilst tiesību aktu noteikumiem, kurus piemēro atbalsta piešķiršanas brīdī, proti, 2008. un 2009. gadā. Šajā gadījumā tās ir Kopienas pamatnostādnes attiecībā uz valsts atbalstu lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarē 2007.-2013. gadā un jo īpaši to V.B nodaļa, kas attiecas uz atbalsta pasākumiem, lai kompensētu lauksaimnieciskai ražošanai vai lauksaimnieciskās ražošanas līdzekļiem nodarīto kaitējumu, un konkrēti - V.B.3. punkta noteikumi, kas paredz atbalstu lauksaimnieku zaudējumu kompensēšanai, kurus radīja sliktie laika apstākļi, kā arī Atbrīvojuma regulas 11. pants.
Jāpiebilst, ka pamatnostādņu V.B.4. punkta noteikumi, kuri attiecas uz atbalstu dzīvnieku un augu slimību apkarošanai, ir jāpiemēro dažiem produktiem, kuriem 2009. gadā tika piešķirts atbalsts ražotājiem (austrumu tabakai un vasaras kartupeļiem). Tomēr, tā kā Grieķijas iestādes ir pierādījušas - šo produktu slimības ir izraisījuši sliktie laika apstākļi (skatīt arī 44. apsvērumu) saskaņā ar pamatnostādņu V.B.4. punkta 31. zemsvītras piezīmi, Komisija novērtēja šo atbalsta pasākumu atbilstību V.B.3. apakšpunkta noteikumiem.
(72)
Pamatnostādņu iepriekš minētajos noteikumos paredzētie nosacījumi, kurus piemēro šim gadījumam, ir uzskaitīti turpmāk:
a)
saskaņā ar pamatnostādņu 125. punktu meteoroloģiskās parādības, piemēram, salu, krusu, lietavas vai sausumu, proti, tās parādības, kas bija iestājušās šajā gadījumā un radīja kaitējumu noteiktiem lauksaimniecības produktiem Grieķijā 2008. un 2009. gadā, var pielīdzināt dabas katastrofām, kad zaudējumu līmenis ir sasniedzis noteiktu robežvērtību, salīdzinot ar parasto ražošanu. Šo pielīdzināto notikumu kompensēšana sekmē lauksaimniecības nozares attīstību, un tā ir jāapstiprina, pamatojoties uz Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu.
Tātad, lai slikto laika apstākļu radīto zaudējumu kompensēšanai varētu piešķirt atbalstu, šiem zaudējumiem ir jāsasniedz 30 % no ieinteresētās personas gada vidējā ražošanas līmeņa trīs iepriekšējo gadu laikā vai no trīs gadu vidējā rādītāja piecos iepriekšējos gados, izslēdzot augstāko un zemāko gada vērtību. Saskaņā ar pamatnostādņu 128. punktu Komisija var atzīt citas parastā ražošanas līmeņa aprēķina metodes, tostarp reģiona atsauces vērtības, ar nosacījumu, ka šīs metodes ir reprezentatīvas un nav balstītas uz neparasti augstiem ražas datiem;
b)
atbalsta pasākumu paziņojumos ir jāiekļauj meteoroloģiskā informācija, kas pamato šos pasākumus. Turklāt nelabvēlīgās meteoroloģiskās parādības var pielīdzināt tikai dabas katastrofām, ko oficiāli atzinušas valsts iestādes;
c)
atbalsta bruto intensitāte nedrīkst pārsniegt 80 % (90 % nelabvēlīgajās zonās vai tajās zonās, kas paredzētas Padomes 2005. gada 20. septembra Regulas (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (30) 36. panta a) apakšpunkta i), ii) un iii) punktā un ko dalībvalstis norobežojušas saskaņā ar minētās regulas 50. un 94. pantu) no produkta pārdošanas ieņēmumu samazinājuma, kas aprēķināts šādā veidā:
i)
gada laikā saražotā daudzuma vai pēc nelabvēlīgās meteoroloģiskās parādības pārpalikušā daudzuma reizinājuma ar vidējo pārdošanas cenu, kas aprēķināta minētā gada laikā, rezultāts,
kas atņemts no:
ii)
vidējā gada laikā saražotā daudzuma trīs iepriekšējos gados (vai trīs gadu vidējā rādītāja piecos iepriekšējos gados, izslēdzot augstāko un zemāko gada vērtību) reizinājuma ar aprēķināto vidējo pārdošanas cenu rezultāta.
Summu, kas pieejama kā atbalsts, var palielināt, pieskaitot citas izmaksas, kuras lauksaimnieks īpaši pamato ar faktu, ka raža nav izaugusi kādas nelabvēlīgas meteoroloģiskās parādības dēļ;
d)
maksimālā zaudējumu summa, par ko var saņemt atbalstu, ir jāsamazina par visām summām, kas saņemtas kā apdrošināšanas atlīdzības, un par izmaksām, kuras netiek atbalstītas kā nelabvēlīgu meteoroloģisko parādību radītas izmaksas;
e)
zaudējumi jāaprēķina atsevišķu saimniecību līmenī, bet Komisija var piekrist vidējo rādītāju izmantošanai, ar nosacījumu, ka tie ir reprezentatīvi un neparedz ievērojamu papildu kompensāciju kādam atsevišķam saņēmējam;
f)
saņēmējam jebkurā gadījumā vienmēr ir jāsedz daļa no savām izmaksām (pamatnostādņu 125. punkta d) apakšpunkts);
g)
šī sistēma ir jāievieš trīs gadu laikā, un atbalsts ir jāizmaksā četru gadu laikā pēc izdevumu vai zaudējumu rašanās.
(73)
Attiecībā uz kompensācijas atbalstu 373 257 465,71 euro apmērā, ko ELGA piešķīra ražotājiem, lai segtu augkopības produkcijas zaudējumus, kurus radīja sliktie laika apstākļi, Komisija atzīst, ka tas lielākoties, proti, attiecībā uz summu 347 193 466,52 euro apmērā (skatīt 42. apsvērumu), atbilst pamatnostādņu un Atbrīvojuma regulas noteikumiem, kas minēti 72. apsvērumā. Par atbalstu 2 472 785,97 euro apmērā turpmāko zaudējumu segšanai attiecībā uz to pašu augkopības produkciju jāteic, ka arī tas lielākoties, proti, attiecībā uz summu 2 300 185,51 euro apmērā, atbilst pamatnostādņu un Atbrīvojuma regulas noteikumiem, kas minēti 72. apsvērumā.
(74)
Kā liecina 42. apsvērumā iekļautā tabula, jo īpaši labi izpildīts ir nosacījums, kas izskatīts 72. apsvēruma a) punktā, proti, zaudējumu robežvērtība sasniedz 30 % parastā ražošanas līmeņa attiecībā uz kompensācijas atbalstu 347 193 466,52 euro apmērā. Izvērtējot atbalstu turpmāko zaudējumu segšanai, attiecībā uz 93,02 % šā atbalsta kopsummas, proti, 2 300 185,51 euro, ir izpildīts nosacījums par zaudējumu līmeni, kad ir iznīcināti vairāk nekā 30 % parastā ražošanas līmeņa, un līdz ar to ir izpildīta arī prasība, kas minēta 72. apsvēruma a) punktā.
(75)
Pamatojoties uz Grieķijas iestāžu sniegto informāciju (skatīt 39. apsvērumu), attiecīgā kompensācijas atbalsta bruto intensitāte salīdzinājumā ar produkta pārdošanas ieņēmumu samazināšanos atbilst robežvērtībai, kas noteikta Atbrīvojuma regulas 11. pantā (skatīt 72. apsvēruma c) punktu). Tomēr šīs intensitātes aprēķini neatbilst vidējam daudzumam, kas saražots trīs iepriekšējo gadu laikā (vai trīs gadu vidējam rādītājam) saskaņā ar Atbrīvojuma regulas 2. pantu, ņemot vērā to, ka šim kompensācijas atbalstam ir piemērota cita metode parastā ražošanas līmeņa aprēķināšanai (skatīt 40. apsvērumā aprēķina metodes aprakstu).
(76)
Saskaņā ar pamatnostādņu 128. punktu Komisija var atzīt citas aprēķina metodes, kas paredzētas Atbrīvojuma regulas 2. panta 8. punktā, ar nosacījumu, ka šīs metodes ir reprezentatīvas un nav balstītas uz neparasti augstiem ražas datiem. Pēc šajā gadījumā izmantotās aprēķina metodes apraksta analīzes Komisija uzskata, ka šī metode atbilst iepriekš minētajam pamatnostādņu noteikumam un, ņemot vērā šā atbalsta intensitāti, nav riska, ka par zaudējumiem tiks izmaksāta pārmērīga kompensācija.
(77)
Komisija arī atzīst, ka Grieķijas iesniegtie meteoroloģiskie dati par notikumiem, kas iestājās 2007./2008. gada sezonas laikā, pierāda tādu klimatisku apstākļu esamību, kas var pamatot attiecīgo kompensāciju piešķiršanu.
(78)
Turklāt saskaņā ar informāciju, kas sniegta par šo atbalstu (skatīt 39. apsvērumu), tas ir samazināts par summām, kuras iespējams saņemt no apdrošināšanas sabiedrībām, un par izmaksām, kuras neatbilst zaudējumus radījušā notikuma prasītajai būtībai. Turklāt zaudējumi ir aprēķināti atsevišķu saimniecību līmenī. Visbeidzot, ir ievēroti atbalsta izmaksāšanas termiņi pēc zaudējumu rašanās, kas paredzēti 72. apsvēruma g) punktā.
(79)
Ņemot vērā iepriekš teikto, Komisija var secināt, ka kompensācijas atbalsts 349 493 652,03 euro apmērā, ko ELGA piešķīra ražotājiem 2008. gadā, lai segtu augkopības produkcijas zaudējumus, un kur 2 300 185,51 euro attiecās uz atbalstu turpmāko zaudējumu segšanai par to pašu augkopības produkciju, atbilst noteikumiem, kas paredzēti pamatnostādnēs un Atbrīvojuma regulā, un līdz ar to ir uzskatāms par valsts atbalstu, kas saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu.
(80)
Tātad, kā liecina tabula 42. apsvērumā, kompensācijas atbalsts 26 063 999,19 euro apmērā, ko ELGA piešķīra lauksaimniecības produktu ražotājiem 2008. gadā, lai segtu augkopības produkcijas zaudējumus, neatbilst Atbrīvojuma regulas 2. panta 8. punkta noteikumam par zaudējumu robežvērtību salīdzinājumā ar parasto ražošanu. Komisija atzīst, ka šis kompensācijas atbalsts nav saderīgs ar visiem nosacījumiem, kuri paredzēti pamatnostādnēs un Atbrīvojuma regulā, un tāpēc uz to nevar attiecināt izņēmumu, kas paredzēts Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā.
(81)
Attiecībā uz kompensācijas atbalstu 7 338 119,74 euro apmērā, ko ELGA 2008. gadā piešķīra lauksaimniekiem, lai segtu dzīvnieku resursu zaudējumus, no 43. apsvēruma izriet, ka saskaņā ar Grieķijas iestāžu datiem šis atbalsts, kas izmaksāts īpašās obligātās apdrošināšanas sistēmas ietvaros, nav uzskatāms par valsts atbalstu. Lai gan minētās iestādes šādi secināja par visu kompensācijas atbalstu, ko ELGA piešķīra 2008. un 2009. gadā, tas attiecas tikai uz atbalstu, par kuru nav sniegta papildu informācija, lai šo atbalstu varētu klasificēt kā saderīgu ar pamatnostādnēm. Šā iemesla dēļ Komisija secina, ka šis atbalsts neizpilda nosacījumus, kuri paredzēti pamatnostādnēs un Atbrīvojuma regulā, un tāpēc uz to nevar attiecināt izņēmumu, kas paredzēts Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā.
Jebkurā gadījumā Komisija vēlas uzsvērt, ka attiecīgā dalībvalsts, lai izpildītu pienākumu sadarboties ar Komisiju, ir atbildīga par visas tās informācijas iesniegšanu, kas šai iestādei ļautu pārliecināties par to, vai ir izpildīti nosacījumi pieprasītā izņēmuma saņemšanai (31). Šajā gadījumā Grieķijas iestādes nekad nav atsaukušās uz pamatnostādnēm un nav iesniegušas nevienu dokumentu, kas Komisijai ļautu pārbaudīt datus saistībā ar šīm pamatnostādnēm, un tas viss - neatkarīgi no Komisijas norādēm, kas sniegtas lēmuma par oficiālās pārbaudes procedūras uzsākšanu 21. punktā.
(82)
Attiecībā uz atbalstu 114 374,86 euro apmērā, lai segtu augkopības produkcijas zaudējumus, kurus radījuši lāči, uz šo atbalstu neattiecas pamatnostādņu V sadaļas noteikumi par riska un krīzes pārvaldību. Saskaņā ar pamatnostādņu 23. punktu attiecībā uz atbalsta pasākumiem, uz kuriem neattiecas pamatnostādnes, Komisija katrā atsevišķā gadījumā veic pārbaudi un neapstiprina šāda veida pasākumus, ja vien to radītā pozitīvā ietekme uz nozares attīstību nekompensē lielāko daļu risku jautājumā par izraisītajiem konkurences izkropļojumiem.
Saskaņā ar pamatnostādņu 113. punktu, kurā ir runa par valsts atbalsta atļaušanu riska pārvaldībai, ir jānodrošina minimālās ražotāju iemaksas pieprasīšana par zaudējumiem, lai mazinātu konkurences izkropļojumu risku un veicinātu arī citu risku mazināšanos. Tātad šajā gadījumā piešķirtā atbalsta intensitāte bija 100 % un, pēc Komisijas domām, nebija nekādas ražotāju līdzdalības zaudējumu segšanā, un tas varēja izraisīt konkurences izkropļojumu riskus. Minētā iemesla dēļ Komisija uzskata, ka šajā gadījumā bija jāpieprasa ražotāju minimālā līdzdalība 20 % apmērā. Līdz ar to šis atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu tikai par 80 % atbalsta intensitātes, proti, par 91 500 euro. Pretēji tam, attiecībā uz pārējo summu, kas atbilst 20 % atbalsta intensitātes, minētais atbalsts nav uzskatāms par saderīgu ar iekšējo tirgu.
(83)
Attiecībā uz atbalstu korekcijas darbībām pēc administratīvām neuzmanības kļūdām novērtējuma ziņojumos par atbalstu augkopības produkcijas un dzīvnieku resursu zaudējumu segšanai Grieķija nav iesniegusi neko citu, kā vien šā atbalsta kopsummu, proti, norādījusi summu - 3 803 901,72 euro. Tādējādi korekcijas darbību summas saistībā ar kompensācijas atbalstu par augkopības produkcijas un dzīvnieku resursu zaudējumiem, kā arī par augkopības produkcijai lāču nodarītajiem zaudējumiem (skatīt 41., 42. un 43. apsvērumu) nav precizētas tajā papildu informācijā, kuru Grieķijas iestādes nosūtījušas Komisijai. Tā kā šīs korekcijas darbības attiecās uz administratīvajām kļūdām, kuras radīja ELGA parādus attiecīgā atbalsta saņēmējiem, Komisija secināja, ka šo korekcijas atbalstu varēja iekļaut minētajā kompensācijas atbalstā. Tomēr, tā kā Komisija par saderīgu ir atzinusi tikai kompensācijas atbalstu par augkopības produkcijas zaudējumiem 349 666 252,49 euro apmērā (skatīt 75. apsvērumu), Komisija secināja, ka tikai tās korekcijas darbības, kuras attiecas uz minēto kompensācijas atbalstu, ir uzskatāmas par atbalstu, kas izpilda pamatnostādnēs un Atbrīvojuma regulā iekļautos nosacījumus, un tikai tās drīkst saņemt Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzēto izņēmumu.
(84)
No kompensācijas atbalsta 415 019 452 euro apmērā, ko ELGA izmaksāja lauksaimniekiem 2009. gadā, atbalsts 27 614 905 euro apmērā atbilst pamatnostādņu un Atbrīvojuma regulas noteikumiem, kā izklāstīts 73. apsvērumā.
(85)
Pamatojoties uz detalizētiem datiem, kurus Grieķijas iestādes iesniedza par katru kompensācijas atbalstu, ko ELGA izmaksāja 2009. gadā (skatīt 37. apsvērumu), Komisija varēja konstatēt, ka nosacījums, kas minēts 73. apsvēruma a) punktā, proti, ka zaudējumu robežvērtībai ir jāsasniedz 30 % parastā ražošanas līmeņa, ir izpildīts attiecībā uz kompensācijas atbalstu 27 614 905 euro apmērā.
(86)
Saskaņā ar 76.-79. apsvērumu attiecībā uz atbalsta daļu, ko ELGA piešķīra 2008. gadā, tādus pašus secinājumus var izdarīt arī par atbalstu, kas piešķirts 2009. gadā 27 614 905 euro apmērā, un proti, ka arī šis atbalsts atbilst visiem nosacījumiem, kas paredzēti pamatnostādnēs un Atbrīvojuma regulā izklāstītajos noteikumos.
(87)
Proti, attiecīgā atbalsta intensitāte, aprēķināšanas metode, kas izmantota šajā gadījumā, meteoroloģiskie dati, kas attiecas uz notikumiem 2008.-2009. gada sezonas laikā (skatīt tabulu 44. apsvērumā), pārmērīgas kompensācijas nepieļaušana par zaudējumiem, kā arī atbalsta izmaksāšanas termiņi laikā pēc zaudējumu rašanās - viss atbilst noteikumiem, kas izklāstīti pamatnostādnēs un Atbrīvojuma regulā.
(88)
Pamatojoties uz iepriekš teikto, Komisija atzīst, ka atbalsts 27 614 905 euro apmērā, ko ELGA izmaksāja lauksaimniekiem 2009. gadā, ir uzskatāms par saderīgu ar pamatnostādnēs un Atbrīvojuma regulā izklāstītajiem noteikumiem. Tādēļ tam var piešķirt atkāpi, kas paredzēta Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā.
(89)
Attiecībā uz pārējo šā atbalsta summu 387 404 547 euro apmērā Komisija konstatē, pretēji Grieķijas iestāžu uzskatam (skatīt 46. apsvērumu), ka tā nav uzskatāma par saderīgu ar Atbrīvojuma regulas 11. panta nosacījumiem.
(90)
Pamatojoties uz detalizēto informāciju, ko Grieķija sniedza par katru atbalstu, kas piešķirts 2009. gadā, no tās izriet, ka šajā gadījumā nelabvēlīgās meteoroloģiskās parādības neatbilst tādu nelabvēlīgu meteoroloģisku parādību, kuras var pielīdzināt dabas katastrofām, definīcijai, kas paredzēta Atbrīvojuma regulas 2. panta 8. punktā, ņemot vērā to, ka attiecīgie sliktie laika apstākļi iznīcināja mazāk nekā 30 % attiecīgo lauksaimnieku parastā produkcijas apjoma. Turklāt parastā ražošana šajā gadījumā netika definēta saskaņā ar Atbrīvojuma regulas 2. panta 8. punktu (32), un līdz ar to attiecīgā atbalsta intensitāte netika noteikta saskaņā ar Atbrīvojuma regulas 11. panta 2. punktā paredzēto aprēķināšanas kārtību.
(91)
Turklāt Grieķijas iestādes uzskatīja, ka attiecīgais atbalsts atbilst visiem nosacījumiem, lai to varētu atzīt par atbilstīgu Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam un paziņojumam par Kopienas pagaidu shēmu (skatīt 47.-50. apsvērumu).
(92)
Komisija attiecībā uz šiem nepaziņotajiem atbalsta pasākumiem uzskata, ka atbalstam, kas piešķirts 2009. gadā, nevar tieši piemērot Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, ņemot vērā to, ka Komisija pieņēma šo paziņojumu par Kopienas pagaidu shēmu, kas piemērojams no 2008. gada 17. decembra, balstoties uz minēto noteikumu. Paziņojuma 4.2.2. punkta h) apakšpunkts nepārprotami izslēdz no šā paziņojuma piemērošanas jomas uzņēmumus, kas specializējas primārajā lauksaimnieciskajā ražošanā. Saskaņā ar pastāvīgo tiesu praksi valsts atbalsta specifiskajā jomā Komisijai ir saistoši tās pieņemtie pamatnoteikumi un paziņojumi, ciktāl tie nav pretrunā Līguma normām (33). Līdz ar to pagaidu shēmas 4.2.2. punkta h) apakšpunkta pieņemšanas brīdī rēķinoties ar to, ka atbalsta sistēmu (jāatceras, ka tā bija paredzēta, lai veicinātu piekļuvi finansējumam finanšu un ekonomiskās krīzes apstākļos) nepiemēros uzņēmumiem, kuri darbojas primārās lauksaimnieciskās ražošanas jomā, Komisija uzskatīja, ka, ņemot vērā būtiskos konkurences izkropļojumus, kas varēja rasties šajā nozarē, šādi atbalsta pasākumi nebūs nepieciešami vai proporcionāli Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunkta izpratnē līdz pat brīdim, kad stāsies spēkā šai nozarei pieņemtie noteikumi un konkrētās robežvērtības (34). Pēc Komisijas domām, paziņojumu, kāds tas bija spēkā attiecīgajā brīdī, piemēroja šā atbalsta piešķiršanai, sākot no 2008. gada 17. decembra un līdz 2009. gada 27. oktobrim.
Pamatnostādnes, ko piemēroja brīdī, kad piešķīra attiecīgo atbalstu, bija Kopienas pamatnostādnes attiecībā uz valsts atbalstu lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarē 2007.-2013. gadā. Tātad, kā izriet no 91. apsvēruma, šajā gadījumā sliktie laika apstākļi bija iznīcinājuši mazāk nekā 30 % attiecīgo lauksaimnieku parastā produkcijas apjoma. Līdz ar to pamatnostādnēs izklāstītie noteikumi nav uzskatāmi par izpildītiem attiecībā uz šo kompensācijas atbalstu.
(93)
Saskaņā ar 48. apsvērumu Grieķijas iestādes uzskatīja, ka paziņojuma 7. punkta a) apakšpunktu piemēro šiem nepaziņotajiem atbalsta pasākumiem, ņemot vērā to, ka tie piešķirti ražotājiem pēc 2008. gada 17. decembra.
Tāpēc Komisija uzskata, ka iespēju deklarēt atbalsta pasākumus lauksaimniecības nozarē, kas saderīgi ar paziņojumu par Kopienas pagaidu shēmu, var attiecināt tikai uz to atbalstu lauksaimniecības nozarē, kas piešķirts, sākot no 2009. gada 28. oktobra, proti, no datuma, kad stājās spēkā grozījums paziņojumā par Kopienas pagaidu shēmu, kas paredzēja ierobežotu saderīga atbalsta summu uzņēmumiem, kuri darbojas primārās lauksaimnieciskās ražošanas jomā.
(94)
Šajā gadījumā saskaņā ar detalizētiem datiem, kurus Grieķijas iestādes sniegušas par katru atbalstu, ko ELGA piešķīra 2009. gadā, var secināt, ka gandrīz viss attiecīgais atbalsts lauksaimniecības produktu ražotājiem ir piešķirts datumos pirms iepriekš minētā 2009. gada 28. oktobra datuma. Tāpat lielākā daļa šā atbalsta ir piešķirta laikā no 2009. gada marta līdz 2009. gada jūlijam, bet pārējais atbalsts ir sniegts 2009. gada septembrī.
(95)
Komisija secina, ka šis atbalsts neizpilda nosacījumus, kuri paredzēti paziņojumā, un tāpēc uz to nevar attiecināt Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktā noteikto izņēmumu.
(96)
Tomēr Komisija atzīst, ka attiecībā uz atbalstu, kuru ELGA piešķīra lauksaimniecības produktu ražotājiem datumos, kas bija vēlāki par iepriekš minēto 2009. gada 28. oktobra datumu (ļoti nelielu daļu šā atbalsta piešķīra 2009. gada decembrī un 2010. gada novembrī), var piemērot grozījumus, kas paziņojumā izdarīti attiecībā uz lauksaimniecības nozari.
(97)
Attiecīgais atbalsts atbilst nosacījumiem, kas paredzēti paziņojuma par Kopienas pagaidu shēmu 4.2.2. punktā. Tomēr nosacījums, kas paredzēts minētā paziņojuma 4.2.2. punkta g) apakšpunktā, nav ievērots, jo ELGA nesaņēma no attiecīgajiem lauksaimniekiem deklarāciju par citiem de minimis atbalsta pasākumiem un par atbalsta pasākumiem saskaņā ar Kopienas pagaidu shēmu, ko viņi saņēmuši kārtējā finanšu gada laikā. Tāpēc Komisija atzīst par pieņemamu Grieķijas iestāžu argumentu, saskaņā ar kuru šajā gadījumā minēto prasību var uzskatīt tikai par formalitāti, ņemot vērā to, ka Grieķija laikā no 2008. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim nav piešķīrusi lauksaimniecības uzņēmumiem de minimis atbalstu vai atbalstu, pamatojoties uz paziņojumu par Kopienas pagaidu shēmu. Komisija līdz ar to secina, ka atbalsta pasākumi, kuriem piemēro paziņojumu, atbilst minētā paziņojuma 4.2.2. punkta nosacījumiem, un uz tiem var attiecināt izņēmumu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu.
(98)
Turklāt Komisija uzskata, ka nav izslēgts, ka daļa minētā atbalsta 75 382 500 euro apmērā atbilst visiem nosacījumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 1535/2007 (skatīt 51. un 52. apsvērumu).
VII. SECINĀJUMI
(99)
Kompensācijas, kuras ELGA 2008. gadā izmaksāja ražotājiem, proti, 386 986 648 euro, tikai daļēji tika finansētas no īpašajām obligātajām iemaksām, ko maksāja lauksaimnieki, ņemot vērā to, ka šīs iemaksas 2008. gadā nepārsniedza 88 353 000 euro. Attiecībā uz 2009. gadā izmaksātajām kompensācijām, proti, 415 019 452 euro, tās netika finansētas ar īpašo obligāto iemaksu starpniecību.
(100)
Attiecībā uz diviem aizņēmumiem, ko ELGA vajadzēja ņemt, lai varētu izmaksāt minētās kompensācijas ražotājiem, jāsecina, ka, izmantojot ražotāju veiktās īpašās apdrošināšanas iemaksas, ELGA nebūs spējīga atmaksāt ikgadējos procentu maksājumus un amortizāciju desmit gadu laikā - laika posmā, kas paredzēts šo aizņēmumu atmaksāšanai, jo vairāk tādēļ, ka no šīm iemaksām būs jāizmaksā kompensācijas par zaudējumiem, kas radīsies minēto gadu laikā.
(101)
No visa iepriekš teiktā izriet, ka kompensācijas, ko ELGA izmaksāja 2008. un 2009. gadā saskaņā ar obligātās apdrošināšanas sistēmu, nevar uzskatīt par tādām, kas finansētas tikai no ražotāju veiktajiem maksājumiem kā īpašām apdrošināšanas iemaksām. Minētā iemesla dēļ Komisija secina, ka ELGA 2008. un 2009. gadā izmaksātās kompensācijas saistībā ar obligāto apdrošināšanu attiecas uz Līguma 107. panta 1. punktu un ir uzskatāmas par valsts atbalsta pasākumiem.
(102)
Komisija konstatē, ka Grieķijas Republika ir sniegusi minēto atbalstu, pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punktu.
(103)
Attiecībā uz kompensācijas atbalstu, kas piešķirts 2008. gadā saskaņā ar īpašo obligātās apdrošināšanas sistēmu, Komisija:
a)
secina attiecībā uz valsts atbalsta saderīgumu 349 493 652,03 euro apmērā, ko ELGA piešķīra ražotājiem, lai segtu augkopības produkcijas zaudējumus, un no kā summa 2 300 185,51 euro apmērā attiecās uz atbalstu turpmāko zaudējumu segšanai tai pašai augkopības produkcijai - Komisija uzskata, ka minētais atbalsts izpilda nosacījumus, kuri paredzēti pamatnostādnēs un Atbrīvojuma regulā, un tāpēc tas ir uzskatāms par valsts atbalstu, kas ir saderīgs ar iekšējo tirgu Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē;
b)
uzskata, ka valsts atbalsts 33 402 118,93 euro apmērā, ko ELGA piešķīra ražotājiem noteiktu augkopības produkcijas un dzīvnieku resursu zaudējumu segšanai, neizpilda nosacījumus, kuri paredzēti pamatnostādnēs un Atbrīvojuma regulā, un tāpēc nav saderīgs ar iekšējo tirgu;
c)
uzskata, ka valsts atbalsts 114 374,86 euro apmērā, ko ELGA piešķīra ražotājiem lāču radīto augkopības produkcijas zaudējumu segšanai, var radīt konkurences izkropļojumu riskus un tāpēc nav saderīgs ar iekšējo tirgu;
d)
uzskata, ka no valsts atbalsta 3 803 901,72 euro apmērā, kas piešķirts korekcijas darbībām pēc kļūdu atklāšanas novērtējuma ziņojumos, tikai tās korekcijas darbības, kas attiecas uz kompensācijas atbalstu 349 493 652,03 euro apmērā par augkopības produkcijas zaudējumiem, kā arī korekcijas darbības, kas attiecas uz kompensācijas atbalstu 91 500 euro apmērā par augkopības produkcijas zaudējumiem, kurus radījuši lāči, atbilst pamatnostādnēs un Atbrīvojuma regulā iekļautajiem nosacījumiem, un tāpēc uz tām var attiecināt izņēmumu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Turpretim citi valsts atbalsta pasākumi, kas piešķirti korekcijas darbībām, neizpilda nosacījumus, kuri paredzēti pamatnostādnēs un Atbrīvojuma regulā, un tāpēc uz tiem nevar attiecināt Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā noteikto izņēmumu.
(104)
Attiecībā uz kompensācijas atbalstu, kas piešķirts 2009. gadā saskaņā ar starpministriju rīkojumu, Komisija:
a)
secina attiecībā uz valsts atbalsta saderīgumu 27 614 905 euro apmērā, ko ELGA piešķīra ražotājiem, lai segtu augkopības produkcijas zaudējumus - Komisija uzskata, ka minētais atbalsts izpilda nosacījumus, kuri paredzēti pamatnostādnēs un Atbrīvojuma regulā, un tāpēc tas ir uzskatāms par valsts atbalstu, kas ir saderīgs ar iekšējo tirgu Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē;
b)
secina, ka attiecībā uz valsts atbalstu 387 404 547 euro apmērā, ko ELGA piešķīra ražotājiem, lai segtu augkopības produkcijas zaudējumus:
-
atbalsts, kas tika piešķirts datumos pirms 2009. gada 28. oktobra (35), t. i., datuma, kad stājās spēkā paziņojuma grozījums, kas tajā iekļāva lauksaimniecības uzņēmumus, neatbilst nosacījumiem, kuri paredzēti šajā paziņojumā, pamatnostādnēs un Atbrīvojuma regulā, un tāpēc nav saderīgs ar iekšējo tirgu. Šis secinājums neskar atbalstu, kas piešķiršanas brīdī atbilda visiem nosacījumiem, kuri paredzēti piemērojamajā de minimis regulā,
-
attiecībā uz tiem atbalsta pasākumiem, kuri piešķirti pēc 2009. gada 28. oktobra, Komisija secina, ka tie izpilda visus nosacījumus, kuri paredzēti paziņojumā, un tāpēc ir uzskatāmi par valsts atbalstu, kas ir saderīgs ar iekšējo tirgu Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
1. Kompensācijas, ko Grieķijas Lauksaimniecības apdrošināšanas sabiedrība (turpmāk tekstā - “ELGA”) 2008. un 2009. gadā izmaksājusi lauksaimniecības produktu ražotājiem, ir valsts atbalsts.
2. Kompensācijas atbalsts, kas piešķirts 2008. gadā saskaņā ar īpašās obligātās apdrošināšanas sistēmu, ir saderīgs ar iekšējo tirgu attiecībā uz atbalstu 349 493 652,03 euro apmērā, ko ELGA piešķīra ražotājiem augkopības produkcijas zaudējumu segšanai, kā arī attiecībā uz atbalstu, kas saistīts ar lāču radīto augkopības produkcijas zaudējumu segšanu 91 500 euro apmērā, un korekcijas darbībām, kas veiktas saistībā ar iepriekš minēto atbalstu. Kompensācijas atbalsts, kas atbilst pārējai summai un izmaksāts 2008. gadā saskaņā ar īpašo apdrošināšanas sistēmu, nav saderīgs ar iekšējo tirgu.
3. Kompensācijas atbalsts 27 614 905 euro apmērā, kas piešķirts 2009. gadā saskaņā ar starpministriju rīkojumu Nr. 262037, kuru 2009. gada 30. janvārī izdeva ekonomikas ministrs un lauku attīstības ministrs, ir saderīgs ar iekšējo tirgu.
Kompensācijas atbalsts 387 404 547 euro apmērā, kas piešķirts ražotājiem datumos pirms 2009. gada 28. oktobra, nav saderīgs ar iekšējo tirgu. Šis secinājums neskar atbalstu, kas piešķiršanas brīdī atbilda visiem nosacījumiem, kuri paredzēti Regulā (EK) Nr. 1535/2007.
2. pants
1. Grieķija veic visus nepieciešamos pasākumus, lai atgūtu no saņēmējiem nesaderīgo atbalstu, kas minēts 1. pantā un jau ir nelikumīgi nodots viņu rīcībā.
2. Atgūstamajā atbalstā ir iekļauti procenti, kurus aprēķina, sākot ar dienu, kad atbalsts nodots saņēmēju rīcībā, līdz atbalsta atmaksāšanas dienai.
3. Procentus aprēķina no saliktās bāzes summas saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Komisijas Regulas (EK) Nr. 794/2004 (36) V nodaļā.
4. Atgūšana notiek nekavējoties atbilstīgi valsts tiesību aktos noteiktajām procedūrām, ar nosacījumu, ka tās pieļauj tūlītēju un efektīvu šā lēmuma izpildi.
3. pants
Lēmuma 1. panta 2. un 3. punktā minētā atbalsta atgūšana ir tūlītēja un efektīva. Grieķija nodrošina šā lēmuma izpildi četru mēnešu laikā pēc tā paziņošanas dienas.
4. pants
1. Divu mēnešu laikā pēc šā lēmuma paziņošanas Grieķija iesniedz Komisijai šādu informāciju:
a)
kopējā summa (pamatsumma plus atgūšanas procenti), kas jāatgūst no atbalsta saņēmējiem;
b)
šā lēmuma izpildei jau pieņemto vai paredzēto pasākumu detalizēts apraksts;
c)
dokumenti, kuri pierāda, ka saņēmēji ir brīdināti par atbalsta atmaksāšanu.
2. Grieķija informē Komisiju par to, kā tiek īstenoti valsts pasākumi, kas pieņemti, lai īstenotu šo lēmumu līdz 1. panta 2. un 3. punktā minētā atbalsta pilnīgai atgūšanai.
3. Pēc 1. punktā minētajiem diviem mēnešiem Grieķija pēc Komisijas pieprasījuma iesniedz ziņojumu par jau veiktajiem un plānotajiem pasākumiem šā lēmuma izpildei. Šajā ziņojumā norāda arī detalizētu informāciju par atbalsta summām un atgūšanas procentiem, ko atbalsta saņēmēji jau ir atmaksājuši.
5. pants
Šis lēmums ir adresēts Grieķijas Republikai.
Briselē, 2011. gada 7. decembrī