NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 404/2010
ze dne 10. května 2010
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých hliníkových kol pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) Komise dne 13. srpna 2009 informovala o zahájení antidumpingového řízení ve věci dovozu některých hliníkových kol pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“ nebo „ČLR“) do Unie.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 30. června 2009 Sdružení evropských výrobců kol (Association of European Wheel Manufacturers, EUWA) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých hliníkových kol v Unii. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu zmíněného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
Komise oficiálně informovala o zahájení řízení žadatele, výrobce v Unii uvedené v podnětu, jiné známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a sdružení, o kterých bylo známo, že se jich záležitost týká, a představitele ČLR. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
S ohledem na velký počet vyvážejících výrobců v ČLR, dovozců a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení pro zjištění dumpingu a újmy předpokládá výběr vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout o tom, zda bude výběr vzorků nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci, dovozci a výrobci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(6)
Ve stanovené lhůtě se přihlásilo a požadované údaje poskytlo celkem 36 společností nebo skupin společností ve spojení (dále jen „skupiny“) v ČLR. Těchto 36 společností nebo skupin během období šetření vyrábělo dotčený výrobek a/nebo jej vyváželo na trh Evropské unie a projevilo zájem o zařazení do vzorku. Tyto společnosti se považovaly za spolupracující společnosti a byly brány v úvahu za účelem zařazení do vzorku. Úroveň spolupráce ze strany ČLR, tj. procentní podíl vývozu do EU uskutečněného čínskými spolupracujícími společnosti v porovnání s veškerým čínským vývozem do EU, činila více než 90 %.
(7)
Po konzultacích s dotčenými stranami podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení vybrala Komise podle článku 17 základního nařízení vzorek založený na největším reprezentativním objemu vývozu, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán, a také s přihlédnutím k zeměpisnému rozložení spolupracujících společností nebo skupin. Vybraný vzorek tvoří čtyři (skupiny) společností představující 47 % vývozu 36 spolupracujících společností nebo skupin do EU a přibližně 43 % celkového vývozu z ČLR do EU. Orgány ČLR a čínská obchodní komora souhlasily s výběrem vzorku provedeným Komisí, ale požadovaly, aby byly do vzorku zařazeny nejméně dvě další (skupiny) společností. Vzhledem ke skutečnosti, že původně vybraný vzorek tvoří 20 společností patřících do 4 skupin, bylo rozhodnuto, že více společností nebo skupin již přidat nelze, protože by nebylo možné šetření ukončit v zákonem stanovené lhůtě.
(8)
Pět vyvážejících výrobců v ČLR, kteří nebyli do vzorku zařazeni, požádalo o individuální zacházení a ve stanovené lhůtě poskytlo potřebné informace, s ohledem na použití čl. 9 odst. 6 a čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Ovšem vzhledem k velikosti vzorku, který zahrnoval 4 skupiny s mnoha společnostmi, Komise podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení dospěla k závěru, že nelze povolit žádné individuální zjišťování vyvážejících výrobců v ČLR nezařazených do vzorku, protože by znamenalo příliš velké zatížení a bránilo by včasnému ukončení šetření.
(9)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o tržní zacházení nebo o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení, zaslala Komise formuláře žádostí čínským vyvážejícím výrobcům, kteří o to požádali, a čínským orgánům.
(10)
Oznámení o zahájení řízení bylo zasláno přibližně 40 výrobcům hliníkových kol v Unii. Bylo obdrženo 17 odpovědí. Do vzorku bylo zařazeno 5 skupin společností, které byly shledány jako reprezentativní pro výrobu celé Unie, pokud jde o objem prodeje a výrobu v EU (více než 75 %), územní působnost a druh činnosti, tj. prodej na trhu výrobců původního zařízení (OEM) a prodej na následném trhu, podrobnosti viz (19). a následující body odůvodnění. Ačkoliv většina prodeje výrobců v EU zařazených do vzorku směřovala na trh OEM, 2 z výrobců zařazených do vzorku prodávali také na následném trhu. Do vzorku byly zařazeny rovněž společnosti, které podnět nepodaly.
(11)
Během šetření strany předložily další argumenty týkající se údajných rozdílů mezi trhem OEM a následným trhem. Pro získání relevantnějších informací bylo rozhodnuto vzorek rozšířit o dalšího (významného) výrobce aktivního na následném trhu.
(12)
Žadatelé požadovali, aby jejich názvy byly považovány za důvěrné údaje kvůli obavě, že by mohli čelit odvetným opatřením ze strany odběratelů nebo konkurence. Komise se domnívala, že skutečně existuje značná možnost odvetných opatření, a uznala, že by názvy neměly být zveřejněny. Po zahájení řízení všechny spolupracující společnosti souhlasily se zveřejněním svých názvů jako spolupracujících subjektů, avšak nikoliv jako žadatelů.
(13)
Oznámení o zahájení řízení bylo zasláno přibližně 80 dovozcům a dovozcům/uživatelům hliníkových kol. Bylo obdrženo 40 odpovědí od společností představujících přibližně jednu třetinu celkového dovozu z Číny. 12 z těchto odpovědí bylo obdrženo od dovozců a zbytek od dovážejících uživatelů. Do vzorku bylo zařazeno 7 společností (5 dovozců a 2 dovážející uživatelé).
(14)
Komise zaslala dotazníky 6 výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku za ČLR a těm, kteří žádali o individuální zacházení, a 7 dovozcům zařazeným do vzorku. Dotazníky byly také zaslány uživatelům a jiným spolupracujícím výrobcům.
(15)
Vyplněný dotazník byl obdržen od 4 čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a od 5 čínských vyvážejících výrobců, kteří žádali o individuální zacházení podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Odpovědi byly také obdrženy od šesti výrobců v Unii zařazených do vzorku, 3 dovozců, kteří nejsou ve spojení s vyvážejícím výrobcem, od 9 jiných výrobců v EU a od 13 uživatelů. Informace byly obdrženy také od čínské obchodní komory a od dvou sdružení uživatelů.
(16)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné k předběžnému zjištění dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie, a provedla inspekci v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
Skupina Borbet:
Borbet Solingen GmbH - Německo
-
Skupina Heyes Lemmerz:
-
Heyes Lemmerz Alukola, s.r.o. - Česká republika
-
Heyes Lemmerz Italy Holding s.r.l. - Itálie
-
Skupina Ronal:
-
Ronal AG - Švýcarsko
-
Ronal Polska Sp. z o.o. - Polsko
-
Speedline s.r.l. - Itálie
-
Mapsa S. Coop. L. - Španělsko
-
AEZ - Německo
-
Française de Roues S.A.S.V. - Francie
b)
Vyvážející výrobci a jejich společnosti ve spojení v ČLR
-
Baoding Lizhong Wheels manufacturing Co.Ltd. (Baoding)
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd (Wanfeng)
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd (YHI)
-
CITIC Dicastal Wheel Manufacturing (CITIC)
c)
Společnosti ve spojení v Unii
-
OZ Deutschland, Biberbach (Německo)
-
OZ SpA, Bassano del Grappa (Itálie)
d)
Společnosti ve spojení v Singapuru
-
OZ Asia
-
YHI Manufacturing
e)
Uživatelé
-
Renault - Francie
-
BMW - Německo
(17)
S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce, kterým by nemuselo být tržní zacházení přiznáno, proběhla inspekce na místě s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů z Turecka jakožto ze srovnatelné země, a to v prostorách následujících společností:
f)
Výrobci v Turecku
-
CMS Jant ve Makina Sanayi A.Ș.
-
Hayes Lemmerz İnci Aluminyum
3. Období šetření
(18)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(19)
Dotčený výrobek je definován jako hliníková kola pro motorová vozidla kódů KN 8701 až 8705 bez ohledu na to, zda jsou vybavena příslušenstvím nebo pneumatikami pocházejícími z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 8708 70 10 a ex 8708 70 50.
(20)
Dotčený výrobek se v Unii prodává prostřednictvím dvou distribučních kanálů: na trh výrobců původního zařízení (OEM) a na tzv. následný trh. Na trhu OEM výrobci automobilů organizují nabídková řízení na dodávky hliníkových kol (přibližně dva roky před uvedením nového modelu automobilu na trh) a jsou zapojeni do procesu vývoje nového kola, které ponese jejich obchodní značku. V týchž nabídkových řízeních soutěží jak výrobci z Unie, tak čínští vývozci. Na následném trhu jsou hliníková kola navrhována, vyvíjena a opatřována značkou výrobci hliníkových kol a následně se prodávají velkoobchodníkům, maloobchodníkům, tuningovým společnostem, autoopravnám atd.
(21)
Jeden vývozce tvrdil, že hliníková kola určená pro trh OEM by měla být z výrobků zahrnutých do řízení vyloučena, protože se používají pouze na nových automobilech, zatímco hliníková kola určená pro následný trh mají nahradit kolo výrobce původního zařízení (OEM) během životnosti modelu automobilu. Tento argument si odporuje, protože potvrzuje, že „hliníková kola pro následný trh“ se vyrábějí tak, aby měla stejné vlastnosti jako „hliníková kola pro trh OEM“. „Hliníková kola pro následný trh“ mohou být ve skutečnosti vyráběna různými výrobními procesy (3), ve všech průměrech a hmotnostech, s nejrůznějšími druhy povrchových úprav atd. Rozdíl mezi hliníkovými koly pro „trh OEM a následný trh“ se vztahuje pouze k odlišným distribučním kanálům, které se používají v automobilovém průmyslu během procesu návrhu a vývoje kola. Bylo také tvrzeno, že určování ceny hliníkových kol „pro trh OEM a pro následný trh“ se liší, přičemž určování té první je vázáno na měnící se ceny na Londýnské burze kovů (LME). Výrobci automobilů skutečně používají tzv. vzorec pro výpočet ceny s nulovým základem. Tvoří jej tři složky: 1) cena hliníku (proměnná, vázána na LME), 2) náklady na zpracování s přidanou hodnotou a 3) pevná prémie na jakost. Tato metoda určování ceny je upravena pro potřeby automobilového průmyslu, avšak nákladové složky hliníkových kol „pro trh OEM i pro následný trh“ jsou totožné.
(22)
Ačkoliv tedy hliníková kola pro „trh OEM a následný trh“ mají odlišné distribuční kanály, sdílejí tytéž fyzické a technické vlastnosti a jsou vzájemně zaměnitelná. Jsou proto považována za jeden, homogenní výrobek. Hliníková kola jsou navíc prodávána a dovážena z Číny ve významných množstvích prostřednictvím obou prodejních kanálů. S ohledem na tato zjištění se vyvozuje předběžný závěr, že vyloučení „hliníkových kol pro trh OEM“ z výrobků zahrnutých do šetření je neodůvodněné.
(23)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že by měla být vyloučena kola pro motokáry, protože motokáry nespadají pod kódy KN 8701 až 8705. Tato strana však přesvědčivě neprokázala, že motokáry nemohou být do výše uvedených kódů KN zahrnuty. Proto byl tento požadavek prozatím zamítnut.
(24)
Tatáž strana tvrdila, že z výrobků zahrnutých do řízení by také měla být vyloučena kola pro všeterénní vozidla, protože takováto kola jsou zásadně odlišná od kol vyráběných pro ostatní motorová vozidla. Nicméně, některá kola pro všeterénní vozidla by mohla být zařazena do kódů KN 8701 až 8705, a proto jejich kola spadají mezi výrobky zařazené do tohoto šetření. Proto byl tento požadavek prozatím zamítnut.
2. Obdobný výrobek
(25)
Dotčený výrobek a hliníková kola vyráběná a prodávaná na domácím trhu v ČLR a na domácím trhu v Turecku, které předběžně sloužilo jako srovnatelná země, jakož i hliníková kola vyráběná a prodávaná v Unii výrobním odvětvím Unie mají v podstatě stejné fyzické, chemické a technické vlastnosti a užití. Proto se tyto výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Tržní zacházení
(26)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v rámci antidumpingového šetření dovozu z ČLR určí podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů, bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě;
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (dále jen „IAS“) a používané ve všech oblastech;
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
-
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(27)
V tomto šetření všechny vyvážející skupiny zařazené do vzorku požádaly o tržní zacházení podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách odevzdaly vyplněný formulář žádosti o tržní zacházení.
(28)
U všech vyvážejících skupin zařazených do vzorku si Komise vyžádala všechny informace, které považovala za potřebné, a v prostorách dotčených skupin ověřila informace uvedené v žádosti o tržní zacházení.
(29)
Šetření prokázalo, že tržní zacházení nelze přiznat žádné ze čtyř čínských skupin společností, protože žádná z nich nesplnila všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a to z níže uvedených důvodů.
(30)
Žádná z vyvážejících skupin zařazených do vzorku neprokázala, že splňuje kritérium 1 z důvodu státních zásahů do rozhodování o hlavní surovině (hliníku).
(31)
Zdá se, že u všech skupin zařazených do vzorku je velká většina hliníku používaná pro výrobu hliníkových kol získávána na čínském domácím trhu na základě dlouhodobých smluv. Ceny vycházejí z nabídek surového hliníku na čínských krátkodobých trzích s připočtením transformačního poplatku (a v případě jedné společnosti také na Šanghajské burze neželezných kovů (SHFE)). V tomto ohledu je nutné zdůraznit, že nabídky na krátkodobých trzích probíhají souběžně s burzou SHFE.
(32)
V tomto ohledu je nutné uvést, že čínský stát má při tvorbě cen surového hliníku zásadní úlohu a do trhu neustále zasahuje pomocí řady nástrojů.
(33)
Za prvé na surový hliník určený k vývozu se vztahuje DPH ve výši 17 % (zatímco v případě vývozu hotových výrobků se DPH vrací) a vývozní clo ve výši 15 %.
(34)
Za druhé stát zasahuje do mechanismů tvorby cen na Šanghajské burze neželezných kovů (SHFE), která je uzavřenou burzou pro společnosti registrované v Číně a čínské občany. Tento zásah státu do mechanismů tvorby cen na SHFE souvisí s jeho postavením prodejce surového hliníku i kupujícího prostřednictvím Státního úřadu pro rezervy a dalších státních orgánů. Kromě toho stanoví stát prostřednictvím pravidel SHFE denní cenové limity, které byly schváleny státním regulačním orgánem CSRC (Čínská komise pro cenné papíry).
(35)
Dalším příkladem státního zásahu je nedávný stimulační balíček čínské vlády, jehož cílem je omezit dopady hospodářské krize. Koncem roku 2008 zavedl Státní úřad pro rezervy systém výkupu hliníku od hutí, aby pomohl jejich provozům v době, kdy celosvětová finanční krize snížila poptávku. Tento státem podporovaný výkup pohltil většinu zásob na domácím trhu a během první poloviny roku 2009 vyhnal ceny nahoru.
(36)
Bylo to považováno za základní činitel státního zásahu do rozhodování firem týkajícího se surovin. Současný čínský systém vysokých vývozních cel a nevracení DPH při vývozu surového hliníku a jiných surovin společně s nulovým vývozním clem a vracením DPH při vývozu navazujících výrobků a státní zásahy do tvorby cen na SHFE vedly v zásadě k situaci, kdy jsou ceny čínského hliníku i nadále výsledkem státního zásahu. Nastala tedy situace, kdy se ceny na LME historicky výrazně odchýlily od cen na čínském trhu (4). V období mezi polovinou roku 2005 a koncem roku 2008. Ceny na LME jsou v porovnání s čínskými trhy výrazně vyšší, což podtrhuje skutečnost, že mezi čínskými trhy a trhy ve zbytku světa neexistuje smysluplná arbitráž.
(37)
Tato opakovaná státem zapříčiněná zkreslení čínských cen surového hliníku ovlivňují rozhodování čínských výrobců hliníkových kol při nákupu surovin. Kromě toho jim tato zkreslení přinášejí výhodu v tom smyslu, že obvykle nakupují na čínském trhu od místních dodavatelů, přičemž jako srovnávací kritérium se používají ceny čínských krátkodobých trhů (nebo SHFE), ale určitá množství mohou také kupovat za ceny LME, pokud jsou ceny na čínském trhu v důsledku státního zásahu vyšší.
(38)
Navíc kromě výše popsané celkové situace nesplňují tři další skupiny požadavky kritéria 1 z důvodu zásadních zásahů státu ve vztahu k důležitým obchodním rozhodnutím. U jedné ze skupin má jedna státní společnost pro určitá důležitá rozhodnutí právo veta neúměrné jejímu majetkovému podílu ve dvou ze svých společností. U většiny společností jiné skupiny podléhají některá důležitá rozhodnutí zásadním zásahům státu buď z důvodu 100% vlastnictví státu, nebo z toho důvodu, že ředitel zastupující státního vlastníka má právo vetovat důležitá rozhodnutí společnosti. Navíc, přestože společnosti tvrdí opak, šetření prokázalo, že místní úřad práce má právo veta ve věci zaměstnávání pracovníků ve dvou z těchto společností. Konečně u třetí skupiny má rodina, která skupinu ovládá, vazby na vládnoucí stranu a jedna ze společností patřících do této skupiny podléhá zásadním zásahům státu v určitých důležitých rozhodnutích, neboť ředitel zastupující státního vlastníka má právo vetovat důležitá rozhodnutí společnosti.
(39)
U jedné skupiny dochází k jasnému porušování základních účetních zásad ve všech jejích společnostech. Nebyly zejména dodrženy IAS 1 (Sestavování a zveřejňování účetní závěrky), IAS 12 (Daně ze zisku) a IAS 16 (Pozemky, budovy a zařízení). Proto se má za to, že účetnictví nebylo vedeno a auditory prověřováno v souladu s mezinárodními účetními standardy. U jiné skupiny zjistily útvary Komise, že nebyly dodrženy standardy IAS 1 a IAS 31.
(40)
V případě jedné skupiny dochází k jednoznačnému zkreslení v souvislosti s užívacími právy k pozemkům a pořizováním dlouhodobého majetku u několika společností a většina společností patřících do této skupiny využívá výhod režimů preferenčního daňového zacházení, vratek daní a podpor, které představují zkreslení způsobené bývalým systémem netržního hospodářství. Tato zkreslení byla podstatná například z hlediska obratu.
(41)
Pokud jde o další skupinu zařazenou do vzorku, tři z jejích společností využívají výhod režimů preferenčního daňového zacházení, které představují zkreslení způsobené bývalým systémem netržního hospodářství. Tato zkreslení mohou být považována za podstatná například z hlediska obratu.
(42)
U jiné skupiny se zdá, že dvě z jejích společností nesplňují kritérium 3. První z nich uhradila poplatek spojený s užívacími právy k pozemkům s dlouhým zpožděním po datu splatnosti, aniž by jí byla uložena jakákoliv pokuta, přestože ve smlouvě byly pokuty jasně stanoveny. Představovalo to přímou podporu státu (který je konečným vlastníkem pozemků) v počáteční fázi podniku. Pokud jde o druhou společnost, byla založena po odkoupení majetku státního výrobce hliníkových kol za netržních podmínek, které společnosti v počáteční fázi její existence poskytly neoprávněnou výhodu.
(43)
Skupina tvrdila, že odkoupení majetku od státního výrobce proběhlo za tržních podmínek. Tato strana nicméně neprokázala, že celou operaci lze považovat za prostou zkreslení způsobeného bývalým systémem netržního hospodářství.
(44)
Konečně společnosti patřící do jiné skupiny využívaly významného daňového osvobození a finanční podpory, které měly významný dopad na jejich finanční situaci, například z hlediska obratu.
(45)
Komise dotčeným vyvážejícím skupinám v ČLR, orgánům ČLR, čínské obchodní komoře a žadateli oficiálně sdělila výsledky zjišťování týkajícího se tržního zacházení. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení zvláštní důvody.
(46)
Jedna skupina vznesla námitky proti skutečnosti, že Komise o tržním zacházení nerozhodla ve lhůtě tří měsíců stanovené v základním nařízení, a tvrdila, že vývozci učinili před uplynutím této lhůty všechny nezbytné kroky, aby Komisi umožnili zjistit, jak by mohlo její rozhodnutí týkající se uvedeného statusu ovlivnit výpočet dumpingového rozpětí. Jinými slovy, je tvrzeno, že tržní zacházení by mělo být posouzeno ve lhůtě tří měsíců, pokud jsou odpovědi na antidumpingový dotazník poskytnuty v této lhůtě. Jinak existuje riziko, že informace poskytnuté v antidumpingovém dotazníku mohou mít dopad na rozhodnutí o přiznání tržního zacházení.
(47)
Za okolností tohoto případu je však zapotřebí zdůraznit, že o tržním zacházení nemohlo být rozhodnuto ve lhůtě 3 měsíců, protože většina informací týkajících se tržního zacházení byla shromážděna během inspekcí na místě, které byly dokončeny po uplynutí tříměsíční lhůty. V každém případě, jak je vysvětleno výše, rozhodnutí o nepřiznání tržního zacházení vyvážejícím skupinám zařazeným do vzorku bylo výlučně založeno na podrobném posouzení příslušných 5 kritérií tržního zacházení stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(48)
V souvislosti s kritériem 1 bylo tvrzeno, že arbitráž mezi čínskými trhy a LME existuje, protože během období šetření proběhlo několik menších vývozů hliníku do/z Číny. Tento argument nelze přijmout s ohledem na rozdíly cenových úrovní mezi čínskými trhy a LME.
(49)
Pokud jde o kritérium 2, bylo vzneseno množství otázek týkajících se neslučitelností s různými mezinárodními účetními standardy, které Komise zjistila v účetnictví dvou společností. Předložené argumenty však neobsahovaly nic, co by umožnilo dospět k závěru, že všechny tyto společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy.
(50)
V souvislosti s kritériem 3 bylo předloženo několik argumentů. Za prvé bylo tvrzeno, že dopad finanční podpory, práv k pozemkům a jiných výhod, jako je daňové osvobození, nezpůsobil podstatné zkreslení finanční situace společností. Tento argument nelze přijmout, protože dopad uvedených režimů je významný, je-li posuzován z hlediska obratu.
(51)
Bylo také poukázáno na to, že řada režimů podpory a daňových výhod nebyla určena pro konkrétní společnosti, a proto je nelze považovat za důsledek bývalého systému netržního hospodářství. V tomto ohledu je nutné zdůraznit, že analýza tržního zacházení se týká toho, zda existují státní zásahy bez ohledu na to, zda jsou ve prospěch konkrétních společností či nikoliv. V každém případě je věcný základ tvrzení nesprávný. Výhody využívané společnostmi v tomto případě lze považovat za výhody pro konkrétní společnosti, protože jsou všechny zaměřeny na určitý druh společností: např. zahraniční společnost, společnost usazenou na určitém území a společnost, která vedla ad hoc jednání s místními orgány ohledně získání podpor, nákupu domácího zařízení, modernizace technologií, účasti na veletrzích, investic do výzkumu a vývoje atd.
(52)
Konečně bylo navrženo, aby osvobození od daně z příjmu a odpočty pro zahraniční společnosti, které vstoupily v platnost v roce 2005, nepředstavovaly zkreslení způsobené bývalým systémem netržního hospodářství. Tento výklad nelze přijmout. Kritérium 3 se nevztahuje na kroky omezené časem (do roku 1998, kdy Čína začala uplatňovat pravidla tržního hospodářství) nebo rozsahem, ale na kroky, které znamenají státní zásah do utváření obchodního prostředí prostřednictvím opatření, která jsou typická pro netržní hospodářství, například diskriminační daňové sazby.
(53)
Na základě výše uvedených skutečností nebyla žádná z čínských společností, které požádaly o tržní zacházení, schopna prokázat, že splňuje všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Proto se dospělo k závěru, že by tržní zacházení nemělo být přiznáno žádné z těchto společností. Proběhly konzultace s poradním výborem, který proti závěrům Komise neměl námitky.
2. Individuální zacházení
(54)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod čl. 2 odst. 7 základního nařízení případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení, že jejich vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny, že měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a že státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(55)
Všechny vyvážející skupiny, které požádaly o tržní zacházení, požádaly i o individuální zacházení pro případ, že by jim tržní zacházení nebylo přiznáno. Na základě dostupných informací je předběžně stanoveno, že dvě ze čtyř skupin v ČLR zařazených do vzorku splňují všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení. Dvěma skupinám zařazeným do vzorku nebylo individuální zacházení přiznáno. Státní zásahy v případě společností CITIC Dicastal a Baoding jsou takového rozsahu, že umožňují obcházení individuálních antidumpingových opatření, zejména s ohledem na skutečnost, že tyto dvě skupiny sdílejí dva společné podniky (joint ventures) vyrábějící dotčený výrobek.
(56)
Ze čtyř vyvážejících skupin v ČLR zařazených do vzorku je třeba přiznat individuální zacházení těmto skupinám:
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd.
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd
3. Běžná hodnota
3.1 Volba srovnatelné země
(57)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno tržní zacházení, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(58)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty Turecko a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(59)
Proti této volbě vznesl námitku pouze jeden vývozce a jako alternativní zemi navrhl Malajsii. Později však uvedl, že malajské společnosti nejsou ochotny s Komisí spolupracovat.
(60)
Komise zkoumala, zda je Turecko rozumnou volbou srovnatelné země. Dospěla k závěru, že Turecko je s pěti svými výrobci a významným dovozem ze třetích zemí trhem s vysokou mírou hospodářské soutěže. Kromě toho neexistovaly žádné podstatné rozdíly ve výrobním procesu mezi výrobci v Turecku a v Čínské lidové republice. S ohledem na výše uvedené skutečnosti šetření neprokázalo žádný důvod považovat Turecko za zemi nevhodnou pro účely určení běžné hodnoty. Navíc turečtí výrobci prodávají typy výrobků srovnatelné s typy, které vyváží ČLR.
(61)
Na dotazník zaslaný všem výrobcům hliníkových kol v Turecku odpověděli dva turečtí výrobci.
(62)
Údaje poskytnuté spolupracujícími tureckými výrobci byly ověřeny na místě a byly shledány jako důvěryhodné informace, z nichž je možné vycházet při určování běžné hodnoty.
(63)
Vyvozuje se tedy předběžný závěr, že Turecko je vhodnou a rozumnou srovnatelnou zemí podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3.2 Určení běžné hodnoty
(64)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota určena na základě ověřených informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi, jak je uvedeno níže:
(65)
Dotčený výrobek byl prodáván na tureckém domácím trhu v reprezentativním množství.
(66)
Bylo zkoumáno, zda lze tento prodej považovat za prodej v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Za tímto účelem se stanovil podíl ziskového prodeje každého typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
(67)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo cenu vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a pokud se vážená průměrná cena tohoto typu rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů tohoto typu výrobku na domácím trhu uskutečněných během období šetření, a to bez ohledu na to, zda byl prodej ziskový.
(68)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskového prodeje daného typu.
(69)
U jednoho typu výrobku, kde nebyl uskutečněn žádný ziskový prodej, byla běžná hodnota stanovena na základě výrobních nákladů tohoto typu výrobku prodávaného na domácím trhu s připočtením prodejních, správních a režijních nákladů a přiměřeného zisku na domácím trhu.
(70)
Konečně u omezeného počtu typů výrobků byla běžná hodnota vypočtena na základě běžné hodnoty srovnatelných typů výrobků s úpravou o rozdíly ve fyzických vlastnostech.
3.3 Vývozní ceny
(71)
Ve všech případech, kdy byl dotčený výrobek vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii, byla vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tedy na základě vývozních cen, které byly skutečně zaplaceny nebo které je třeba zaplatit.
(72)
V případech, kdy byl prodej uskutečněn prostřednictvím dovozce nebo obchodníka ve spojení, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení zjištěny početně na základě prodejní ceny, za kterou dovozce ve spojení realizoval další prodej nezávislým odběratelům Unii. Byly provedeny úpravy zohledňující veškeré náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Pokud jde o ziskové rozpětí, byl použit zisk dosažený dovozcem dotčeného výrobku/obchodníkem s dotčeným výrobkem, který není ve spojení, neboť skuteční zisk dovozce/obchodníka s dotčeným výrobkem ve spojení nebyl považován za spolehlivý v důsledku vztahu mezi vyvážejícími výrobci a příslušným dovozcem/obchodníkem ve spojení.
3.4 Srovnání
(73)
Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnány na základě cen ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(74)
Srovnání cen kol vyvážených z ČLR a kol prodávaných na tureckém trhu tureckými spolupracujícími výrobci bylo provedeno na základě rozlišení prodejů na trh OEM a prodejů na následný trh.
(75)
Kromě toho byly ve vhodných případech provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry, nepřímými daněmi a bankovními poplatky ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené ověřenými důkazy.
4. Dumpingová rozpětí
4.1 U spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, jimž bylo přiznáno individuální zacházení
(76)
U dvou společností zařazených do vzorku, jimž bylo přiznáno individuální zacházení, byla dumpingová rozpětí stanovena na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty stanovené pro turecké výrobce, kteří plně spolupracovali, s váženým průměrem ceny každé společnosti při vývozu do Unie, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 základního nařízení.
(77)
Dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl dovozní ceny na hranici Evropské unie před proclením jsou stanovena takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd
36,7 %
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd
61,8 %
4.2 U všech ostatních spolupracujících vyvážejících výrobců
(78)
Dumpingová rozpětí u společností zařazených do vzorku, jimž nebylo přiznáno tržní nebo individuální zacházení, a u spolupracujících společností nezařazených do vzorku byla vypočtena jako vážený průměr výsledků všech společností zařazených do vzorku. U dvou společností, jímž nebyl udělen ani status tržního hospodářství, ani individuální zacházení, byly výpočty provedeny stejným způsobem, jako je popsán v odstavci 76. Dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl dovozní ceny na hranice Evropské unie před proclením činí 48,7 %.
4.3 U všech ostatních vyvážejících výrobců
(79)
Vzhledem k velmi vysoké míře spolupráce ze strany ČLR bylo dumpingové rozpětí použitelné celostátně pro všechny ostatní vývozce v ČLR vypočteno na základě nejvyššího dumpingového rozpětí stanoveného na základě transakcí jednoho spolupracujícího vyvážejícího výrobce. Zbytkové dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl dovozní ceny na hranice Evropské unie před proclením tedy činí 69,3 %.
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii
(80)
Hliníková kola vyrábí přibližně 30 společností nacházejících se v mnoha zemích EU. Společnosti, které podpořily podnět a při šetření spolupracovaly, představovaly více než 85 % celkové výroby v Unii během období šetření.
(81)
Celková výroba v Unii a podpora šetření byly stanoveny na základě všech dostupných informací, včetně informací poskytnutých v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před a po zahájení šetření, informací získaných od výrobců zařazených do vzorku a jiných spolupracujících výrobců. Tyto informace umožnily potvrdit existenci a úroveň výroby také těch výrobců, kteří při šetření nespolupracovali.
(82)
Bylo zjištěno, že jeden výrobce zařazený do vzorku dotčený výrobek dováží z ČLR a dále prodává na trhu Unie. Srovnání s jeho celkovým prodejem však ukázalo, že dovoz je okrajovou záležitostí a neovlivňuje skutečnost, že je považován za výrobce v Unii.
2. Spotřeba unie
(83)
Spotřeba Unie se během posuzovaného období vyvíjela takto:
Spotřeba unie
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tis.)
58 607
62 442
58 313
49 508
Index 2006 = 100
100
107
99
84
(84)
Spotřeba Unie (5) byla stanovena tak, že se k prodeji uskutečněnému v EU výrobci v Unii přičetl dovoz na základě údajů Eurostatu. Na dovoz hliníkových kol se vztahují dva kódy KN s označením „ex“, které zahrnují také jiné výrobky. Pro posouzení části týkající se hliníkových kol v rámci každého kódu KN byl stanoven jejich podíl dovozu v rámci kódů KN 8708 70 10 a 8708 70 50 podle jednotlivých zemí na základě metodiky navržené v podnětu. Jelikož dovoz byl hlášen na základě hmotnosti, převod na jednotky byl proveden s odvoláním na metodiku navrženou v podnětu (za použití průměrné hmotnosti na jednotku). Tyto údaje byly zkontrolovány a potvrzeny na základě údajů poskytnutých čínskými vývozci zařazenými do vzorku. Dodávky do EU byly vypočteny tak, že k dodávkám výrobců v Unii zařazených do vzorku byly připočteny dodávky ostatních výrobců (údaje shromážděné před zahájením šetření, informace získané z podnětu, určité odhady provedené na základě údajů výrobců zařazených do vzorku).
(85)
Celkově klesla spotřeba za posuzované období o 15,5 %. Trend však byl nerovnoměrný a hlavní pokles ve výši 15,1 % nastal mezi rokem 2008 a obdobím šetření. Spotřeba se zvýšila z 58,6 milionu jednotek v roce 2006 na 62,4 milionu jednotek v roce 2007 a poté klesla na 58,3 milionu jednotek v roce 2008 a na 49,5 milionu jednotek v období šetření.
3. Dovoz z ČLR
3.1 Objem dovozu dotčeného výrobku a jeho podíl na trhu
(86)
Vývoj dovozu z ČLR z hlediska objemu a podílu na trhu byl následující:
Objem dovozu v tis. jednotek
2006
2007
2008
Období šetření
ČLR
3 703
5 144
5 809
6 137
Index 2006 = 100
100
139
157
166
Podíl na trhu (%)
6,3
8,2
10
12,4
Zdroj: Eurostat a údaje o prodeji uskutečněném v Unii výrobci v Unii.
(87)
Objem čínského dovozu se zvýšil z 3,7 milionu jednotek v roce 2006 na 5,1 milionu jednotek v roce 2007, 5,8 milionu jednotek v roce 2008 a na 6,1 milionu jednotek v období šetření. Mezi rokem 2006 a obdobím šetření se tak zvýšil o více než 66 %.
(88)
Podíl čínského dovozu na trhu se zdvojnásobil. Zvýšil se z 6,3 % v roce 2006 na 8,2 % v roce 2007, na 10 % v roce 2008 a 12,4 % v období šetření. Celkově získal čínský dovoz za posuzované období 6,1 procentního bodu podílu na trhu.
3.2 Dovozní ceny
(89)
Níže uvedená tabulka porovnává průměrné čínské dovozní ceny (na základě Eurostatu, protože dotazníky pro vývozce se vztahují pouze k období šetření, avšak ne k předchozím letům) s průměrnými prodejními cenami výrobců v Unii zařazených do vzorku.
EUR/jednotka
2006
2007
2008
Období šetření
Čína
34,7
33,5
31,4
31,9
Výrobci v EU zařazení do vzorku
49,7
49,7
48
46,5
Rozdíl
15
16,2
16,6
14,6
(90)
V letech 2006-2008 průměrné dovozní ceny z ČLR postupně klesly o 9,5 % a v období šetření pak mírně stouply o 0,5 %. Za posuzované období ceny klesly o 8 %.
(91)
Na základě tohoto srovnání cen lze vyvodit, že celkově byly čínské dovozní ceny v posuzovaném období neustále a významně pod cenami výrobců zařazených do vzorku, které nutily jejich vlastní ceny významně snižovat.
3.3 Cenové podbízení
3.3.1 Obecné připomínky
(92)
Tento případ se vyznačuje rozdělením do dvou distribučních kanálů podle segmentů, tj. trh OEM a následný trh. Většina prodeje výrobců v Unii se soustředí na trh OEM, zatímco čínský dovoz směřuje zejména na následný trh (přibližně 70 % dovozu z ČLR). Směrování prodeje z výrobního odvětví Unie podle segmentů na jedné straně a čínský dovoz na straně druhé jsou tedy nesouměrné.
3.3.2 Cenové podbízení
(93)
Bylo provedeno srovnání prodejních cen na trhu Unie mezi cenami výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku a dovozem z dotčené země. Příslušné prodejní ceny výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku byly ceny pro nezávislé odběratele, v případě potřeby upravené na úroveň ze závodu, tj. bez přepravních nákladů v Unii a po odečtu slev a rabatů.
(94)
Tyto ceny byly srovnány s cenami účtovanými čínskými vyvážejícími výrobci po očištění o slevy a v případě potřeby upravenými na ceny CIF na hranice Unie s příslušnou úpravou o náklady na proclení a náklady vzniklé po dovozu.
(95)
Na základě údajů předložených spolupracujícími vyvážejícími výrobci ze srovnání vyplynulo, že během období šetření byl dovoz dotčeného výrobku v Unii prodáván za ceny, které byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie, a to o 22 až 37 % v poměru k cenám výrobního odvětví Unie. Z této úrovně cenového podbízení a z nepříznivého vývoje cen ve výrobním odvětví Unie je jasné, že došlo k podstatnému snížení cen.
(96)
Některé strany tvrdily, že úroveň podbízení by měla být vypočtena pouze ve vztahu k „přidané hodnotě“ ceny (s vyloučením nákladů na hliník). Použití této metodiky by skutečně vedlo k ještě vyšší úrovni podbízení. Avšak vzhledem k tomu, že úrovně podbízení vypočtené ve vztahu k plné ceně již byly podstatné, nebyla tato metoda dále zkoumána.
(97)
Vysoká úroveň podbízení společně se snížením cen (viz (89). a následující body odůvodnění) na straně výrobního odvětví Unie dokazuje zřetelný účinek dumpingu v tomto případě.
(98)
Aby se předešlo případným pochybnostem ohledně rozdílů mezi oběma segmenty, byla pro oba segmenty provedena samostatná analýza na základě téže metodiky, jako je popsána výše. Podbízení zůstává podstatné u obou segmentů (13 až 30 % u prodejů na OEM trhu a 56 až 63 % u prodejů na následném trhu).
4. Dovoz ze třetích zemí s výjimkou ČLR
(99)
Následující tabulka ukazuje vývoj dovozu ze třetích zemí s výjimkou ČLR.
Objem dovozu v tis. jednotek
2006
2007
2008
Období šetření
Turecko
4 140
4 522
4 021
3 426
Index 2006 = 100
100
109
97
83
Podíl na trhu (%)
7,1
7,2
6,9
6,9
Norsko
1 079
1 210
1 106
520
Index 2006 = 100
100
112
102
48
Podíl na trhu (%)
1,8
1,9
1,9
1,1
Jižní Afrika
490
851
790
700
Index 2006 = 100
100
173
161
143
Podíl na trhu (%)
0,8
1,4
1,4
1,4
Jiné
3 746
4 029
3 690
2 928
Index 2006 = 100
100
108
99
78
Podíl na trhu (%)
6,4
6,5
6,3
5,9
(100)
Jak je vidět z výše uvedených údajů, Turecko je druhým největším dovozcem po ČLR, přičemž jeho podíl na trhu je podstatný, ale relativně stabilní. Dovoz ze třetích zemí s výjimkou ČLR a Turecka snížil jejich podíl na trhu z 9 % v roce 2006 na 8,4 % v období šetření. Dopad cen tohoto dovozu na situaci výrobního odvětví Unie je uveden ve (136). a následujících bodech odůvodnění.
5. Situace výrobního odvětví Unie
5.1 Obecně
(101)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie od roku 2006 do období šetření.
(102)
Jak je vysvětleno výše, musela být použita ustanovení o výběru vzorku. Pro účely analýzy újmy byly zkoumány ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, vytížení kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, mzdy a rozsah dumpingového rozpětí) byly posouzeny na úrovni celkové výroby v Unii. V zásadě vycházejí z dotazníků předložených šesti společnostmi zařazenými do vzorku a z dalších zkrácených dotazníků. Tyto dotazníky se vztahují ke společnostem, které představují více než 80 % celkové výroby v Unii. S cílem pokrýt celou výrobu Unie byly pro zbytek výroby navíc k údajům dostupným z různých zdrojů, především údajům z podnětu a údajům shromážděným před zahájením šetření, provedeny určité extrapolace. Všechny tyto činitele byly dle možností zkontrolovány s celkovými informacemi uvedenými v příslušných statistikách.
-
Analýza mikroekonomických prvků (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál a investice, výrobní náklady) byla provedena pro jednotlivé společnosti, tj. na úrovni těch výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku.
5.2 Makroekonomické ukazatele
5.2.1 Výroba, výrobní kapacita a vytížení kapacity
(103)
Následující tabulka ukazuje vývoj výroby, výrobní kapacity a využití kapacity na základě celkové výroby v Unii:
2006
2007
2008
Období šetření
Výroba (jednotky)
49 711
49 511
45 269
37 687
Indices 2006 = 100
100
100
91
76
Výrobní kapacita (jednotky)
53 762
53 378
53 819
51 588
Indices 2006 = 100
100
99
100
96
Vytížení kapacity (%)
92,5
92,8
84,1
73,1
Indices 2006 = 100
100
100
91
79
(104)
Jak ukazuje výše uvedená tabulka, výroba zůstala relativně stabilní ve výši okolo 49,5 milionu jednotek v roce 2006 a 2007 a poté klesla na 45,2 milionu jednotek v roce 2008 a na 37,6 milionu jednotek v období šetření, což představuje 24 % pokles za posuzované období. Míra vytížení kapacity ztratila za totéž období 19,4 procentních bodů.
(105)
Hlavní příčinou poklesu vytížení kapacity za přítomnosti snížení kapacity lze připsat pouze výraznému poklesu výroby.
5.2.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(106)
Níže uvedené údaje představují objem prodeje, podíl na trhu a průměrné jednotkové prodejní ceny na základě všech výrobců Unie.
2006
2007
2008
Období šetření
Objem prodeje celého výrobního odvětví Unie v tis. jednotek
45 447
46 684
42 895
35 794
Index 2006 = 100
100
103
94
79
Podíl na trhu (%)
78
75
74
72
Index 2006 = 100
100
97
95
93
(107)
Prodej v EU se zvýšil ze 45,4 milionu jednotek v roce 2006 na 46,6 milionu jednotek v roce 2007 a poté klesl na 42,8 milionu jednotek v roce 2008 a na 35,7 milionu jednotek v období šetření. Celkově klesl prodej v EU za posuzované období o 21 %.
(108)
Všichni výrobci v EU postupně ztráceli podíl na trhu, a to ze 78 % v roce 2006 na 75 % v roce 2007, 74 % v roce 2008 a 72 % v období šetření. Za posuzované období to představuje celkovou ztrátu 6 procentních bodů. Čínský dovoz přitom získal přibližně 6 procentních bodů podílu na trhu.
5.2.3 Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2006
2007
2008
Období šetření
Počet zaměstnanců
14 204
14 818
14 309
12 981
Index 2006 = 100
100
104
101
91
Produktivita (jednotka/zaměstnanec)
3 500
3 341
3 164
2 903
Index 2006 = 100
100
95
90
83
Roční mzdy (EUR)
22 371
20 007
18 649
18 420
Index 2006 = 100
100
89
83
82
(109)
Zaměstnanost se zvýšila z 14 204 zaměstnanců na konci roku 2006 na 14 818 zaměstnanců na konci roku 2007, poklesla na 14 309 zaměstnanců na konci roku 2008 a dále na 12 981 zaměstnanců na konci období šetření. Zejména v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření došlo ke ztrátě 328 pracovních míst odpovídajících více než jedné desetině pracovní síly za šest měsíců. Souběžně se vyvíjela produktivita z 3 500 jednotek na zaměstnance v roce 2006 na 3 341 jednotek na zaměstnance v roce 2007, 3 164 jednotek na zaměstnance v roce 2008 a 2 903 jednotek na zaměstnance v období šetření.
(110)
Pokles produktivity zejména mezi rokem 2008 a obdobím šetření lze vysvětlit tím, že úprava objemu pracovních sil neprobíhala stejným tempem jako pokles produkce. To se vysvětluje omezenou možností tohoto průmyslu, pokud jde o přeměnu nebo dočasné zastavení strojního zařízení, a vysokými náklady souvisejícími s příspěvky pro personál v případě propouštění. Šetření ukázalo, že zejména v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření zaměstnanost poklesla. Mzdové náklady se v posuzovaném období snížily. Očekává se, že efektivnost a produktivita investic výrobního odvětví Unie uskutečněných během období šetření se ve střednědobém a dlouhodobém horizontu zvýší.
5.2.4 Rozsah skutečného dumpingového rozpětí
(111)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Všechna stanovená rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Navíc vzhledem k objemům a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí považovat za zanedbatelný.
5.2.5 Smluvní prostředí
(112)
Jak je uvedeno ve (20). a následujících bodech odůvodnění, většina hliníkových kol vyrobených v Unii se prodává na základě nabídkových řízení organizovaných v průměru dva roky před uvedením nového modelu automobilu na trh. Komise proto také přezkoumala smlouvy uzavřené v posuzovaném období (které by byly plněny po skončení období šetření), aby stanovila, zda lze vyvodit nějaký závěr ohledně pravděpodobného vývoje dodávek na straně výrobního odvětví Unie po skončení období šetření. Shromážděné údaje však v této fázi neumožňují dospět k odůvodněným závěrům, a budou tedy dále přezkoumávány.
5.3 Mikroekonomické ukazatele
5.3.1 Obecné poznámky
(113)
Tři ze šesti výrobců zařazených do vzorku jsou velké skupiny s výrobními závody v několika členských státech, zatímco další tři mají menší provozy soustředěné v jednom nebo dvou členských státech. Během období šetření byly tři výrobní závody výrobců zařazených do vzorku uzavřeny, první z nich v roce 2006, druhý v roce 2008 krátce před zahájením období šetření a poslední koncem období šetření.
5.3.2 Zásoby
(114)
Údaje v následující tabulce představují objem zásob výrobního odvětví Unie na konci každého období.
2006
2007
2008
Období šetření
Zásoby (v tis. jednotek)
2 204
2 444
2 359
2 173
Index 2006 = 100
100
111
107
99
(115)
Zásoby zůstaly pod hranicí 12 % výroby. Je třeba připomenout, že tento ukazatel není příliš relevantní, protože výrobní odvětví Unie vyrábí hliníková kola do značné míry na zakázku a zásoby v určitém časovém okamžiku představují většinou zboží, které již bylo prodáno, ale nebylo dosud dodáno.
5.3.3 Prodejní ceny
(116)
Jednotkové prodejní ceny vzorku výrobců v EU byly v letech 2006-2007 stabilní a dosahovaly přibližně 49 EUR za jednotku. V roce 2008 však došlo k poklesu na 48 EUR za jednotku a v období šetření na 46,5 EUR za jednotku. Odpovídá to více než 6 % snížení za posuzované období a ukazuje to také velmi podstatný pokles v období šetření (viz tabulka v Chyba! Nenalezen zdroj odkazů bodě odůvodnění).
5.3.4. Ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál a investice
(117)
Ziskovost obdobného výrobku byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku společnostmi ve vzorku byl vyjádřen jako procentní podíl obratu z tohoto prodeje. Zatímco v letech 2006-2007 byla výroba ještě stále zisková, v roce 2008 a v období šetření se situace dramaticky změnila z důvodu klesajících objemů prodeje a snížení prodejních cen s nepružnou strukturou nákladů daného výrobního odvětví vyznačující se vysokými pevnými náklady.
2006
2007
2008
Období šetření
Ziskovost (%)
3,2
0,7
-1,5
-5,4
(118)
Trend investic do dotčeného výrobku u výrobců Unie ukazuje následující tabulka.
EUR
2006
2007
2008
Období šetření
Investice (v tis. EUR)
96 335
99 279
161 803
153 724
Index 2006 = 100
100
103
168
160
(119)
Tabulka ukazuje, že výrobní odvětví Unie zvýšilo své investice do dotčeného výrobku i přes klesající ziskovost. Investice se týkaly především strojního zařízení v zájmu zvýšení efektivnosti výrobního odvětví Unie. Tato zvýšení investic ukazují, že výrobní odvětví si udržovalo schopnost opatřit si kapitál.
(120)
Navzdory těmto snahám se však návratnost investic dotčeného výrobku během posuzovaného období zhroutila a v období šetření dosáhla - 40 %. Potvrzuje to pokles ziskovosti výrobního odvětví a jeho neschopnost vytvářet zisk z investic.
2006
2007
2008
Období šetření
Návratnost investic
50,8 %
12,2 %
-13,5 %
-40,8 %
Index 2006 = 100
100
24
-27
-80
Peněžní tok (jako procentní podíl obratu)
9,3 %
4,4 %
3,6 %
1,2 %
Index 2006 = 100
100
47
39
13
(121)
Výrobci zařazení do vzorku zaznamenali za posuzované období také pokles provozního peněžního toku ve výši 8,1 procentního bodu, což do značné míry odráží pokles ziskovosti. Výrazný pokles tohoto ukazatele nelze přičítat zvýšení investic, ale je nutno ji vyvozovat ze skutečnosti, že provozy vytvářely méně peněžních prostředků. Jelikož výrobní odvětví systematicky vyžaduje neustálé finanční injekce do dlouhodobého majetku, pokles peněžního toku ukazuje narůstající slabost výrobního odvětví Unie a jeho neschopnost spoléhat se na samofinancování.
5.3.5 Výrobní náklady a náklady na suroviny
(122)
Následující tabulka ukazuje vývoj průměrných nákladů na tunu dotčeného výrobku u výrobců zařazených do vzorku.
V EUR
2006
2007
2008
Období šetření
Průměrné výrobní náklady (na jednotku)
49,3
49,7
50,5
49,2
(123)
Průměrné náklady zůstaly během posuzovaného období neměnné v průměrné výši přibližně 50 EUR na jednotku.
6. Závěr o újmě
(124)
Na tomto základě se vyvozuje předběžný závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu. Dokládá to rovněž počet společností nebo výrobních závodů, které byly během posuzovaného období uzavřeny (pět na trhu OEM) nebo proti kterým bylo zahájeno úpadkové řízení (21 na následném trhu a čtyři na trhu OEM).
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(125)
Podle čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení se zkoumalo, zda byla podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobena dumpingovým dovozem z dotčených zemí. Dále byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby bylo zajištěno, že jakákoliv újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dumpingovému dovozu.
2. Dopad dovozu z ČLR
2.1 Obecně
(126)
Existuje zřejmá časová shoda mezi nárůstem dumpingového dovozu, který získal 6 procentních bodů podílu na trhu od roku 2006 do období šetření, a souběžnou ztrátou podílu na trhu ve výši 6 procentního bodu, kterou utrpěli výrobci v Unii za totéž období. Při šetření byly také zjištěny nepříznivé účinky dumpingového dovozu, který neustále způsoboval cenové podbízení výrobců v Unii.
(127)
Jedna strana tvrdila, že podíl čínského dovozu na trhu je příliš malý, než aby způsobil podstatnou újmu. Celkový podíl na cenově citlivém trhu (a zejména pak na trhu OEM) ve výši 12 % však nelze považovat za malý.
(128)
Dále se připomíná, že objemy dovozu z ČLR vzrostly přibližně o 65 % a že jejich odhadovaný podíl na trhu se během posuzovaného období téměř zdvojnásobil. Kromě toho, jak je vysvětleno v (86). a následujících bodech odůvodnění, se dovozní ceny z ČLR snížily o 8 % (viz (89). a následující body odůvodnění) a docházelo k podstatnému cenovému podbízení (viz (93). a následující body odůvodnění). A právě prudký nárůst dovozu a zjištěné podstatné cenové podbízení jsou hlavní činitele, které je třeba v tomto případě vzít v úvahu.
(129)
Výrobní odvětví Unie reaguje na dumping působící újmu snižováním svých cen již od roku 2007. Z důvodu cenového tlaku vyvolávaného čínským dovozem nebylo výrobní odvětví Unie schopno si udržet svůj podíl na trhu ani při snížených cenách. U nabídkových řízení na trhu OEM bylo zjištěno, že levné čínské nabídky hrají klíčovou úlohu při snižování cen nabízených výrobním odvětvím Unie. Navzdory snížení cen na straně výrobního odvětví Unie však průměrná prodejní cena čínského dovozu zůstala nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Prodej výrobního odvětví Unie za posuzované období tedy významně poklesl. Vzhledem k tomu, že čínské ceny v období šetření v porovnání s rokem 2006 dále klesly, výrobní odvětví Unie muselo své ceny znovu snížit, aby se udrželo na trhu. Jeho výroba přestala být zisková - což mu neumožní ve své činnosti v průběhu času pokračovat.
(130)
Je proto zřejmé, že mezi významným nárůstem objemů dovozu za vůbec nejnižší ceny a újmou zjištěnou u výrobního odvětví Unie existuje silná vazba. V této fázi lze tedy dospět k závěru, že existuje příčinná souvislost mezi levným čínským dovozem a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
2.2 Rozdělení v rámci dotčeného výrobku podle segmentu
(131)
Byly předloženy argumenty, že trh OEM a následný trh jsou dva samostatné prodejní kanály, které se vzájemně nijak významně neovlivňují. Na tomto základě bylo zejména tvrzeno, že újma výrobního odvětví Unie, které směruje většinu svého prodeje na trh OEM (85 % u výrobců zařazených do vzorku), nemohla být způsobena čínským dovozem, který se soustředí především na následný trh a na trhu OEM se vyskytuje omezeně.
(132)
Ačkoliv se skutečně jedná o samostatné distribuční kanály, podle zjištění Komise může k určitému, ačkoliv ne přímému, vzájemnému ovlivňování docházet. Pro získání úplného obrazu situace však byly oba tyto segmenty také uvažovány samostatně.
(133)
Na následném trhu lze zjištěnou újmu s jistotou přičítat vysokým objemům levného čínského dovozu, který v tomto segmentu tvořil až 34 %. Na trhu OEM, který představuje hlavní část spotřeby EU (35 milionů jednotek z přibližně 50), je čínská přítomnost z hlediska objemů mnohem menší (nejvýše 6 %). Jak již však bylo vysvětleno, je třeba připomenout, že újmu vzniklou v souvislosti s prodejem na trhu OEM vyvolaly nízké čínské ceny, a tato újma tedy s cenou skutečně souvisí. Konkrétněji existují náznaky, že výrobci automobilů používají čínské nabídky jako srovnávací kritérium, což ve svém důsledku tlačí ceny výrobců hliníkových kol v EU v rámci nabídkových řízení dolů. Aby se výrobci v Unii udrželi na trhu, nemají ve skutečnosti jinou možnost než ustoupit a své ceny snížit.
(134)
Dále nelze vyloučit, že sestupný cenový trend na následném trhu ovlivňuje ceny na trhu OEM. Ze srovnání průměrných cen na následném trhu a na trhu OEM vyplynulo, že zatímco do roku 2007 byly ceny na trhu OEM v průměru vyšší než ceny na následném trhu, v roce 2008 a v období šetření se tato situace změnila. Dokazuje to, že cenový tlak na trh OEM je v posledních letech výraznější.
(135)
Předběžně se tedy má za to, že čínský dovoz způsobil újmu výrobnímu odvětví Unie jak na následném trhu, tak na trhu OEM. Toto zjištění bude v každém případě předmětem dalšího šetření.
3. Účinky jiných činitelů
3.1 Dopad dovozu ze třetích zemí s výjimkou ČLR
3.1.1 Dopad dovozu z Turecka
(136)
Jak je uvedeno v (99). a následujících bodech odůvodnění, je Turecko druhým největším dovozcem po Číně. Během posuzovaného období dosahoval turecký dovoz celkového podílu na trhu EU ve výši přibližně 7 %. Následující tabulka srovnává ceny dovozu ze všech třetích zemí s cenami výrobců v EU.
V EUR/jednotka
2006
2007
2008
Období šetření
Turecko
40,8
42,6
52,4
40,7
Výrobci v EU zařazení do vzorku
49,7
49,7
48
46,5
Čína
34,7
33,5
31,4
31,9
Rozdíl mezi tureckými výrobci a výrobci v EU
8,9
7,1
4,4
5,8
Rozdíl mezi čínskými výrobci a výrobci v EU
15
16,2
16,6
14,6
(137)
Během posuzovaného období byly turecké ceny neustále nižší než ceny výrobců v EU zařazených do vzorku, s výjimkou roku 2008. V období šetření dosahoval cenový rozdíl mezi tureckými výrobci a výrobci v Unii 5,7 EUR (+/- 12,3 % cen v EU), zatímco odpovídající cenový rozdíl pro Čínu dosahoval 14,5 EUR (+/- 31 %). Na tomto základě je oprávněné dospět k předběžnému závěru, že v období šetření měly nižší ceny dovozu z Turecka určitý nepříznivý dopad na situaci výrobního odvětví EU, který však nebyl natolik významný, aby mohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z Číny a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.1.2 Dopad dovozu ze třetích zemí s výjimkou Turecka
(138)
Pokud jde o dovoz z jiných zemí než Číny a Turecka, jejich souhrnný podíl na trhu klesl z 9 % v roce 2006 na 8,3 % v období šetření (viz (99). bod odůvodnění). Odpovídající ceny zůstaly v tomtéž období na téměř stejné úrovni jako ceny výrobců v Unii. Na tomto základě se má za to, že dovoz ze třetích zemí s výjimkou Číny a Turecka nepřispěl k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.2 Dopad hospodářské krize
(139)
Některé strany tvrdily, že dovoz z Číny plně kompenzoval nárůst spotřeby v EU v roce 2007 a že pokles spotřeby v roce 2008 nastal ve stejnou dobu jako hospodářský pokles a současné snížení prodeje v automobilovém průmyslu. Tito činitelé byli podle tohoto argumentu klíčovými příčinami slabé výkonnosti výrobního odvětví Unie.
(140)
Hospodářská krize nepříznivě ovlivnila situaci výrobního odvětví Unie z důvodu snižující se spotřeby a účinků klesajících cen. Mezi rokem 2008 a obdobím šetření klesla spotřeba o 14,5 %.
(141)
Výrobci hliníkových kol působí v symbióze s automobilovým průmyslem, kterého se krize vážně dotkla. Následující tabulka ukazuje vývoj objemů výroby automobilů v Evropě za posuzované období. Je pravdou, že automobily jsou vybaveny hliníkovými nebo ocelovými koly a jejich podíl je obtížné stanovit. Neexistují však žádné náznaky, že by se tento podíl během posuzovaného období významně měnil. Nelze tedy vyloučit, že by pokles objemu výroby automobilů - který se od konce roku 2008 do období šetření skutečně dramaticky snížil, měl dopad na objem prodeje výrobců hliníkových kol. Následující tabulka ukazuje, že objem výroby mezi rokem 2008 a obdobím šetření klesl o více než 15 %.
V EU 27
2006
2007
2008
Období šetření
Výroba v Evropě (v tis. jednotek)
16 198
17 103
15 947
13 443
(142)
Z analýzy hospodářských ukazatelů výrobního odvětví Unie však vyplývá, že sestupný trend započal dlouho před hospodářskou krizí a časově se shodoval se začátkem pronikání čínského dovozu na trh. Údaje o ziskovosti například dokazují, že sestupný trend začal v letech 2006-2007 (pokles o 2,5 procentního bodu), pokračoval v letech 2007-2008 (další pokles o 2,2 procentního bodu) a mimořádného poklesu o 6,9 procentního bodu dosáhl mezi rokem 2008 a obdobím šetření.
(143)
Čínský dovoz pak navzdory snižující se spotřebě dále zvyšoval svou přítomnost na trhu a v období šetření dosáhl 12,4 %. Jeho objem a podíl na trhu plynule rostl a jeho ceny neustále způsobovaly cenové podbízení výrobního odvětví EU. Oprávněně by se však dalo očekávat, že krize by se měla dotknout všech tržních subjektů obdobným způsobem. Přesto, jak je vysvětleno výše, se čínský dovoz zvyšoval při cenách, které v dané situaci způsobovaly podstatné cenové podbízení v EU. Lze tedy oprávněně dospět k závěru, že pokud by hospodářská krize nenastala, objemy a podíl čínského dovozu na trhu by se zvýšily ještě více.
(144)
Na tomto základě lze oprávněně předpokládat, že hospodářský pokles, ačkoliv přispěl k újmě výrobního odvětví Unie, sám o sobě není činitelem, který by narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou. Naopak objemy dovozu z Číny by se měly za normálních okolností snížit s poklesem spotřeby, jak se stalo u dovozu z ostatních třetích zemí, a zejména u prodeje výrobního odvětví EU (který - jak se připomíná - poklesl souměřitelně se zvýšením čínského dovozu).
3.3 Dopad změn vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie
(145)
Vývozní činnost výrobců v Unii zůstala během posuzovaného období nízká (méně než 2 % celkového prodeje výrobců v EU zařazených do vzorku). Nemohla tedy mít žádný nepříznivý dopad na špatnou situaci výrobního odvětví Unie a nemohla narušit příčinnou souvislost.
3.4 Hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii a koncentrace na trhu EU
(146)
Počet výrobců hliníkových kol (přibližně třicet) působících na trhu EU naznačuje, že na trhu EU je velmi významná hospodářská soutěž, ačkoliv se tento trh vyznačuje také vysokou úrovní koncentrace průmyslu: podíl 3 největších společností na celkové výrobě činí 60 %, dalších 2 společností přibližně 8 % a 4 společností přibližně 4 %. Z dostupných údajů o výrobních objemech vyplývá, že ostatní výrobci jsou malé nebo střední podniky.
(147)
Je třeba uvést, že řada menších výrobců svou výrobu před rokem 2008, v roce 2008 a v období šetření ukončila. Mohlo by to naznačovat, že hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii - a zjevný probíhající proces koncentrace - přispěly k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Údaje šetření však ukazují, že ovlivněni nejsou jen malí výrobci. Současný vývoj ve skutečnosti ovlivňuje větší i menší výrobce obdobně. Nelze tedy dospět k závěru, že hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii významně přispěla k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.5 Preference spotřebitelů, pokud jde o ocelová a hliníková kola
(148)
Byl předložen argument, že snižující se poptávka po hliníkových kolech by mohla souviset s hospodářskou krizí a znamenat změnu v preferencích spotřebitelů, kteří by se mohli přeorientovat na levnější ocelová kola. Toto tvrzení však nebylo ničím doloženo. V této fázi a vzhledem k tomu, že nejsou evidovány žádné údaje, které by tento argument podpořily, nemohl být žádný takový vývoj potvrzen.
3.6 Sortimentní skladba
(149)
Některé strany tvrdily, že zvýšení čínského dovozu bylo důsledkem zvýšené poptávky po specifických typech kol vyráběných pomocí drahých technologií v ČLR (tj. kovaná nebo odlévaná a tvarovaná kola), která nebyla (ve významném množství) vyráběna v EU. Dovoz z ČLR tedy nemohl způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie. Šetření však stanovilo, že tento dovoz představoval pouze velmi malou část celkového dovozu z ČLR. Proto musel být uvedený argument odmítnut.
4. Závěr o příčinných souvislostech
(150)
Je třeba připomenout, že v tomto případě byl zjištěn významný pokles výroby a prodeje, ztráta podílu na trhu, jakož i snížení cen vedoucí ke ztrátám výrobního odvětví Unie. Objemy dovozu z ČLR, které způsobily podstatné cenové podbízení výrobního odvětví Unie a rovněž snížení jeho podílu na trhu, se během téhož období zvýšily.
(151)
Komise také zkoumala všechny ostatní činitele, které mohly přispět k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. V tomto ohledu bylo zjištěno, že hospodářská krize, dovoz z Turecka a hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii vedoucí k procesu koncentrace mohly vzniklou újmu ovlivnit. Vyvozuje se však předběžný závěr, že jejich dopad není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a zjištěnou újmou, jak je podrobně uvedeno výše.
(152)
Na základě uvedené analýzy účinků všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie byl vyvozen předběžný závěr, že existuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
F. ZÁJEM UNIE
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(153)
V tomto případě byla zjištěna vysoká úroveň spolupráce a podpory ze strany výrobního odvětví Unie (více než 70 %). Naznačuje to, že uložení opatření je zcela zřejmě v zájmu výrobců v EU.
(154)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie trpí podstatnou újmou z důvodu účinků dumpingového dovozu způsobujícího cenové podbízení, jak je podrobně uvedeno v (93). a následujících bodech odůvodnění.
(155)
Lze očekávat, že výrobní odvětví Unie bude těžit z opatření, která by pravděpodobně zabránila dalšímu nárůstu levného dumpingového dovozu.
(156)
Pokud by opatření nebyla uložena, lze očekávat, že levný dumpingový dovoz hliníkových kol, zejména na následný trh, bude pokračovat, nebo se dokonce zvyšovat. Dále nelze vyloučit, že zvyšující se cenový tlak a pronikání na následný trh bude přinejmenším nepřímo ovlivňovat situaci na trhu OEM. V tomto ohledu bylo zjištěno, že někteří výrobci v dotčené zemi se přesunují, nebo se již přesunuli, na následný trh se středně drahými až drahými výrobky a dále pak na trh OEM - s velmi nízkými cenami. Lze očekávat, že tento vývoj bude pokračovat a velmi pravděpodobně ohrozí také velkou skupinu výrobců v Unii aktivních na trhu OEM. Jelikož finanční situace a ziskovost těchto výrobců není dostatečně silná, aby odolala dalšímu cenovému tlaku dumpingového dovozu, který je nutí nabízet výrazně nižší ceny, velmi pravděpodobně by to vedlo k postupnému zániku velkého počtu výrobců v Unii, ne-li všech.
2. Zájem dovozců
(157)
Při výběru vzorku (viz výše uvedený (13). bod odůvodnění) bylo na základě objemu dovozu vybráno 5 dovozců, kteří nejsou ve spojení, a 2 dovážející uživatelé.
(158)
Spolupráce dovozců, kteří nejsou ve spojení, obecně představuje méně než 10 % celkového objemu dovozu z ČLR.
(159)
Šetření ukázalo, že většina dovozců jsou obchodníci specializující se na autopříslušenství. Mezi nimi lze rozlišovat 2 kategorie. Jednu kategorii tvoří společnosti, které dovážejí a dále prodávají svá vlastní značková hliníková kola, jejichž výrobu zadali v ČLR. Nejsou však ve spojení s čínským vývozci. Tato kategorie dovozců má v EU obvykle nikoliv nevýznamné činnosti s „přidanou hodnotu“ (např. návrh, výzkum a vývoj), a někdy dokonce svůj vlastní distribuční řetězec s odpovídající úrovní zaměstnanosti. Druhou kategorii tvoří dovozci/distributoři, kteří jsou obchodníky zaměřujícími se více na objemy a méně na značku. Tito dovozci mají obvykle nižší nákladové struktury a méně činností s přidanou hodnotou v Unii.
(160)
Nízká úroveň spolupráce dovozců, kteří nejsou ve spojení, naznačuje, že uložení opatření by nemělo na jejich činnost žádný významný dopad. Pokud jde o spolupracující dovozce/distributory, bylo zjištěno, že následný prodej čínských hliníkových kol představuje 1 až 6 % jejich celkového obratu. Situace outsourcingových společností je složitější, protože následný prodej hliníkových kol může představovat téměř celou jejich podnikatelskou činnost. Případná opatření by na jejich činnost jistě měla dopad - i když je v této fázi obtížné posoudit přesný rozsah. Tato záležitost bude dále prověřena.
3. Zájem uživatelů
3.1 Obecně
(161)
Uživatelské dotazníky byly zaslány přibližně 20 určeným uživatelům. V rámci šetření spolupracovalo 13 výrobců automobilů. Spolupracovala také dvě sdružení zastupující uživatele a dovozce hliníkových kol pro trh OEM a následný trh.
(162)
Na základě údajů Eurostatu představuje dovoz spolupracujících uživatelů 19 % celkového dovozu z ČLR. Údaje Eurostatu neumožňují přesně stanovit, zda byl dovoz určen na trh OEM nebo na následný trh. Jak je uvedeno výše ve (133). bodě odůvodnění, bylo nicméně možné rozlišit mezi trhem OEM a následným trhem a ukázat, že trh OEM představuje 20 až 30 % celkového dovozu z ČLR. Na tomto základě lze oprávněně předpokládat, že spolupráce trhu OEM byla velmi vysoká.
(163)
Zdá se, že výrobci automobilů se obecně opírají o čínské dodávky pouze v omezené míře. Jsou-li posuzováni samostatně, spolupracující výrobci automobilů uplatňují různé obchodní modely. Někteří z Číny nedovážejí vůbec, jiní dovážejí méně než 5 %, někteří však dovážejí až 30 % své potřeby.
(164)
Dovážející i nedovážející uživatelé jsou proti opatřením. Jedním z jejich hlavních argumentů je, že výrobci automobilů mají zájem udržet různé zdroje dodávek a využívat výhod hospodářské soutěže na trhu kol. V důsledku opatření by se stali příliš závislými na omezeném počtu evropských výrobců. Jelikož však existuje významný dovoz z jiných třetích zemí, nezdá se být tento argument sám o sobě rozhodující.
3.2 Náklady na opatření
(165)
Hliníková kola představují přibližně 1 % nákladů na automobil. Opatření pro hliníková kola ve výši 20 % by tedy vedlo ke zvýšení nákladů o 0,2 %. U těch výrobců automobilů, kteří z Číny dovážejí nejvýše 5 % hliníkových kol, by celkové navýšení nákladů z hlediska celé výroby automobilů tedy představovalo 5 % z 0,2 %, tj. 0,01 %. Avšak i u těch výrobců automobilů, kteří dovážejí až 30 % hliníkových kol z Číny, by se celkové náklady zvýšily o 30 % z 0,2 %, tj. o 0,06 %. Opatření by tedy měla na náklady velmi omezený dopad. Navíc je zjevně běžné, že hliníková kola dovážená výrobci automobilů za určitou cenu (kupříkladu za 50 EUR) se koncovému zákazníkovi prodávají za cenu třikrát až čtyřikrát vyšší (tj. 200 EUR).
3.3 Náklady na změnu dodavatele
(166)
Jak je vysvětleno výše, hliníková kola určená na trh OEM se obvykle vyvíjejí 2 roky před uvedením nového modelu automobilu na trh. Jakákoliv změna dodavatele vyžaduje čas (nejméně 6 měsíců) a mohla by znamenat také dodatečné náklady na nářadí. Šetření však ukázalo, že většina výrobců automobilů své zdroje dodávek samozřejmě diverzifikuje, tj. dělí výrobu konkrétních hliníkových kol mezi 2 (nebo více) výrobce. Tento systém zadávání výroby dvěma výrobcům se vztahuje také na modely nakupované v ČLR, aby byla zajištěna bezpečnost dodávek. Zdá se tedy, že riziko nutnosti změnit dodavatele je již dáno rozhodnutím nakupovat v ČLR. Ze smluv shromážděných během šetření pak dále vyplývá, že výrobci automobilů obecně mohou smlouvu kdykoliv bez penále vypovědět.
3.4 Další argumenty předložené stranami
(167)
Některé strany tvrdily, že uložení cla na hliníková kola pocházející z ČLR by poskytlo výhodu jihokorejským výrobcům automobilů navíc k nulovému clu na dovoz automobilů podle nadcházející dohody o volném obchodu. Podle tohoto argumentu by jihokorejští výrobci automobilů měli i nadále přístup k levným čínským hliníkovým kolům, a mohli by dokonce požadovat vrácení cla na automobily vyvážené do EU (o vrácení cla uhrazeného při dovozu některých náhradních dílů pro automobily lze žádat při vývozu takovéhoto automobilu). Antidumpingové opatření na dovoz čínských hliníkových kol by evropské výrobce automobilů znevýhodnilo v hospodářské soutěži ve vztahu k jihokorejským automobilům dováženým do EU s nulovým clem.
(168)
V tomto ohledu je třeba uvést, že podíl automobilů pocházejících z Jižní Koreje na trhu v současné době představuje pouze 3 % automobilového trhu EU. Je sice obtížné předvídat vývoj dovozu korejských automobilů, ale s ohledem na velmi omezený přímý nákladový dopad opatření na výrobce automobilů v EU, nelze v této fázi dospět k závěru, že by uložení antidumpingového opatření na dovoz hliníkových kol z Číny v tomto ohledu hrálo významnou úlohu.
4. Zájem spotřebitelů
(169)
Pokud jde o dopad opatření na koncové spotřebitele, nebyl předložen žádný argument. Tato skutečnost, jakož i nízký nákladový dopad a strategie cenotvorby výrobců automobilů zjištěné během šetření hovoří proti pravděpodobnosti znatelného vlivu na spotřebitelské ceny.
5. Zájem dodavatelů
(170)
Na dodavatelský dotazník odpovědělo pět dodavatelů surovin/zařízení, kteří dodávají výrobcům hliníkových kol v Unii. Dodávají hliníkové/surové ingoty, nátěrové hmoty/podkladové nátěrové hmoty nebo nízkotlaké stroje. Pokud jde o dodavatele ingotů, prodej do výrobního odvětví Unie představuje pouze malou část jejich činnosti (méně než 6 % jejich celkového obratu), což ukazuje jejich relativně nevýrazný zájem o uložení antidumpingových opatření na dovoz hliníkových kol z Číny. U ostatních dodavatelů (strojního zařízení, nátěrových hmot nebo nízkotlakých strojů) se prodej do výrobního odvětví Unie pohybuje v rozmezí od 30 do 50 % jejich celkového obratu. Vzhledem k tomu, že tyto společnosti jsou malými a středními podniky, je životaschopnost výrobního odvětví Unie pro jejich činnost zásadní.
6. Závěr týkající se zájmu Unie
(171)
Vzhledem k výše uvedenému se vyvozuje předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz hliníkových kol pocházejících z ČLR.
G. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(172)
S ohledem na závěry týkající se dumpingu, výsledné újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní opatření, aby se zabránilo působení další újmy výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem z ČLR.
(173)
Pro účely stanovení výše těchto cel byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(174)
Jak je uvedeno ve (20). bodě odůvodnění, vyznačuje se trh hliníkových kol existencí dvou relativně odlišných tržních segmentů. Šetření dále zjistilo, že prodej výrobců v Unii se soustředí na trh OEM a představuje 85 % celkového prodeje výrobního odvětví Unie.
(175)
Pro účely uložení prozatímních opatření bylo tedy shledáno jako vhodné posoudit rozpětí újmy s přihlédnutím ke konkrétní situaci na trhu.
(176)
Na trhu OEM objednatelé hliníkových kol (kterými jsou výrobci automobilů) obvykle zadávají objednávky na základě nabídkového řízení. Tentýž model kola, který má být instalován na tentýž model automobilu, může tedy být - nikoliv v zanedbatelném počtu případů - objednán z různých zdrojů, často od čínského dodavatele a zároveň od dodavatele v EU. Bylo předběžně usouzeno, že toto nabídkové řízení přesně a spolehlivě odráží průměrnou cenovou konkurenci, která v období šetření existovala mezi čínskými dodavateli a dodavateli v Unii soutěžícími v rámci téhož nabídkového řízení.
(177)
Bylo tedy shledáno jako vhodné vypočíst rozpětí podbízení na základě cen zjištěných z údajů předložených výrobci v EU a čínskými vývozci v rámci jejich účasti na uvedených nabídkových řízeních.
(178)
Při výpočtu výše cla nezbytné pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout přiměřeného zisku před zdaněním. Pokud jde o výrobní náklady, byla provedena úprava o skutečnou ztrátu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie během období šetření (- 5,4 %). Dále se mělo za to, že přiměřený zisk před zdaněním, kterého by mohlo v rozumné míře dosáhnout výrobní odvětví tohoto typu z prodeje obdobného výrobku v Unii za normálních podmínek hospodářské soutěže, tj. pokud by nedocházelo k dumpingovému dovozu, by měl být posuzován s ohledem na ziskovost dosaženou v roce 2006, která činila + 3,2 %. V uvedeném roce byly objemy dovozu z Číny skutečně ještě relativně nízké. Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie.
(179)
Rozpětí podbízení tedy činí 20,6 %.
(180)
Tento výsledek byl dále potvrzen dalším výpočtem vycházejícím ze srovnání smluv uzavřených na základě nabídkového řízení, které poskytli někteří výrobci automobilů během šetření. V případech, kdy výrobci automobilů objednali tentýž model hliníkových kol jak od čínského výrobce, tak od výrobce v EU, bylo zjištěné rozpětí podbízení s přihlédnutím k provedeným úpravám, jak je vysvětleno ve výše uvedeném (93). a následujících bodech odůvodnění, řádově stejné jako rozpětí stanovené v předchozím bodě odůvodnění.
(181)
Konstatuje se, že toto rozpětí podbízení je nižší než dumpingová rozpětí stanovená výše v (76). a následujících bodech odůvodnění, a proto by mělo sloužit jako základ pro stanovení výše cla podle pravidla nižšího cla.
(182)
Vzhledem k metodice použité v tomto případě k určení úrovně pro odstranění újmy je považováno za neproveditelné stanovit sazby individuálních antidumpingových cel podle čl. 9 odst. 5 druhé věty základního nařízení. Důvodem je zejména skutečnost, že neexistují spolehlivé údaje k provedení analýzy pro jednotlivé společnosti. Proto bylo prozatímně rozhodnuto uložit celostátní antidumpingové clo na veškerý dovoz z Číny na úrovni rozpětí podbízení ve výši 20,6 %.
2. Prozatímní opatření
(183)
S ohledem na výše uvedené se má za to, že podle čl. 7 odst. 2 základního nařízení by mělo být uloženo prozatímní antidumpingové clo na dovoz pocházející z ČLR. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěného rozpětí újmy.
(184)
Navrhované antidumpingové clo tedy činí 20,6 %.
H. ZVEŘEJNĚNÍ
(185)
Výše uvedená prozatímní zjištění budou sdělena všem zúčastněným stranám, které budou vyzvány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu před tím, než bude cokoliv stanoveno s konečnou platností. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely konečných zjištění může být nutné jejich přehodnocení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Prozatímní antidumpingové clo se tímto ukládá na dovoz hliníkových kol pro motorová vozidla kódů KN 8701 až 8705, bez ohledu na to, zda jsou vybavena příslušenstvím nebo pneumatikami, v současnosti kódů KN ex 8708 70 10 a ex 8708 70 50 (kódy Taric 8708701010 a 8708705010) a pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranici Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 činí 20,6 %.
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, sdělit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení do jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. května 2010.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 404/2010
(2010. gada 10. maijs),
ar ko piemēro antidempinga pagaidu maksājumu dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija riteņu veidu importam
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 7. pantu,
pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Procedūras sākšana
(1)
Komisija 2009. gada 13. augustā, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2), paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz dažu Ķīnas Tautas Republikas (“attiecīgā valsts” jeb “ĶTR”) izcelsmes alumīnija riteņu veidu importu Savienībā.
(2)
Procedūru sāka pēc tam, kad Eiropas Riteņu ražotāju apvienība (EUWA) (“sūdzības iesniedzējs”) 2009. gada 30. jūnijā iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā iesniegtas sūdzības, kuri ražo nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 70 %, no dažu alumīnija riteņu veidu ražošanas kopapjoma Savienībā. Sūdzībā bija pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un par tā nodarīto būtisko kaitējumu, kurus atzina par pietiekamiem, lai pamatotu procedūras sākšanu.
2. Procedūrā iesaistītās personas
(3)
Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli informēja sūdzības iesniedzēju, sūdzībā minētos Savienības ražotājus, citus zināmos Savienības ražotājus, ĶTR ražotājus eksportētājus, importētājus, tirgotājus, lietotājus, piegādātājus, apvienības, uz kurām tā attiecās, un ĶTR pārstāvjus. Ieinteresētajām personām paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā bija dota iespēja rakstiski paziņot savu viedokli un lūgt, lai tās tiktu uzklausītas.
(4)
Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kuras to pieprasīja un norādīja īpašus iemeslus, kādēļ tās būtu jāuzklausa.
(5)
Ievērojot ĶTR ražotāju eksportētāju, importētāju un Savienības ražotāju lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu dempinga un kaitējuma noteikšanai saskaņā ar pamatregulas 17. pantu bija paredzēta pārbaude izlases veidā. Lai Komisija varētu lemt, vai jāveic pārbaude izlases veidā, un vajadzības gadījumā veikt atlasi, visus ražotājus eksportētājus, importētājus un Savienības ražotājus lūdza paziņot par sevi Komisijai un sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju.
(6)
No ĶTR pieteicās 36 uzņēmumi vai saistītu uzņēmumu grupas (“grupas”) un noteiktajā termiņā sniedza pieprasīto informāciju. Šie 36 uzņēmumi vai grupas, kuri izmeklēšanas periodā ražoja un/vai eksportēja attiecīgo ražojumu uz Eiropas Savienības (ES) tirgu, izteica vēlmi tikt iekļautiem izlasē. Tos uzskatīja par uzņēmumiem, kas sadarbojās, un izvērtēja to piemērotību iekļaušanai izlasē. ĶTR sadarbības līmenis, proti, sadarbībā iesaistīto Ķīnas uzņēmumu eksporta īpatsvars uz ES kopējā Ķīnas eksportā uz Eiropas Savienību pārsniedza 90 %.
(7)
Apspriedusies ar attiecīgajām personām atbilstīgi pamatregulas 17. panta 2. punktam, Komisija saskaņā ar pamatregulas 17. pantu izveidoja izlasi, pamatojoties uz tādu lielāko reprezentatīvo eksporta apjomu, kuru atvēlētajā laikā bija iespējams pienācīgi pārbaudīt, ņemot vērā arī ģeogrāfisko attālumu starp sadarbībā iesaistītajiem uzņēmumiem vai grupām. Izveidotajā izlasē ir četri uzņēmumi (uzņēmumu grupas), kuru eksporta apjoms uz ES ir 47 % no sadarbībā iesaistīto 36 uzņēmumu vai grupu eksporta kopapjoma un aptuveni 43 % no ĶTR eksporta kopapjoma uz ES. ĶTR iestādes un Ķīnas Tirdzniecības palāta piekrita Komisijas izraudzītajai izlasei, bet lūdza tajā iekļaut vēl vismaz divus uzņēmumus (uzņēmumu grupas). Tomēr sākotnējā izlasē bija pie 4 grupām piederoši 20 uzņēmumi, tāpēc tika nolemts lielāku uzņēmumu vai grupu skaitu izlasē neiekļaut, jo tas neļaus pabeigt izmeklēšanu noteiktajā termiņā.
(8)
Pieci izlasē neiekļautie ĶTR ražotāji eksportētāji lūdza veikt individuālu pārbaudi un noteiktajā termiņā sniedza vajadzīgo informāciju, lai panāktu pamatregulas 9. panta 6. punkta un 17. panta 3. punkta piemērošanu. Ievērojot to, ka izlasē bija 4 uzņēmumu grupas ar daudziem uzņēmumiem, Komisija saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu secina, ka nevar noteikt individuālu pārbaudi izlasē neiekļautajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, jo tas būs pārlieku apgrūtinoši un neļaus laikus pabeigt izmeklēšanu.
(9)
Lai ĶTR ražotāji eksportētāji varētu iesniegt pieteikumu tirgus ekonomikas režīma (“TER”) piešķiršanai vai individuālas pārbaudes veikšanai saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu, ja tie to vēlētos, Komisija attiecīgajiem lūgumu izteikušajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem un Ķīnas iestādēm nosūtīja pieprasījuma veidlapas.
(10)
Paziņojums par procedūras sākšanu tika nosūtīts aptuveni 40 alumīnija riteņu ražotājiem Savienībā. Tika saņemtas 17 atbildes. Izlasē iekļāva 5 uzņēmumu grupas, jo tika konstatēts, ka pēc ES tirdzniecības un ražošanas apjoma (vairāk nekā 75 %), ģeogrāfiskās atrašanās vietas un darbības veida, t. i., oriģināliekārtu ražotājs un darbība tā sauktajā sekundārajā tirgū (sīkāku informāciju sk. 19. apsvērumā un turpmākajos apsvērumos), tās pārstāv Eiropas Savienības ražošanu kopumā. Kaut arī izlasē iekļautie ES ražotāji pārdeva ražojumus galvenokārt oriģināliekārtu ražotāju segmentā, divi no izlasē iekļautajiem ražotājiem tos pārdeva arī sekundārajā tirgū. Izlasē bija arī tādi uzņēmumi, kuri nebija pievienojušies sūdzībai.
(11)
Izmeklēšanas gaitā personas izvirzīja papildu argumentus par iespējamām atšķirībām starp oriģināliekārtu ražotāju un sekundārā tirgus segmentu. Lai iegūtu nozīmīgāku informāciju, izlasē nolēma iekļaut vēl vienu (lielu) ražotāju, kurš darbojās sekundārā tirgus segmentā.
(12)
Lai izvairītos no klientu vai konkurentu pretpasākumiem, sūdzības iesniedzēji lūdza neizpaust to nosaukumus. Komisija atzina, ka pretpasākumi patiesi ir iespējami, un piekrita neizpaust nosaukumus. Pēc procedūras sākšanas visi uzņēmumi, kuri sadarbojās, piekrita izpaust savu nosaukumu kā sadarbībā iesaistīto uzņēmumu nosaukumu, taču attiecīgā gadījumā nenorādot, kuri tie bija sūdzības iesniedzēji.
(13)
Paziņojums par procedūras sākšanu tika nosūtīts aptuveni 80 alumīnija riteņu importētājiem un importētājiem/lietotājiem. No uzņēmumiem, kuri importē aptuveni trešo daļu no Ķīnas importa kopapjoma, tika saņemtas 40 atbildes. 12 no tām tika saņemtas no importētājiem un pārējās - no lietotājiem, kuri importē ražojumus. Izlasē iekļāva 7 uzņēmumus (5 importētājus un 2 lietotājus, kuri importē ražojumus).
(14)
Komisija nosūtīja anketas 6 izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, izlasē iekļautajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem un tiem, kuri pieprasīja atsevišķo režīmu, kā arī 7 izlasē iekļautajiem importētājiem. Turklāt aptaujas anketas tika nosūtītas lietotājiem un citiem ražotājiem, kuri bija piekrituši sadarboties.
(15)
Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no 4 izlasē iekļautajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem un no 5 Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kuri saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu bija pieprasījuši atsevišķo režīmu. Atbildes tika saņemtas arī no 6 izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, 3 importētājiem, kuri nebija saistīti ar ražotāju eksportētāju, 9 citiem ES ražotājiem un 13 lietotājiem. Iesniegumi tika saņemti arī no Ķīnas Tirdzniecības palātas un divām lietotāju apvienībām.
(16)
Komisija ieguva un pārbaudīja visu informāciju, kuru tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses, un veica pārbaudes apmeklējumus šādos uzņēmumos:
a)
Savienības ražotāji:
-
Borbet grupa:
Borbet Solingen GmbH, Vācija,
-
Heyes Lemmerz grupa:
-
Heyes Lemmerz Alukola, s.r.o., Čehija,
-
Heyes Lemmerz Italy Holding s.r.l., Itālija,
-
Ronal grupa:
-
Ronal AG, Šveice,
-
Ronal Polska Sp. z o.o., Polija,
-
Speedline s.r.l., Itālija,
-
Mapsa S. Coop. L., Spānija,
-
AEZ, Vācija,
-
Francaise de Roues S.A.S.V., Francija;
b)
ĶTR ražotāji eksportētāji un ar tiem saistītie uzņēmumi:
-
Baoding Lizhong Wheels manufacturing Co. Ltd. (Baodiņa),
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd (Vanfeņa),
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd (YHI),
-
CITIC Dicastal Wheel Manufacturing (CITIC);
c)
saistītie uzņēmumi Savienībā:
-
OZ Deutschland, Biberbach (Vācija),
-
OZ SpA, Bassano del Grappa (Itālija);
d)
saistītie uzņēmumi Singapūrā
-
OZ Asia,
-
YHI Manufacturing;
e)
lietotāji:
-
Renault, Francija,
-
BMW, Vācija.
(17)
Lai noteiktu normālo vērtību attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kuriem varētu nepiešķirt TER, pārbaudi normālās vērtības noteikšanai, pamatojoties uz Turcijas kā analogās valsts datiem, veica, apmeklējot šādus uzņēmumus:
f)
ražotāji Turcijā:
-
CMS Jant ve Makina Sanayi A.Ș.,
-
Hayes Lemmerz İnci Aluminyum.
3. Izmeklēšanas periods
(18)
Dempinga un kaitējuma izmeklēšanu veica laikā no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Pārbaude attiecībā uz tendencēm kaitējuma novērtēšanai ilga no 2006. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
1. Attiecīgais ražojums
(19)
Attiecīgais ražojums ir Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija riteņi, kas paredzēti KN pozīcijā 8701-8705 minētajiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem, ar piederumiem un riepām vai bez tiem (“attiecīgais ražojums”), un tos patlaban klasificē ar KN kodiem ex 8708 70 10 un ex 8708 70 50.
(20)
Attiecīgo ražojumu Savienībā pārdod divos izplatīšanas kanālos - oriģināliekārtu ražotāju segmentā un tā sauktajā sekundārā tirgus segmentā. Oriģināliekārtu ražotāju segmentā automobiļu ražotāji rīko konkursa procedūras alumīnija riteņu ražošanai (aptuveni divus gadus pirms jauna automobiļa modeļa izlaides) un piedalās jauna automobiļa ražotāja zīmola riteņa izstrādē. Gan Savienības ražotāji, gan Ķīnas eksportētāji piedalās vienos un tajos pašos konkursos. Sekundārā tirgus segmentā alumīnija riteņus projektē, izstrādā un marķē alumīnija riteņu ražotāji, kuri pēc tam tos pārdod vairumtirgotājiem, mazumtirgotājiem, speciālā autoaprīkojuma uzņēmumiem, automobiļu remontdarbnīcām utt.
(21)
Viens eksportētājs apgalvoja, ka no procedūrā pārbaudāmajiem ražojumiem jāizslēdz tie alumīnija riteņi, kurus ražo oriģināliekārtu ražotāju segmentam, jo tos uzstāda tikai jauniem automobiļiem, turpretim sekundārā tirgus segmentam ražotie alumīnija riteņi ir paredzēti oriģinālā riteņa aizstāšanai visā automobiļa modeļa ekspluatācijas laikā. Šis arguments būtībā ir pretrunīgs, jo apliecina, ka “sekundārā tirgus alumīnija riteņus” ražo tā, lai to saderīgums un ekspluatācijas īpašības būtu tādas pašas kā “oriģinālajiem alumīnija riteņiem”. Faktiski “sekundārā tirgus alumīnija riteņu” ražošanā var izmantot dažādus ražošanas procesus (3), tiem var būt dažāds diametrs un svars, kā arī visdažādākā virsmas apstrāde utt. Atšķirība starp “oriģinālā ražotāja un sekundārā tirgus” alumīnija riteņiem ir vienīgi atšķirīgie izplatīšanas kanāli, nosakot automobiļu ražotāju iesaistīšanos riteņa tapšanā un projektēšanā. Vēl tika apgalvots, ka “oriģināliekārtu ražotāju un sekundārā tirgus segmentā” atšķiras alumīnija riteņu cenu veidošanās mehānisms, jo pirmajā gadījumā cena ir piesaistīta Londonas Metālu biržas (LMB) cenai. Automobiļu ražotāji tiešām izmanto tā saukto cenu formulu no nulles. To veido trīs elementi: 1) alumīnija cena (mainīga, saistīta ar LMB cenām), 2) pievienotā vērtība, pārveidošanas izmaksas un 3) noteikta piemaksa par kvalitāti. Šis cenu veidošanas paņēmiens ir pielāgots automobiļu rūpniecības vajadzībām, bet izmaksas veidojošie elementi gan “oriģinālajiem”, gan “sekundārā tirgus” alumīnija riteņiem ir vienādi.
(22)
Tāpēc, kaut arī “oriģinālā ražotāja un sekundārā tirgus segmenta” alumīnija riteņu izplatīšanas kanāli ir atšķirīgi, tiem ir vienāds fizikālais un tehniskais raksturojums un tos var savstarpēji aizvietot. Tāpēc tie uzskatāmi par vienu viendabīgu ražojumu. Turklāt alumīnija riteņus pārdod un ievērojamos daudzumos importē no Ķīnas, izmantojot abus tirdzniecības kanālus. Ņemot vērā šos faktus, provizoriski var secināt, ka nav pamata “oriģinālos alumīnija riteņus” izslēgt no ražojumu klāsta, par kuriem tiks veikta izmeklēšana.
(23)
Kāda ieinteresēta persona apgalvoja, ka no izmeklēšanas jāizslēdz gokartiem paredzētie riteņi, jo gokarti nav pieskaitāmi KN pozīcijām no 8701 līdz 8705. Tomēr šī persona nevarēja pārliecinoši pierādīt, ka gokartus nevar iekļaut iepriekšminētajās KN pozīcijās, tāpēc prasība provizoriski tika noraidīta.
(24)
Tā pati persona apgalvoja, ka no ražojumu klāsta jāizslēdz arī visurgājēju riteņi, jo šie riteņi būtiski atšķiras no citiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem ražotajiem riteņiem. Tomēr dažus visurgājējus var klasificēt KN pozīcijas no 8701 līdz 8705, un tāpēc to riteņi atbilst ražojumiem, par kuriem tiek veikta šī izmeklēšana. Tāpēc šis apgalvojums tika provizoriski noraidīts.
2. Līdzīgais ražojums
(25)
Tika konstatēts, ka attiecīgajam ražojumam un alumīnija riteņiem, ko ražo un pārdod iekšzemes tirgū ĶTR un Turcijā, kuru provizoriski uzskatīja par analogo valsti, kā arī alumīnija riteņiem, ko Savienības ražošana nozare ražo un pārdod Savienībā, ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības un izmantošana. Tādēļ šos ražojumus provizoriski uzskata par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
C. DEMPINGS
1. Tirgus ekonomikas režīms
(26)
Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam antidempinga izmeklēšanā par ĶTR izcelsmes importu normālo vērtību saskaņā ar minētā panta 1.-6. punktu nosaka tiem ražotājiem, attiecībā uz kuriem ir konstatēts, ka viņi atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem. Īsumā un vienīgi ērtības labad sniegts šo kritēriju kopsavilkums:
-
lēmumi par uzņēmējdarbību tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus signāliem, bez ievērojamas valsts iejaukšanās, un izmaksas atspoguļo tirgus vērtības,
-
uzņēmumiem ir viens skaidrs grāmatvedības pamatdokumentu kopums, kura neatkarīga revīzija tiek veikta saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (“SGS”) un kuru izmanto visām vajadzībām,
-
nav būtisku izkropļojumu, kas pārņemti no agrākās ekonomikas sistēmas, kura nav tirgus ekonomika,
-
bankrotu un īpašumtiesības reglamentējošie tiesību akti garantē stabilitāti un tiesisko noteiktību,
-
valūtas konvertāciju veic saskaņā ar tirgus likmēm.
(27)
Šajā izmeklēšanā visas izlasē iekļautās eksportētāju grupas pieprasīja TER atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam un noteiktajā termiņā sniedza atbildes uz TER pieprasījuma veidlapas jautājumiem.
(28)
Komisija centās iegūt visu nepieciešamo informāciju par visām izlasē iekļautajām eksportētāju grupām un pārbaudīja visu TER pieprasījuma veidlapās sniegto informāciju, apmeklējot attiecīgās grupas to atrašanās vietā.
(29)
Izmeklēšanā tika atklāts, ka TER nevar piešķirt nevienai no četrām Ķīnas uzņēmumu grupām, jo neviena no tām neatbilst visiem pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritērijiem turpmāk norādīto iemeslu dēļ.
(30)
Neviena no izlasē iekļautajām grupām nevarēja pierādīt atbilstību 1. kritērijam, jo lēmumos par galveno izejvielu (alumīniju) iejaucās valsts.
(31)
Visās izlasē iekļautajās grupās uzņēmumi lielāko daļu alumīnija riteņu ražošanai izmantotā alumīnija iepērk Ķīnas iekšzemes tirgū, pamatojoties uz ilgtermiņa līgumiem. Cenas tiek noteiktas saskaņā ar primārā alumīnija cenu kotācijām Ķīnas tūlītējas piegādes tirgū, pievienojot maksu par pārstrādi (un viena uzņēmuma gadījumā arī saskaņā ar Šanhajas Standartizēto nākotnes līgumu biržas (SHFE) cenām). Šai ziņa jānorāda, ka kotācija tūlītējās piegādes tirgū notiek paralēli ar kotāciju Šanhajas Standartizēto nākotnes līgumu biržā.
(32)
Jānorāda, ka tieši Ķīnas valdība sākotnēji nosaka primārā alumīnija cenas un pastāvīgi iejaucas tirgū ar dažādiem instrumentiem.
(33)
Pirmkārt, eksportam paredzētajam primārajam alumīnijam ir noteikts 17 % PVN (turklāt PVN par gatavo preču eksportu tiek atmaksāts), kam pievieno 15 % eksporta nodokli.
(34)
Otrkārt, valsts iejaucas cenu veidošanas mehānismos Šanhajas Standartizēto nākotnes darījumu biržā, kas ir slēgta birža un pieejama tikai Ķīnā reģistrētiem uzņēmumiem un Ķīnas pilsoņiem. Šāda valsts iejaukšanās Šanhajas Standartizēto nākotnes darījumu biržas cenu veidošanas mehānismos ir saistīta ar to, ka valsts vienlaikus ir primārā alumīnija pārdevēja un pircēja, kas darbojas ar Valsts rezervju biroja un citu valsts iestāžu starpniecību. Turklāt valsts pēc valsts regulatora - Ķīnas Vērtspapīru regulējošās komisijas (ĶVRK) - apstiprinātiem Šanhajas Standartizēto nākotnes darījumu biržas noteikumiem nosaka cenas ierobežojumus attiecīgajai dienai.
(35)
Vēl viens valsts iejaukšanās piemērs ir Ķīnas valdības nesen izveidotā stimulu kopa ekonomiskās krīzes ietekmes ierobežošanai. Valsts rezervju birojs 2008. gada beigās sāka īstenot programmu alumīnija iepirkšanai no alumīnija kausētājiem, lai atbalstītu viņu saimniecisko darbību apstākļos, kad pasaules finanšu krīzes rezultātā samazinājās pieprasījums. Šo valsts atbalstīto iepirkumu rezultātā tika uzpirkta lielākā daļa no iekšzemes krājumiem, kas veicināja cenu kāpumu 2009. gada pirmajā pusē.
(36)
To uzskatīja par pamatfaktoru, kas raksturo valsts iejaukšanos uzņēmumu pieņemtajos lēmumos par izejvielām. Jāatzīst, ka Ķīnas pašreizējā sistēma, kurā ir noteikti augsti eksporta nodokļi par primārā alumīnija un citu izejvielu eksportu un netiek veikta PVN atmaksa, bet nav noteikts eksporta nodoklis par ražojumiem, kurus eksportē nākamā posma tirgus dalībnieki, kam veic PVN atmaksu, kā arī ņemot vērā valsts iejaukšanos Šanhajas Standartizēto nākotnes darījumu biržas cenu veidošanas mehānismos, ir radījusi stāvokli, kurā Ķīnas alumīnija cenu veidošana notiek valsts iejaukšanās rezultātā. Tā rezultātā vēsturiski ir izveidojusies ievērojama atšķirība starp LMB cenām un cenām Ķīnas tirgū (4). No 2005. gada otrās puses līdz 2008. gada beigām LMB cenas bija ievērojami augstākas salīdzinājumā ar cenām Ķīnas tirgos, kas liecina, ka starp Ķīnas un pārējo valstu tirgiem faktiski nepastāv mērķtiecīga arbitrāža.
(37)
Tāpēc dažādie valdības radītie izkropļojumi Ķīnas primārā alumīnija cenās ietekmē Ķīnas alumīnija riteņu ražotāju lēmumus, iepērkot izejvielas. Turklāt tie gūst priekšrocības no šiem izkropļojumiem, jo, kaut arī parasti tie izejvielas Ķīnas tirgū iepērk no vietējiem piegādātājiem, salīdzinājumam izmantojot tūlītējās piegādes tirgus (vai Šanhajas Standartizēto nākotnes darījumu biržas) cenas, noteiktus daudzumus viņi var iepirkt arī par LMB cenām laikā, kad cenas Ķīnas tirgū valsts pasākumu rezultātā ir augstākas.
(38)
Turklāt papildus iepriekš aprakstītajai vispārējai situācijai vēl trīs citas grupas neizpilda 1. kritērija prasības ievērojamas valsts iejaukšanās dēļ svarīgu saimniecisko lēmumu pieņemšanā. Vienā no grupām valstij piederošam uzņēmumam ir tādas veto tiesības atsevišķu svarīgu lēmumu pieņemšanā, kuras nav samērīgas ar tam piederošās kapitāldaļas lielumu divos grupas uzņēmumos. Arī citai grupai piederošo uzņēmumu vairākums dažus no svarīgākajiem lēmumiem pieņem ievērojamā valsts ietekmē, jo šie uzņēmumi 100 % apmērā pieder valstij vai arī valstij piederošo kapitāldaļu turētāju pārstāvošajam direktoram ir veto tiesības svarīgu lēmumu pieņemšanā uzņēmumā. Turklāt, neskatoties uz uzņēmumu apgalvojumiem par pretējo, izmeklēšanā atklājās, ka vietējam valsts darba departamentam ir veto tiesības attiecībā uz darbinieku nodarbināšanu divos no šiem uzņēmumiem. Visbeidzot trešajā grupā to kontrolējošā ģimene ir saistīta ar valdošo partiju un valsts ievērojami iejaucas dažos viena grupai piederošā uzņēmuma svarīgos lēmumos, jo valstij piederošo kapitāldaļu turētāju pārstāvošajam direktoram ir veto tiesības svarīgu lēmumu pieņemšanā uzņēmumā.
(39)
Vienā no grupām ir nepārprotams grāmatvedības pamatprincipu pārkāpums visos tai piederošajos uzņēmumos. Jo īpaši nebija ievērots 1. SGS (Finanšu pārskatu sniegšana), 12. SGS (Ienākuma nodokļi) un 16. SGS (Nekustamais īpašums, aprīkojums un iekārtas). Tāpēc uzskatāms, ka grāmatvedības dokumenti nebija sagatavoti un netika revidēti atbilstoši starptautiskajiem grāmatvedības standartiem. Citā grupā Komisijas dienesti konstatēja neatbilstību 1. SGS un 31. SGS.
(40)
Vienā grupā tika konstatēti nepārprotami izkropļojumi saistībā ar zemes izmantošanas tiesībām un pamatlīdzekļu iegādi vairākos uzņēmumos, un lielākā daļa no šai grupai piederošajiem uzņēmumiem bija saņēmusi nodokļu atvieglojumus, nodokļu atmaksu un subsīdijas, kas atbilst no tās agrākās ekonomikas sistēmas pārņemtiem izkropļojumiem, kura nav tirgus ekonomika. Šie izkropļojumi, izteikti, piemēram, apgrozījumā, ir uzskatāmi par nozīmīgiem.
(41)
Citā grupā tika konstatēts, ka trīs no tās uzņēmumiem ir saņēmuši nodokļu atvieglojumus, kas atbilst no tās agrākās ekonomikas sistēmas pārņemtiem izkropļojumiem, kura nav tirgus ekonomika. Šie izkropļojumi, izteikti, piemēram, apgrozījumā, ir uzskatāmi par nozīmīgiem.
(42)
Vēl citā grupā konstatēts, ka divi uzņēmumi neatbilst 3. kritērijam. Pirmais uzņēmums samaksāja par zemes lietošanas tiesībām ar lielu kavēšanos pēc noteiktā termiņa, bet pret to netika vērstas nekādas sankcijas, lai gan līgumā sankcijas bija skaidri noteiktas. Tas ir tiešs valsts (kas ir zemes galīgais īpašnieks) atbalsts uzņēmuma darbības sākuma posmā. Attiecībā uz otru uzņēmumu konstatēts, ka tas dibināts, nopērkot valstij piederoša alumīnija riteņu ražotāja aktīvus ar tirgum neatbilstīgiem nosacījumiem, uzņēmumam tādējādi iegūstot nepamatotas priekšrocības darbības sākumā.
(43)
Viena grupa apgalvoja, ka aktīvu iegāde no valstij piederoša ražotāja tika veikta atbilstoši tirgus nosacījumiem. Tomēr šī persona nespēja pierādīt, ka visā darījumā nav tādu izkropļojumu, kas pārņemti no agrākās ekonomikas sistēmas, kura nav tirgus ekonomika.
(44)
Visbeidzot, citai grupai piederošie uzņēmumi saņēma ievērojamas nodokļu atlaides un finanšu atbalstu, kas būtiski ietekmēja grupas finansiālo stāvokli, piemēram, apgrozījuma ziņā.
(45)
Komisija oficiāli paziņoja iegūto lēmuma par TER pieņemšanai nepieciešamo informāciju attiecīgajām ĶTR eksportētāju grupām, ĶTR iestādēm, Ķīnas Tirdzniecības palātai un sūdzības iesniedzējam. Tiem tika dota arī iespēja rakstiski izteikt savu viedokli un lūgt uzklausīšanu, ja tai būtu īpaši iemesli.
(46)
Viena grupa izvirzīja pretenziju, ka Komisija lēmumu par tirgus ekonomikas režīmu nav pieņēmusi pamatregulā noteikto triju mēnešu laikā, apgalvojot, ka eksportētāji līdz šim termiņam bija veikuši visus nepieciešamos pasākumus, lai paziņotu Komisijai, kā tās pieņemtais lēmums par statusu var ietekmēt dempinga starpības aprēķinu. Citiem vārdiem sakot, tā pieprasīja, lai vērtēšanu attiecībā uz TER veiktu trīs mēnešu termiņā visos tajos gadījumos, kad līdz šim termiņam ir iesniegtas atbildes uz antidempinga aptaujas anketu. Pretējā gadījumā ir risks, ka antidempinga anketā sniegtā informācija var ietekmēt lēmumu par TER piešķiršanu.
(47)
Tomēr šā gadījuma apstākļos ir jāuzsver, ka lēmumu par TER nevarēja pieņemt līdz trīs mēnešu termiņa beigām, jo lielākā daļa informācijas par TER tika iegūta sniegtās informācijas pārbaudes apmeklējumu laikā, apmeklējumus pabeidzot pēc trīs mēnešu termiņa beigām. Jebkurā gadījumā, kā paskaidrots iepriekš, lēmums izlasē iekļautajām eksportētāju grupām nepiemērot TER pamatojās vienīgi uz pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā izklāstīto piecu TER kritēriju rūpīgu novērtējumu.
(48)
Attiecībā uz 1. kritēriju tika izteikts apgalvojums, ka starp Ķīnas tirgiem un LMB pastāv arbitrāža, jo izmeklēšanas periodā uz Ķīnu un no tās tika eksportēts neliels alumīnija daudzums. Šo argumentu nevar pieņemt, ņemot vērā atšķirīgo cenu līmeni Ķīnas tirgos un LMB.
(49)
Attiecībā uz 2. kritēriju tika izvirzīti vairāki jautājumi par dažām neatbilstībām vairākiem SGS, ko Komisija konstatēja divu uzņēmumu grāmatvedības dokumentos. Tomēr izvirzītie argumenti neļauj secināt, ka kādam no šiem diviem uzņēmumiem ir pārskatāms grāmatvedības dokumentu kopums, ko saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem ir pārbaudījis neatkarīgs revidents.
(50)
Attiecībā uz 3. kritēriju tika izvirzīti vairāki argumenti. Pirmkārt, tika apgalvots, ka finanšu atbalsta, zemes lietošanas tiesību un citu priekšrocību, piemēram, nodokļu atbrīvojumu, ietekme nav radījusi nozīmīgus izkropļojumus uzņēmumu finansiālajā stāvoklī. Šo argumentu nevar pieņemt, jo attiecīgo programmu ietekme, izteikta apgrozījumā, ir nozīmīga.
(51)
Tika arī norādīts, ka vairākas atbalsta programmas un nodokļu priekšrocības neattiecas uz konkrētiem uzņēmumiem, tāpēc nevar uzskatīt, ka tās ir no tās agrākās ekonomikas sistēmas pārņemtu parādību rezultāts, kura nav tirgus ekonomika. Šādā saistībā jāuzsver, ka analīze TER noteikšanai attiecas uz valsts iejaukšanās faktu neatkarīgi no tā, vai iejaukšanās skar konkrētu uzņēmumu. Jebkurā gadījumā apgalvojuma pamatā esošie fakti nav pareizi. Šajā gadījumā uzņēmumu izmantotās priekšrocības tomēr var uzskatīt par konkrētiem uzņēmumiem piešķirtām priekšrocībām, jo tās visas ir attiecinātas uz noteiktu uzņēmuma veidu, piemēram, ārvalstu uzņēmumu, uzņēmumu, kas reģistrēts noteiktā teritorijā un risinājis ad hoc sarunas ar vietējām varas iestādēm par subsīdiju piešķiršanu, iepērk iekšzemē ražotas iekārtas, modernizē tehnoloģiju, piedalās gadatirgos, veic ieguldījumus pētniecībā un attīstībā utt.
(52)
Visbeidzot, tika izvirzīts apgalvojums, ka atbrīvojums no ienākuma nodokļa un 2005. gadā spēkā stājušās nodokļu atlaides ārvalstu uzņēmumiem nav izkropļojums, kas pārņemts no agrākās ekonomikas sistēmas, kura nav tirgus ekonomika. Šādam skaidrojumam nevar piekrist. 3. kritērijs neattiecas uz laikā (līdz 1998. gadam, kad Ķīna sāka piemērot tirgus ekonomikas noteikumus) vai konkrētā jomā ierobežotām darbībām, bet gan uz tādām darbībām, kuras norāda uz valsts iesaistīšanos uzņēmējdarbības vides veidošanā, veicot ārpustirgus ekonomikai raksturīgus pasākumus, piemēram, nosakot diskriminējošas nodokļu likmes.
(53)
Ņemot vērā iepriekš minēto, neviens no tiem ĶTR uzņēmumiem, kuri bija pieprasījuši TER piemērošanu, nevarēja pierādīt, ka ir izpildīti pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā izklāstītie kritēriji. Tāpēc uzskatāms, ka visu šo uzņēmumu iesniegtie TER pieprasījumi ir noraidāmi. Notika apspriešanās ar Padomdevēju komiteju, kura neiebilda pret šiem secinājumiem.
2. Atsevišķais režīms
(54)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu vajadzības gadījumā valsts mēroga maksājumu nosaka valstīm, uz kurām attiecas pamatregulas 2. panta 7. punkts, izņemot tos gadījumus, kad uzņēmumi atbilstīgi pamatregulas 9. panta 5. punktam var pierādīt, ka eksporta cenas un daudzumi, un pārdošanas nosacījumi tiek noteikti brīvi, valūtas kursa pārrēķins atbilst tirgus likmēm, un gadījumā, ja eksportētājiem piemērotu dažādas maksājuma likmes, nekāda valsts iejaukšanās neļautu pasākumus apiet.
(55)
Visas TER piemērošanu pieprasījušās eksportētāju grupas pieprasīja arī atsevišķo režīmu gadījumā, ja tiem nepiešķirtu TER. Pamatojoties uz pieejamo informāciju, provizoriski konstatēts, ka divas no izlasē iekļautajām četrām ĶTR grupām atbilst visiem nosacījumiem atsevišķā režīma noteikšanai. Divām no izlasē iekļautajām grupām atsevišķais režīms netika piešķirts. Valsts iejaukšanās CITIC Dicastal un Baoding grupās ļautu apiet pasākumus, ja atsevišķiem importētājiem noteiktu dažādas nodokļu likmes, īpaši ņemot vērā, ka šīm divām grupām ir divi kopīgi attiecīgo izstrādājumu ražojošie kopuzņēmumi.
(56)
No četrām izlasē iekļautajām ĶTR eksportētāju grupām atsevišķais režīms jāpiešķir šādām grupām:
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd.,
-
YHI Manufacturing (Šanhaja) Co., Ltd.
3. Normālā vērtība
3.1. Analogās valsts izvēle
(57)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālā vērtība ražotājiem eksportētājiem, kuriem netika piešķirts TER, jānosaka, pamatojoties uz cenām iekšzemes tirgū vai salikto normālo vērtību analogajā valstī.
(58)
Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja uz ieceri Turciju izmantot kā piemērotu analogo valsti normālās vērtības noteikšanai un aicināja ieinteresētās personas izteikt piezīmes.
(59)
Pret šo izvēli iebilda tikai viens eksportētājs, kurš ierosināja Malaiziju izvēlēties par analogo valsti, bet vēlāk norādīja, ka Malaizijas uzņēmumi nevēlas sadarboties ar Komisiju.
(60)
Komisija pārbaudīja, vai Turciju pamatoti var izvēlēties par analogo valsti. Tā secināja, ka Turcija, kurā ir pieci valsts mēroga ražotāji un ievērojams importa apjoms no trešām valstīm, ir tirgus ar augstu konkurences līmeni. Turklāt ražošanas procesa ziņā nebija ievērojamu atšķirību starp Turcijas un Ķīnas Tautas Republikas ražotājiem. Ņemot vērā iepriekš minēto, izmeklēšanā nekas neliecināja, ka Turcija būtu normālās vērtības noteikšanai nepiemērota valsts. Turklāt Turcijas ražotāji pārdod tādus ražojumu veidus, kuri ir salīdzināmi ar ĶTR eksportētajiem.
(61)
Divi Turcijas ražotāji atbildēja uz visiem alumīnija riteņu ražotājiem Turcijā nosūtītās anketas jautājumiem.
(62)
To Turcijas ražotāju sniegtie dati, kuri sadarbojās, tika pārbaudīti uz vietas un atzīti par ticamiem, lai tos izmantotu normālās vērtības noteikšanai.
(63)
Tādēļ provizoriski secināts, ka Turcija ir piemērota un pamatoti izraudzīta analogā valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu.
3.2. Normālās vērtības noteikšana
(64)
Normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu noteica, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, kas tika saņemta no ražotāja analogajā valstī, kā norādīts turpmāk.
(65)
Attiecīgais ražojums raksturīgā daudzumā tika pārdots Turcijas iekšējā tirgū.
(66)
Tika veikta analīze, lai noskaidrotu, vai ražojums ir uzskatāms par parastā tirdzniecības apritē pārdotu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. To veica, izmeklēšanas periodā katram ražojuma veidam nosakot neatkarīgiem pircējiem veikto rentablas pārdošanas apjoma īpatsvaru iekšzemes tirgū.
(67)
Ja tā ražojuma veida apjoms, kurš pārdots par neto pārdošanas cenu, kas vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, pārsniedza 80 % no konkrētā veida pārdošanas kopapjoma un ja attiecīgā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija vienāda ar ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū. Šo cenu aprēķināja kā visu izmeklēšanas periodā iekšzemes tirgū pārdoto attiecīgo ražojumu veidu vidējo svērto cenu neatkarīgi no tā, vai pārdošanas darījumi bija vai nebija rentabli.
(68)
Ja kāda ražojuma veida rentablais pārdošanas apjoms bija 80 % no konkrētā ražojuma veida pārdošanas kopapjoma vai mazāks vai ja šā veida vidējā svērtā cena bija zemāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, izmantojot faktisko pārdošanas cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā rentablo pārdošanas darījumu vidējo svērto cenu tikai attiecībā uz šo ražojuma veidu.
(69)
Vienam ražojuma veidam bez rentabliem pārdošanas darījumiem normālo vērtību noteica pēc iekšzemes tirgū pārdotā ražojuma veida ražošanas izmaksām, kurām pieskaitīja pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un iekšzemes tirgum atbilstošu peļņu.
(70)
Visbeidzot ierobežotam ražojumu veidu skaitam normālo cenu aprēķināja, pamatojoties uz salīdzināmu ražojumu veidu normālām vērtībām, koriģējot tās atbilstoši faktiskajām atšķirībām.
3.3. Eksporta cenas
(71)
Visos gadījumos, kad attiecīgo ražojumu eksportēja neatkarīgiem pircējiem Savienībā, eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz faktiski samaksāto vai maksājamo eksporta cenu.
(72)
Gadījumos, kad pārdošanu veica ar saistītā importētāja vai tirgotāja palīdzību, eksporta cenas tika aprēķinātas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, pamatojoties uz cenām, par kādām attiecīgais saistītais importētājs/importētājs pirmo reizi tālāk pārdeva šos ražojumus neatkarīgiem pircējiem Savienībā un kuras attiecīgi koriģēja, ņemot vērā visas izmaksas laikā starp importēšanu un tālākpārdošanu, ieskaitot pārdošanas apjomus, vispārējos un administratīvos izdevumus un peļņu. Peļņas normas noteikšanai izmantoja peļņu, ko bija guvis attiecīgā ražojuma nesaistītais importētājs/tirgotājs, jo saistītā importētāja/tirgotāja faktiskā peļņa netika uzskatīta par ticamu starp ražotājiem eksportētājiem un saistīto importētāju/tirgotāju pastāvošo attiecību dēļ.
3.4. Salīdzinājums
(73)
Normālo vērtību un eksporta cenas salīdzināja, pamatojoties uz ražotāja noteikto cenu. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika veiktas attiecīgas korekcijas, ņemot vērā cenas un to salīdzināmību ietekmējošās atšķirības.
(74)
No ĶTR eksportēto un to Turcijas ražotāju, kuri sadarbojās, Turcijas tirgū pārdoto riteņu cenu salīdzinājumu veica atsevišķi ražojumiem, kurus pārdeva oriģinālo iekārtu ražotājiem, un tiem, kurus pārdeva sekundārajā tirgū.
(75)
Turklāt attiecīgas korekcijas par transporta, apdrošināšanas, pārkraušanas un papildu izmaksām, maksājumiem par iepakošanu, kredītu un banku pakalpojumiem tika veiktas visos gadījumos, kad tās atzina par samērīgām, precīzām un pamatotām ar pārbaudītiem pierādījumiem.
4. Dempinga starpība
4.1. Izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās un kuriem tika piešķirts atsevišķais režīms
(76)
Diviem izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, kuriem tika piešķirts atsevišķais režīms, dempinga starpību noteica, vidējo svērto normālo vērtību, kas bija noteikta tiem Turcijas ražotājiem, kuri pilnībā sadarbojās, salīdzinot ar katra uzņēmuma vidējo svērto eksporta cenu uz Savienību, kā norādīts pamatregulas 2. panta 11. punktā.
(77)
Dempinga starpība, izteikta procentos no importa cenas pirms nodokļu samaksas uz Eiropas Savienības robežas, ir šāda.
Uzņēmums
Dempinga starpība
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd
36,7 %
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd
61,8 %
4.2. Visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās
(78)
Izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, kam nepiešķīra TER vai AR, un izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās, dempinga starpību aprēķināja kā visu izlasē iekļauto uzņēmumu vidējo svērto lielumu. Diviem uzņēmumiem, kam nebija piešķirts TER vai AR, dempinga starpību aprēķināja tādā pašā veidā, kā norādīts 76. punktā. Dempinga starpība, kas izteikta procentos no importa cenas pirms nodokļu samaksas uz Eiropas Savienības robežas, ir 48,7 %.
4.3. Visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem
(79)
Tā kā ĶTR personu sadarbības līmenis bija ļoti augsts, visiem pārējiem ĶTR eksportētājiem piemēroto valsts mēroga dempinga starpību aprēķināja, izmantojot augstāko dempinga starpību, ko noteica, pamatojoties uz tā viena ražotāja eksportētāja veiktajiem darījumiem, kas sadarbojās. Tāpēc atlikusī dempinga starpība, kas izteikta procentos no importa cenas pirms nodokļu samaksas uz Eiropas Savienības robežas, ir 69,3 %.
D. KAITĒJUMS
1. Ražošana Savienībā
(80)
Alumīnija riteņus ražo daudzās ES valstīs izvietoti aptuveni 30 uzņēmumi. Šie uzņēmumi, kas atbalstīja sūdzību un izmeklēšanas gaitā sadarbojās, ražo vairāk nekā 85 % no izmeklēšanas periodā saražotā kopapjoma Savienībā.
(81)
Savienības produkcijas kopapjoms tika noskaidrots un izmeklēšanai vajadzīgie pierādījumi tika gūti, pamatojoties uz visu pieejamo, tostarp sūdzībā norādīto, informāciju, Savienības ražotāju pirms un pēc izmeklēšanas sākšanas sniegtajiem datiem un informāciju, kas iegūta no izlasē iekļautajiem ražotājiem un citiem ražotājiem, kuri sadarbojās. Šī informācija ļāva pārliecināties arī par to ražotāju darbību un ražošanas līmeni, kuri izmeklēšanā nesadarbojās.
(82)
Tika konstatēts, ka viens no izlasē iekļautajiem ražotājiem importē attiecīgo ražojumu no ĶTR un pārdod to tālāk Savienības tirgū. Tomēr salīdzinājumā ar kopējo pārdošanas apjomu importam ir minimāla nozīme, un ražotājs vēl aizvien ir uzskatāms par Savienības ražotāju.
2. Patēriņš Savienībā
(83)
Attiecīgajā periodā patēriņu Savienībā raksturo šāda dinamika.
Patēriņš Savienībā
2006
2007
2008
IP
Vienības (tūkstošos)
58 607
62 442
58 313
49 508
Indekss 2006. g. = 100
100
107
99
84
(84)
Patēriņu Savienībā (5) noteica, Savienības ražotāju Eiropas Savienībā pārdotajam apjomam pieskaitot pēc Eurostat datiem noteikto importa apjomu. Uz importētajiem alumīnija riteņiem attiecas divi ex KN kodi, ar kuriem klasificē arī citus ražojumus. Lai novērtētu alumīnija riteņu daļu atbilstoši katram KN kodam, katrā valstī atsevišķi noteica to importēto ražojumu daļu, kuri atbilst KN kodam 8708 70 10 un 8708 70 50, pamatojoties uz sūdzībā ierosināto metodiku. Tā kā importa apjomu noteica svara vienībās, tā pārveidošanu ražojumu vienībās arī veica, izmantojot sūdzībā ierosināto metodiku (pēc vienības vidējā svara). Šos datus salīdzināja ar izlasē iekļauto Ķīnas eksportētāju norādītajiem datiem, un tie sakrita. Eiropas Savienībā piegādātās produkcijas apjomu aprēķināja, izlasē iekļauto Savienības ražotāju piegādēm pieskaitot pārējo ražotāju piegādes (pamatojoties uz datiem, kas tika savākti pirms procedūras sākšanas, sūdzībā norādītajiem datiem un dažām aplēsēm, ko veica, pamatojoties uz izlasē iekļauto ražotāju datiem).
(85)
Kopumā attiecīgajā periodā patēriņš samazinājās par 15,5 %, bet tendence bija nevienmērīga - lielu 15,1 % kritumu novēroja laikā no 2008. gada līdz izmeklēšanas periodam. Patēriņš pieauga no 58,6 miljoniem vienību 2006. gadā līdz 62,4 miljoniem vienību 2007. gadā, bet 2008. gadā samazinājās līdz 58,3 miljoniem vienību un līdz 49,5 miljoniem vienību izmeklēšanas periodā.
3. Imports no ĶTR
3.1. Attiecīgā ražojuma importa apjoms un tirgus daļa
(86)
ĶTR izcelsmes importa dinamikas novērtējums apjoma un tirgus daļas ziņā ir šāds.
Importa apjoms (tūkstošos vienību)
2006
2007
2008
IP
ĶTR
3 703
5 144
5 809
6 137
Indekss 2006. g. = 100
100
139
157
166
Tirgus daļa (%)
6,3
8,2
10
12,4
Avots: Eurostat dati un dati par Savienības ražotāju pārdošanas apjomu Savienībā.
(87)
No Ķīnas importētās produkcijas apjoms pieauga no 3,7 miljoniem vienību 2006. gadā līdz 5,1 miljonam vienību 2007. gadā, 5,8 miljoniem vienību 2008. gadā un 6,1 miljonam vienību izmeklēšanas periodā. Tādējādi laikā no 2006. gada līdz izmeklēšanas periodam tas pieauga vairāk nekā par 66 %.
(88)
No Ķīnas importētās produkcijas tirgus daļa divkāršojās. Tā palielinājās no 6,3 % 2006. gadā līdz 8,2 % 2007. gadā, sasniedzot 10 % 2008. gadā un 12,4 % izmeklēšanas periodā. Kopumā attiecīgajā periodā no Ķīnas importētās produkcijas tirgus daļa palielinājās par 6,1 procentu punktu.
3.2. Importa cenas
(89)
Turpmāk tabulā norādītas Ķīnas importa vidējās cenas (pamatojoties uz Eurostat datiem, jo eksportētāju aizpildītās anketas attiecas tikai uz izmeklēšanas periodu, bet ne uz iepriekšējiem gadiem) ir salīdzinātas ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju vidējām pārdošanas cenām.
Euro par vienību
2006
2007
2008
IP
Ķīna
34,7
33,5
31,4
31,9
Izlasē iekļautie ES ražotāji
49,7
49,7
48
46,5
Starpība
15
16,2
16,6
14,6
(90)
Laikā no 2006. līdz 2008. gadam ĶTR izcelsmes importa vidējās cenas pastāvīgi samazinājās par 9,5 % un pēc tam izmeklēšanas periodā mazliet pieauga par 0,5 %. Visā attiecīgajā periodā cenas samazinājās par 8 %.
(91)
Pamatojoties uz šo cenu salīdzinājumu, var secināt, ka attiecīgajā periodā Ķīnas izcelsmes importa ražojumu cenas kopumā pastāvīgi bija ievērojami zemākas par izlasē iekļauto ražotāju cenām, spiežot šos ražotājus ievērojami pazemināt savas cenas.
3.3. Cenu samazinājums
3.3.1. Vispārīgas piezīmes
(92)
Šo gadījumu raksturo dalījums segmentos atbilstoši diviem izplatīšanas kanāliem, t. i., oriģināliekārtu ražotāju un sekundārā tirgus segmentā. Turklāt lielākais Savienības ražotāju tirdzniecības darījumu apjoms tiek veikts oriģināliekārtu ražotāju segmentā, turpretim Ķīnas izcelsmes imports (aptuveni 70 % no ĶTR izcelsmes importa) galvenokārt ir paredzēts sekundārā tirgus segmentam. Tādējādi Savienības ražošanas nozares un no Ķīnas importēto ražojumu pārdošanas apjoma dalījumā pa segmentiem veidojas asimetrija.
3.3.2. Cenu samazinājums
(93)
Savienības tirgū tika veikts pārdošanas cenu salīdzinājums, no attiecīgās valsts veiktā importa cenas salīdzinot ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju cenām. Izlasē iekļauto Savienības ražotāju attiecīgās pārdošanas cenas bija cenas neatkarīgiem pircējiem, kuras vajadzības gadījumā tika koriģētas līdz ražotāja cenu līmenim, t. i., neiekļaujot tajās kravas pārvadājumu izmaksas Savienībā un atskaitot no tām atlaides un rabatus.
(94)
Šīs cenas tika salīdzinātas ar Ķīnas ražotāju eksportētāju noteiktajām pārdošanas cenām, no kurām atskaitītas atlaides un kas vajadzības gadījumā tika pielāgotas atbilstoši CIF cenām uz Savienības robežas, ko attiecīgi koriģēja, lai ņemtu vērā muitošanas un pēcimportēšanas izmaksas.
(95)
Salīdzinājums parādīja, ka saskaņā ar sadarbībā iesaistīto ražotāju eksportētāju iesniegtajiem datiem attiecīgie importētie ražojumi izmeklēšanas periodā Savienības tirgū tika pārdoti par cenām, kas, izteiktas procentos no Savienības ražotāju cenām, bija par 22 % līdz 37 % zemākas par tām. Šāds samazinājuma līmenis un negatīvā Savienības ražotāju cenu dinamika ir skaidrs apliecinājums tam, ka cenas ir ievērojami samazinājušās.
(96)
Dažas personas apgalvoja, ka, aprēķinot samazinājuma līmeni, jāņem vērā tikai “pievienotās vērtības” elements cenā (izslēdzot alumīnija izmaksas). Izmantojot šādu metodiku, samazinājuma būtu vēl augstāks. Tomēr, tā kā uz pilnas cenas bāzes aprēķinātie samazinājuma līmeņi jau bija ievērojami, šo metodi turpmākajos aprēķinos neizmantoja.
(97)
Augstais cenu dempinga līmenis kopā ar cenu nospiešanu, ar ko saskārās Savienības ražošanas nozare (sk. 89. apsvērumu un turpmākos apsvērumus), parāda dempinga izraisīto lielo ietekmi šajā gadījumā.
(98)
Lai novērstu iespējamos jautājumus par atšķirībām segmentos, katru no segmentiem analizēja atsevišķi, pamatojoties uz iepriekš aprakstīto metodiku. Tika konstatēts, ka abos segmentos cenas ir ievērojami pazeminātas (no 13 % līdz 30 % oriģināliekārtu ražotāju segmentā un no 56 % līdz 63 % sekundārā tirgus segmentā).
4. Imports no trešām valstīm, izņemot ĶTR
(99)
Tabulā turpmāk ir atspoguļota importa dinamika no trešām valstīm, izņemot ĶTR.
Importa apjoms (tūkstošos vienību)
2006
2007
2008
IP
Turcija
4 140
4 522
4 021
3 426
Indekss 2006. g. = 100
100
109
97
83
Tirgus daļa (%)
7,1
7,2
6,9
6,9
Norvēģija
1 079
1 210
1 106
520
Indekss 2006. g. = 100
100
112
102
48
Tirgus daļa (%)
1,8
1,9
1,9
1,1
Dienvidāfrika
490
851
790
700
Indekss 2006. g. = 100
100
173
161
143
Tirgus daļa (%)
0,8
1,4
1,4
1,4
Citas valstis
3 746
4 029
3 690
2 928
Indekss 2006. g. = 100
100
108
99
78
Tirgus daļa (%)
6,4
6,5
6,3
5,9
(100)
Kā redzams iepriekš, Turcija ir otra lielākā importētājvalsts pēc ĶTR ar ievērojamu, bet relatīvi stabilu tirgus daļu. No citām trešajām valstīm, izņemot ĶTR un Turciju, veiktā importa tirgus daļa samazinājās no 9 % 2006. gadā līdz 8,3 % izmeklēšanas periodā. Šā importa cenu ietekme uz stāvokli Savienības ražošanas nozarē ir aplūkota 136. apsvērumā un turpmākajos apsvērumos.
5. Stāvoklis Savienības ražošanas nozarē
5.1. Vispārīgas piezīmes
(101)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, tika veikts arī visu to ekonomisko faktoru un rādītāju novērtējums, kas raksturo nozares stāvokli no 2006. gada līdz izmeklēšanas periodam.
(102)
Kā paskaidrots iepriekš, bija jāpiemēro noteikumi par pārbaudi izlases veidā. Lai veiktu kaitējuma analīzi, kaitējuma rādītāji tika analizēti šādos divos līmeņos.
-
Makroekonomiskos rādītājus (ražošanas apjomu, ražošanas jaudu, jaudas izmantojumu, pārdošanas apjomus, tirgus daļu, nodarbinātību, ražīgumu, algas un dempinga starpības lielumu) novērtēja, pamatojoties uz ražošanu Savienības līmenī. Tos galvenokārt ieguva no sešu izlasē iekļauto uzņēmumu aizpildītajām anketām un papildu īsajām aptaujām. Minētās anketas attiecas uz uzņēmumiem, kuru saražotā produkcija veido vairāk nekā 80 % no saražotās produkcijas kopapjoma Savienībā. Lai aptvertu ražošanu visā Savienībā, no vairākiem avotiem, jo īpaši sūdzības un pirms procedūras uzsākšanas apkopotajām ziņām, pieejamos datus papildināja, veicot vairākas ekstrapolācijas par pārējo ražošanu. Visus šos faktorus, cik vien iespējams, vēlreiz pārbaudīja, salīdzinot ar attiecīgajos statistikas pārskatos pieejamo vispārīgo informāciju.
-
Mikroekonomisko elementu (krājumu, pārdošanas cenu, rentabilitātes, naudas plūsmas, peļņas no ieguldījumiem, spējas piesaistīt kapitālu un ieguldījumus un ražošanas izmaksu) analīzi veica atsevišķu uzņēmumu līmenī, t. i., izlasē iekļauto Savienības ražotāju līmenī.
5.2. Makroekonomiskie rādītāji
5.2.1. Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums
(103)
Tabulā turpmāk ir norādīta ražošanas apjoma, ražošanas jaudas un tās izmantojuma dinamika, balstoties uz kopējo ražošanas apjomu Savienībā.
2006
2007
2008
IP
Ražošanas apjoms (vienībās)
49 711
49 511
45 269
37 687
Indeksi 2006. g. = 100
100
100
91
76
Ražošanas jauda (vienībās)
53 762
53 378
53 819
51 588
Indeksi 2006. g. = 100
100
99
100
96
Jaudas izmantojums (%)
92,5
92,8
84,1
73,1
Indeksi 2006. g. = 100
100
100
91
79
(104)
Kā redzams tabulā iepriekš, ražošanas apjoms saglabājās samērā stabils - apmēram 49,5 miljoni vienību 2006. un 2007. gadā, 2008. gadā tas samazinājās līdz 45,2 miljoniem vienību un izmeklēšanas periodā - līdz 37,6 miljoniem vienību, kas bija 24 % samazinājums attiecīgajā periodā. Jaudas izmantojuma līmenis šajā pašā periodā samazinājās par 19,4 procentu punktiem.
(105)
Jaudas izmantojuma samazināšanos apstākļos, kad saruka ražošanas jauda, var izskaidrot vienīgi ar ievērojamu ražošanas apjoma samazināšanos.
5.2.2. Pārdošanas apjoms un tirgus daļa
(106)
Turpmāk sniegtie rādītāji atspoguļo visu Savienības ražotāju pārdošanas apjomu, tirgus daļu un vienības vidējās pārdošanas cenas.
2006
2007
2008
IP
Visas Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms (tūkstošos vienību)
45 447
46 684
42 895
35 794
Indeksi 2006. g. = 100
100
103
94
79
Tirgus daļa (%)
78
75
74
72
Indeksi 2006. g. = 100
100
97
95
93
(107)
ES ražotāju pārdošanas apjoms pieauga no 45,4 miljoniem vienību 2006. gadā līdz 46,6 miljoniem vienību 2007. gadā un pēc tam samazinājās līdz 42,8 miljoniem vienību 2008. gadā un 35,7 miljoniem vienību izmeklēšanas periodā. Kopumā ES ražotāju pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 21 %.
(108)
Visu ES ražotāju tirgus daļa nemitīgi samazinājās, no 78 % 2006. gadā līdz 75 % 2007. gadā, sasniedzot 74 % 2008. gadā un 72 % izmeklēšanas periodā. Attiecīgajā periodā kopējais zudums bija 6 procentu punkti. Tajā pašā periodā no Ķīnas importēto ražojumu tirgus daļa palielinājās par 6 procentu punktiem.
5.2.3. Nodarbinātība, produktivitāte un algas
2006
2007
2008
IP
Darbinieku skaits
14 204
14 818
14 309
12 981
Indeksi 2006. g. = 100
100
104
101
91
Produktivitāte (vienībās uz 1 darbinieku)
3 500
3 341
3 164
2 903
Indeksi 2006. g. = 100
100
95
90
83
Gada alga (EUR)
22 371
20 007
18 649
18 420
Indeksi 2006. g. = 100
100
89
83
82
(109)
Nodarbināto skaits palielinājās no 14 204 darbiniekiem 2006. gada beigās līdz 14 818 darbiniekiem 2007. gada beigās un sasniedza 14 309 darbiniekus 2008. gada beigās, bet izmeklēšanas perioda beigās vēl saruka līdz 12 981 darbiniekam. Laikposmā no 2008. gada līdz izmeklēšanas periodam darba vietu skaits samazinājās par 1 328, kas ir vairāk nekā viena desmitā daļa no darbaspēka sešu mēnešu laikā.
(110)
Līdztekus tam pieauga produktivitāte, no 3 500 vienībām uz vienu darbinieku 2006. gadā līdz 3 341 vienībai uz vienu darbinieku 2007. gadā un 3 164 vienībām uz vienu darbinieku 2008. gadā, bet izmeklēšanas periodā tā saruka līdz 2 903 vienībām uz vienu darbinieku. Produktivitātes samazinājums īpaši laikposmā no 2008. gada līdz izmeklēšanas periodam izskaidrojams ar to, ka darbaspēka izmaiņu dinamika atšķīrās no ražošanas apjoma sarukuma. Tas izskaidrojams ar to, ka šajā nozarē bija maz iespēju veikt iekārtu rekonversiju vai apturēt to darbību uz laiku, kā arī ar nozīmīgajām izmaksām darbinieku atlaišanas gadījumā. Izmeklēšana parādīja, ka īpaši laikposmā no 2008. gada līdz izmeklēšanas periodam darbinieku skaits samazinājās. Attiecīgajā periodā samazinājās darbinieku algu izmaksas. Gaidāms, ka Savienības ražošanas nozares izmeklēšanas periodā veiktie ieguldījumi vēl vairāk paaugstinās nozares efektivitāti un ražīgumu vidējā un ilgā laikposmā.
5.2.4. Faktiskās dempinga starpības lielums
(111)
Dempinga starpības ir norādītas iepriekš dempinga sadaļā. Visas konstatētās starpības ir ievērojami lielākas par de minimis līmeni. Turklāt, ņemot vērā par dempinga cenām veiktā importa apjomu un cenas, faktiskās dempinga starpības ietekmi nevar uzskatīt par nebūtisku.
5.2.5. Līgumi
(112)
Kā norādīts 20. apsvērumā un turpmākajos apsvērumos, lielāko daļu Savienībā ražoto alumīnija riteņu pārdod konkursa procedūrās, ko organizē vidēji divus gadus pirms jauna automobiļa modeļa izlaides. Tāpēc Komisija izpētīja arī attiecīgajā periodā noslēgtos līgumus (kuru izpilde paredzēta pēc izmeklēšanas perioda beigām), lai noskaidrotu, vai iespējams izdarīt secinājumus par Savienības ražošanas nozares paredzamo piegāžu dinamiku pēc izmeklēšanas perioda. Savāktie dati tomēr šobrīd neļauj izdarīt pamatotus secinājumus, tāpēc to izpēte tiks turpināta.
5.3. Mikroekonomiskie rādītāji
5.3.1. Vispārīga piezīme
(113)
Trīs no sešiem izlasē iekļautajiem ražotājiem ir lielas uzņēmumu grupas ar ražotnēm vairākās dalībvalstīs, turpretim pārējiem trim ražotājiem ir vienkāršāka organizācijas struktūra, kas aptver vienu vai divas dalībvalstis. Laikā, par kuru tika veikta izmeklēšana, trīs izlasē iekļautajiem ražotājiem piederošās ražotnes tika slēgtas: pirmā - 2006. gadā, otrā - 2008. gadā neilgi pirms izmeklēšanas perioda sākuma un pēdējā - neilgi pirms izmeklēšanas perioda beigām.
5.3.2. Krājumi
(114)
Turpmāk sniegtie rādītāji atspoguļo izlasē iekļauto Savienības ražotāju krājumu apjomu katra perioda beigās.
2006
2007
2008
IP
Krājumi (tūkstošos vienību)
2 204
2 444
2 359
2 173
Indekss 2006. g. = 100
100
111
107
99
(115)
Krājumu apjoms aizvien bija mazāks par 12 % no ražošanas apjoma. Jāatgādina, ka šim rādītājam nav lielas nozīmes, jo Savienības ražošanas nozare alumīnija riteņus lielā mērā ražo pēc pasūtījuma, tādējādi krājumus noteiktā laika posmā lielākoties veido preces, kuras ir pārdotas, bet vēl nav piegādātas.
5.3.3. Pārdošanas cenas
(116)
ES izlasē iekļauto ražotāju vienības pārdošanas cenas 2006. un 2007. gadā bija stabilas - aptuveni EUR 49 par vienu vienību, bet 2008. gadā samazinājās līdz EUR 48 par vienu vienību un izmeklēšanas periodā saruka līdz EUR 46,5 par vienu vienību. Tas atbilst vairāk nekā 6 % samazinājumam attiecīgajā periodā un norāda uz ļoti ievērojamu cenu pazemināšanos izmeklēšanas periodā (sk. tabulu 89. apsvērumā).
5.3.4. Rentabilitāte, naudas plūsma, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu un ieguldījumus
(117)
Līdzīgā ražojuma rentabilitāti noteica, izlasē iekļauto uzņēmumu līdzīgā ražojuma pārdošanā gūto tīro peļņu pirms nodokļu samaksas izsakot procentos no attiecīgā apgrozījuma. Kaut arī 2006. un 2007. gadā rentabilitāte vēl bija virs peļņas un zaudējumu sliekšņa, 2008. gadā un izmeklēšanas periodā stāvoklis krasi mainījās, jo samazinājās gan pārdošanas apjoms, gan pārdošanas cenas, turklāt nozarē bija neelastīga izmaksu struktūra un augstas nemainīgās izmaksas.
2006
2007
2008
IP
Rentabilitāte (%)
3,2
0,7
-1,5
-5,4
(118)
Izlasē iekļauto Savienības ražotāju veikto ieguldījumu dinamika attiecīgajā ražojumā ir parādīta tabulā turpmāk.
EUR
2006
2007
2008
IP
Ieguldījumi EUR (tūkstošos)
96 335
99 279
161 803
153 724
Indeksi 2006. g. = 100
100
103
168
160
(119)
Tabulā redzams, ka Savienības ražošanas nozare ir palielinājusi ieguldījumus attiecīgajā ražojumā, kaut arī rentabilitāte samazinās. Ieguldījumi galvenokārt tika veikti iekārtās un bija vērsti uz efektivitātes uzlabošanu. Ieguldījumu pieaugums liecina, ka nozare joprojām spējusi piesaistīt kapitālu.
(120)
Tomēr, neskatoties uz šiem centieniem, ienākumi no ieguldījumiem attiecīgajā ražojumā attiecīgajā periodā krasi samazinājās, izmeklēšanas periodā sarūkot par - 40 %. Tas liecina par ievērojamu nozares rentabilitātes samazinājumu un nespēju gūt peļņu no ieguldījumiem.
2006
2007
2008
IP
Ienākums no ieguldījumiem
50,8 %
12,2 %
-13,5 %
-40,8 %
Indeksi 2006. g. = 100
100
24
-27
-80
Naudas plūsma (% no apgrozījuma)
9,3%
4,4%
3,6%
1,2%
Indeksi 2006. g. = 100
100
47
39
13
(121)
Attiecīgajā periodā par 8,1 procentu punktu samazinājās arī izlasē iekļauto ražotāju ar saimniecisko darbību saistītā naudas plūsma, kas lielā mērā atspoguļo rentabilitātes samazināšanos. Šā rādītāja samazinājumu nevar saistīt ar ieguldījumu pieaugumu, bet jāsecina, ka tās cēlonis ir mazāki no saimnieciskās darbības iegūtie naudas līdzekļi. Tā kā nozares struktūras dēļ pastāvīgi jāveic naudas ieguldījumi pamatlīdzekļos, naudas plūsmas samazināšanās liecina par Savienības ražošanas nozares vājināšanos un nespēju paļauties uz pašfinansēšanu.
5.3.5. Ražošanas un izejvielu izmaksas
(122)
Nākamajā tabulā ir parādītas izlasē iekļauto ražotāju vidējās izmaksas par vienu attiecīgā ražojuma tonnu.
Euro
2006
2007
2008
IP
Vidējās ražošanas izmaksas (uz vienu vienību)
49,3
49,7
50,5
49,2
(123)
Vidējās ražošanas izmaksas attiecīgajā periodā bija nemainīgas, vidēji aptuveni EUR 50 par vienu vienību.
6. Secinājums par kaitējumu
(124)
Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, provizoriski jāsecina, ka Savienības ražošanas nozarei bija nodarīts būtisks kaitējums. Šā secinājuma pamatojumu pastiprina to uzņēmumu vai ražotņu skaits, kuras attiecīgajā periodā būtu jāslēdz (5 - oriģināliekārtu ražotāju segmentā) vai kļūtu maksātnespējīgas (21 - sekundārā tirgus segmentā un 4 - oriģināliekārtu ražotāju segmentā).
E. CĒLOŅSAKARĪBA
1. Ievads
(125)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu tika izpētīts, vai būtisko Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu ir izraisījis no attiecīgajām valstīm veiktais imports par dempinga cenām. Turklāt tika pārbaudīti arī citi papildus importa dempingam zināmie faktori, kuri varētu radīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, lai nodrošinātu, ka šo faktoru izraisīto kaitējumu nesaista ar importu par dempinga cenām.
2. ĶTR izcelsmes importa ietekme
2.1. Vispārīgā informācija
(126)
Neapšaubāmi sakrīt laiks, kad pieauga imports par dempinga cenām, kā rezultātā šā importa tirgus daļa laikā no 2006. gada līdz izmeklēšanas periodam palielinājās par 6 procentu punktiem, un līdztekus tam šajā pašā periodā par 6 procentu punktiem samazinājās Savienības ražotāju tirgus daļa. Turklāt izmeklēšanā tika konstatēta par dempinga cenām veiktā importa negatīvā ietekme uz cenām, kā rezultātā Savienības ražotājiem pastāvīgi nācās pazemināt savas cenas.
(127)
Viena persona apgalvoja, ka no Ķīnas importēto ražojumu tirgus daļa ir pārāk maza, lai radītu būtisku kaitējumu. Tomēr 12 % lielu kopējo daļu tirgū, kas strauji reaģē uz cenu izmaiņām (un jo īpaši oriģināliekārtu ražotāju segmentā), nevar uzskatīt par mazu.
(128)
Jāatgādina arī, ka importa apjoms no ĶTR attiecīgajā periodā palielinājās aptuveni par 65 % un tā aplēstā tirgus daļa gandrīz divkāršojās. Turklāt, kā paskaidrots 86. apsvērumā un turpmākajos apsvērumos, no ĶTR importēto ražojumu cenas samazinājās par 8 % (sk. 89. apsvērumu un turpmākos apsvērumus), un notika ievērojama cenu pazemināšana (sk. 93. apsvērumu un turpmākos apsvērumus). Tieši straujā importa palielināšanās un konstatētais ievērojamais cenu samazinājums ir galvenie faktori, kas šajā gadījumā jāņem vērā.
(129)
Kopš 2007. gada Savienības ražošanas nozare reaģēja uz kaitējumu radošo dempingu, samazinot cenas. Tomēr Ķīnas importēto ražojumu izraisītā cenu spiediena dēļ Savienības ražošanas nozare, pat samazinot cenas, nespēja saglabāt savu tirgus daļu. Konstatēts, ka oriģināliekārtu ražotāju segmenta konkursa procedūrās Ķīnas ražojumu piedāvājumam par zemu cenu bija izšķiroša nozīme Savienības ražošanas nozares piedāvāto cenu pazemināšanā. Tomēr, neskatoties uz Savienības ražošanas nozares veikto cenu samazinājumu, no Ķīnas importēto ražojumu vidējā pārdošanas cena joprojām bija zemāka par Savienības ražošanas nozares cenām. Tā rezultātā attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomi. Tā kā Ķīnas ražojumu cenas izmeklēšanas periodā salīdzinājumā ar 2006. gadu bija vēl vairāk samazinājušās, Savienības ražošanas nozarei uzņēmējdarbības turpināšanai kārtējo reizi nācās pazemināt cenas. Nozares rentabilitāte kritās zem peļņas un zaudējumu sliekšņa, kas laika gaitā neļaus turpināt darbību.
(130)
Tāpēc ir acīmredzama būtiska saikne starp importa apjomu ievērojamu palielināšanos par cenām, kuras pastāvīgi pazeminās, un Savienības ražošanas nozarē novērojamo kaitējumu. Tādēļ šajā posmā var secināt, ka pastāv cēloņsakarība starp Ķīnas ražojumu importu par zemām cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.
2.2. Attiecīgā ražojuma dalījums pa segmentiem
(131)
Tiek apgalvots, ka oriģināliekārtu ražošana un sekundārais tirgus ir divi atsevišķi pārdošanas kanāli, starp kuriem būtiska mijiedarbība nenotiek. Pamatojoties uz to, izvirzīts apgalvojums, ka no Ķīnas importētie ražojumi, kas lielākoties ir orientēti uz sekundāro tirgu un tikai ierobežotā veidā nonāk oriģināliekārtu ražotāju segmentā, nevarēja izraisīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarē, kura lielāko ražojumu apjomu pārdod oriģināliekārtu ražotājiem (85 % no izlasē iekļautajiem ražotājiem).
(132)
Lai gan izplatīšanas kanāli tiešām ir nošķirti, tomēr Komisijas atklātie fakti liecina, ka neliela - kaut arī netieša - to mijiedarbība notiek. Tomēr, lai iegūtu pilnīgāku priekšstatu par iespējamo situāciju, katrs segments tika aplūkots atsevišķi.
(133)
Sekundārā tirgus segmentā konstatēto kaitējumu noteikti var saistīt ar lielo Ķīnas ražojumu importa apjomu par zemu cenu, kura daļa šajā segmentā bija līdz 34 %. Oriģināliekārtu ražotāju segmentā, kurš patēriņa ziņā Eiropas Savienībā ir lielākais (35 miljoni vienību no aptuveni 50 miljoniem), no Ķīnas importēto ražojumu kopapjoms ir daudz mazāks (ne vairāk kā 6 %). Tomēr, kā jau tika paskaidrots, jāatceras, ka zemās Ķīnas ražojumu cenas izraisīja oriģināliekārtu ražotāju segmentā nodarīto kaitējumu un šis kaitējums ir saistīts ar cenām. Proti, ir norādes, ka automobiļu ražotāji izmanto Ķīnas piedāvājumus cenu salīdzināšanai, lai konkursa procedūrās izdarītu spiedienu uz ES alumīnija riteņu ražotāju cenām. Lai saglabātu klātbūtni tirgū, Savienības ražotājiem nav citas izvēles, kā vien padoties un samazināt cenas.
(134)
Nevar arī izslēgt, ka cenu pazemināšanās tendences sekundārā tirgus segmentā ietekmē cenas oriģināliekārtu ražotāju segmentā. Sekundārā tirgus un oriģināliekārtu ražotāju cenu salīdzinājums tiešām parādīja, ka, kaut arī oriģināliekārtu ražotāju cenas līdz 2007. gadam vidēji bija augstākas, 2008. gadā un izmeklēšanas periodā stāvoklis mainījās. Tas liecina, ka cenu spiediens oriģināliekārtu ražotāju segmentā pēdējos gados ir bijis daudz izteiktāks.
(135)
Tāpēc provizoriski uzskatāms, ka no Ķīnas importētie ražojumi ir radījuši kaitējumu Savienības ražotājiem gan sekundārā tirgus, gan oriģināliekārtu ražotāju segmentā. Jebkurā gadījumā tiks veikta šī jautājuma pilnīgāka izpētīte.
3. Citu faktoru ietekme
3.1. No trešām valstīm, izņemot ĶTR, importēto ražojumu ietekme
3.1.1. No Turcijas importēto ražojumu ietekme
(136)
Kā norādīts 99. apsvērumā un turpmākajos apsvērumos, Turcija ir otrs lielākais importētājs pēc Ķīnas. Attiecīgajā periodā no Turcijas importēto ražojumu tirgus daļa ES tirgū bija aptuveni 7 %. Turpmāk tabulā no visām trešām valstīm importēto ražojumu cenas ir salīdzinātas ar ES ražotāju cenām.
Euro uz vienu vienību
2006
2007
2008
IP
Turcija
40,8
42,6
52,4
40,7
Izlasē iekļautie ES ražotāji
49,7
49,7
48
46,5
Ķīna
34,7
33,5
31,4
31,9
Cenu starpība starp Turcijas un ES ražojumiem
8,9
7,1
4,4
5,8
Cenu starpība starp Ķīnas un ES ražojumiem
15
16,2
16,6
14,6
(137)
Attiecīgajā periodā, izņemot 2008. gadu, Turcijas ražojumu cenas visu laiku bija zemākas par izlasē iekļauto ES ražotāju cenām. Izmeklēšanas periodā Turcijas un Savienības ražojumu cenu starpība bija EUR 5,7 (+/- 12,3 % no ES cenām), bet attiecīgā cenu starpība ar Ķīnas precēm bija EUR 14,5 (+/- 31 %). Tāpēc ir pamats provizoriski secināt, ka izmeklēšanas periodā Turcijas ražojumu importa zemākās cenas zināmā mērā negatīvi ietekmēja stāvokli Savienības ražošanas nozarē, bet ne tik ievērojami, lai izjauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no Ķīnas un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
3.1.2. No trešām valstīm, izņemot Turciju, importēto ražojumu ietekme
(138)
No citām trešām valstīm, izņemot ĶTR un Turciju, importēto ražojumu kopējā tirgus daļa samazinājās no 9 % 2006. gadā līdz 8,3 % izmeklēšanas periodā (sk. 99. apsvērumu). Attiecīgās cenas tajā pašā periodā būtiski neatšķīrās no Savienības ražotāju cenām. Balstoties uz šiem apsvērumiem, uzskata, ka no trešām valstīm, izņemot Ķīnu un Turciju, importētie ražojumi neveicināja Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
3.2. Ekonomiskās krīzes ietekme
(139)
Dažas personas apgalvoja, ka Ķīnas ražojumu importu absorbēja patēriņa pieaugums Eiropas Savienībā 2007. gadā un ka patēriņa samazināšanās 2008. gadā sakrita ar ekonomikas lejupslīdi un līdztekus tam novērojamo automobiļu pārdošanas apjomu samazināšanos. Saskaņā ar šo argumentu minētie faktori bija Savienības ražošanas nozares vājo rezultātu galvenie cēloņi.
(140)
Ekonomiskā krīze tiešām negatīvi ietekmēja stāvokli Savienības ražošanas nozarē, jo samazinājās patēriņa līmenis un spiediena ietekmē kritās cenas. Laikā no 2008. gada līdz izmeklēšanas periodam patēriņš samazinājās par 14,5 %.
(141)
Alumīnija riteņu ražotāji sadarbojas ar automobiļu ražotājiem, kurus smagi skāra krīze. Turpmāk tabulā ir parādīta automobiļu ražošanas apjomu dinamika Eiropā attiecīgajā periodā. Tiesa gan - automobiļus ražo vai nu ar alumīnija vai tērauda riteņiem, un šo attiecību ir grūti noteikt. Tomēr nekas neliecina, ka attiecīgajā periodā tā būtu ievērojami mainījusies. Tāpēc nevar izslēgt, ka automobiļu ražošanas apjoma samazināšanās, kas laikā no 2008. gada līdz izmeklēšanas periodam bija tiešām krasa, varētu ietekmēt alumīnija riteņu ražotāju pārdošanas apjomu. Turpmāk tabulā ir redzams, ka ražošanas apjoms laikā no 2008. gada līdz izmeklēšanas periodam tiešām samazinājās par vairāk nekā 15 %.
ES 27
2006
2007
2008
IP
Ražošanas apjoms Eiropā (tūkstošos vienību)
16 198
17 103
15 947
13 443
(142)
Tomēr Savienības ražošanas nozares ekonomisko rādītāju analīze liecina, ka samazināšanās tendence sākās kādu laiku pirms ekonomiskās krīzes un sakrita ar laiku, kad no Ķīnas importētie ražojumi ienāca Savienības tirgū. Rentabilitātes rādītāji, piemēram, liecina, ka lejupslīde sākās laikā no 2006. līdz 2007. gadam (samazinājums par 2,5 procentu punktiem), turpinājās laikā no 2007. līdz 2008. gadam (samazinājums vēl par 2,2 procentu punktiem), sasniedzot krasu samazinājumu par 6,9 procentu punktiem laikā no 2008. gada līdz izmeklēšanas periodam.
(143)
Turklāt, neskatoties uz patēriņa samazināšanos, no Ķīnas importēto ražojumu klātbūtne tirgū turpināja pieaugt, izmeklēšanas periodā sasniedzot 12,4 %. To apjomi un tirgus daļa stabili palielinājās, un to cenu dēļ ES ražošanas nozarei nemitīgi nācās pazemināt cenas. Varētu domāt, ka krīzei līdzīgi jāietekmē visi tirgus dalībnieki. Tomēr, kā paskaidrots iepriekš, no Ķīnas importēto ražojumu cenas pieauga, kas esošajā situācijā ievērojami samazināja ES ražotāju cenas. Tāpēc ir pamats secināt - ja ekonomiskās krīzes nebūtu, no Ķīnas importēto ražojumu apjoms un tirgus daļa būtu palielinājusies vēl vairāk.
(144)
Tāpēc var pamatoti pieņemt, ka ekonomikas lejupslīde pat tad, ja tā veicināja Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, pati par sevi nav faktors, kas var izjaukt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un būtisko kaitējumu. Gluži pretēji - samazinoties patēriņam, no Ķīnas importēto ražojumu apjomam būtu jāsamazinās, kā tas notika ar ražojumiem, kurus importēja no citām trešām valstīm, un vēl lielākā mērā - ar ES ražošanas nozares pārdošanas apjomiem (kuri, jāatceras, samazinājās atbilstoši importa pieaugumam no Ķīnas).
3.3. Ietekme, ko radījušas Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāju izmaiņas
(145)
Savienības ražotāju eksporta darbība visā attiecīgajā periodā saglabājās zema (mazāk nekā 2 % no izlasē iekļauto ES ražotāju pārdošanas kopapjoma). Tāpēc tā nevarēja negatīvi ietekmēt slikto stāvokli Savienības ražošanas nozarē un izjaukt cēloņsakarību.
3.4. Konkurence starp Savienības ražotājiem un ražošanas koncentrācija ES tirgū
(146)
To alumīnija riteņu ražotāju skaits (aptuveni 30), kuri darbojas ES tirgū, liecina, ka ES tirgū ir liela konkurence, kaut arī vienlaikus tajā ir augsta ražošanas koncentrācija, proti, 3 lielākie uzņēmumi veido 60 % no ražošanas kopapjoma, 2 citi - aptuveni 8 % un vēl 4 - aptuveni 4 %. Par ražošanas apjomu pieejamie dati liecina, ka pārējie ražotāji ir mazi vai vidēji uzņēmumi.
(147)
Jānorāda, ka vairāki mazie ražotāji slēdza ražotnes pirms 2008. gada, 2008. gadā un izmeklēšanas periodā. Tas var liecināt, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu veicināja konkurence starp Savienības ražotājiem un acīmredzamais aizvien notiekošais ražošanas koncentrācijas process. Tomēr izmeklēšanā iegūtā informācija liecina, ka ietekme skārusi ne tikai mazos ražotājus. Notiekošās izmaiņas līdzīgi ietekmē gan lielākus, gan mazākus ražotājus. Tāpēc nevar secināt, ka konkurence starp Savienības ražotājiem ir ievērojami veicinājusi būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
3.5. Patērētāju izvēle attiecībā uz tērauda un alumīnija riteņiem
(148)
Tika apgalvots, ka pieprasījuma pēc alumīnija riteņiem samazināšanos var izraisīt izmaiņas patērētāju uzvedībā - tie ekonomiskās krīzes dēļ priekšroku dod lētākiem tērauda riteņiem. Tomēr netika iesniegti fakti, kas pamatotu šādu apgalvojumu. Šajā posmā un bez šo argumentu pamatojošas informācijas šādu dinamiku apstiprināt nevar.
3.6. Ražojumu klāsts
(149)
Dažas personas apgalvoja, ka imports no Ķīna palielinājās, jo pieauga pieprasījums pēc konkrētiem vismodernākās tehnoloģijas ĶTR ražojuma riteņu veidiem (t. i., kaltiem vai zem spiediena izgatavotiem riteņiem), kurus ES (ievērojamos daudzumos) neražo. Tāpēc imports no ĶTR nevarēja radīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Izmeklēšanā tomēr noskaidrots, ka šis imports veidoja tikai ļoti nelielu daļu no kopējā ĶTR importa. Tāpēc šis arguments bija jānoraida.
4. Secinājums par cēloņsakarību
(150)
Jāatgādina, ka šajā gadījumā tika konstatēta ievērojama ražošanas un pārdošanas apjoma samazināšanās, tirgus daļas zudums, kā arī cenu nospiešana, kas izraisīja zaudējumus Savienības ražošanas nozarei. Tajā pašā laikā importa apjoms no ĶTR, kas lika Eiropas Savienības ražotājiem ievērojami pazemināt cenas, kā arī ĶTR tirgus daļa pieauga.
(151)
Komisija analizēja arī visus pārējos faktorus, kuri varētu būt sekmējuši Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. Šajā ziņā tika konstatēts, ka situāciju, kurā radās kaitējums, zināmā mērā varēja ietekmēt ekonomiskā krīze, imports no Turcijas un konkurence starp Savienības ražotājiem, kā rezultātā notika ražošanas koncentrācija. Tomēr provizoriski jāsecina, ka šī ietekme nav tik liela, lai izjauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un konstatēto, iepriekš sīki aprakstīto kaitējumu.
(152)
Pamatojoties uz visu to zināmo faktoru iepriekš minēto analīzi, kas ietekmēja stāvokli Savienības ražošanas nozarē, provizoriski jāsecina, ka pastāv cēloņsakarība starp importu no ĶTR par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.
F. SAVIENĪBAS INTERESES
5. Savienības ražošanas nozares intereses
(153)
Šajā gadījumā tika konstatēts augsts Savienības ražotāju sadarbības līmenis un atbalsts (vairāk nekā 70 %). Tas nozīmē, ka pasākumu piemērošana acīmredzami atbilst ES ražotāju interesēm.
(154)
Izmeklēšana parādīja, ka Savienības ražošanas nozarei par dempinga cenām veiktā importa ietekmē tiek nodarīts būtisks kaitējums, kas, kā sīki izklāstīts 93. apsvērumā un turpmākajos apsvērumos, liek nozarei samazināt cenas.
(155)
Sagaidāms, ka Savienības ražošanas nozare iegūs no šiem pasākumiem, ar kuru palīdzību, iespējams, tiks novērsts imports par zemām dempinga cenām.
(156)
Ja pasākumus neieviesīs, gaidāms, ka alumīnija riteņu importa par dempinga cenām apjoma palielinājums - īpaši sekundārā tirgus segmentā - turpināsies vai pat pieaugs. Turklāt nevar izslēgt, ka pieaugošs cenu spiediens uz sekundāro tirgu un ražojumu izplatīšanās tajā vismaz netieši ietekmēs stāvokli oriģināliekārtu ražotāju segmentā. Šādā saistībā ir konstatēts, ka daži attiecīgās valsts ražotāji savus ražojumus par ļoti zemām cenām plāno vai jau ir sākuši pārdot sekundārā tirgus vidējo un augstāko cenu līmeņa segmentā un turpmāk - arī oriģināliekārtu ražotāju segmentā. Paredzams, ka šīs izmaiņas turpināsies un sāks apdraudēt arī to lielo Savienības ražotāju grupu, kura darbojas oriģināliekārtu ražotāju segmentā. Tā kā šo ražotāju finansiālais stāvoklis un rentabilitāte nav tik noturīga, lai izturētu turpmāku cenu spiedienu, ko izraisa imports par dempinga cenām, kas liek tiem ievērojami pazemināt cenas, ļoti iespējams, ka daudziem, ja ne visiem Savienības ražotājiem pakāpeniski būs jāpārtrauc darbība.
2. Importētāju intereses
(157)
Veidojot izlasi (sk. 13. apsvērumu iepriekš), tika izraudzīti 5 savstarpēji nesaistīti importētāji un 2 importēto ražojumu lietotāji, pamatojoties uz to importa apjomu.
(158)
Nesaistīto importētāju sadarbība kopā veido mazāk nekā 10 % no kopējā ražojumu apjoma, ko importē no Ķīnas.
(159)
Izmeklēšana parādīja, ka lielākā daļa importētāju ir autopiederumu tirdzniecībā specializējušies tirgotāji. Tos var dalīt 2 kategorijās. Vienai kategorijai pieskaitāmi uzņēmumi, kas ĶTR ārpakalpojumu sniedzēju ražotos alumīnija riteņus ieved un pārdod tālāk ar savu zīmolu. Tomēr tie nav saistīti ar Ķīnas eksportētājiem. Šīs kategorijas importētāji parasti neveic nozīmīgas darbības “pievienotās vērtības” radīšanai Eiropas Savienībā (piemēram, projektēšanas, pētniecības un attīstības jomā), un dažreiz viņiem ir pat sava izplatīšanas ķēde ar attiecīgu darbinieku skaitu. Otrā kategorijā ietilpst importētāji/izplatītāji, proti, tirgotāji, kas vairāk orientēti uz apjomu un mazāk - uz zīmolu. Šiem importētājiem kopumā Savienībā ir zemākas strukturālās izmaksas, un tie veic mazāk darbību ar pievienoto vērtību.
(160)
Nesaistīto importētāju zemais sadarbības līmenis liek domāt, ka pasākumu piemērošana to darbību būtiski neietekmēs. Attiecībā uz importētājiem/izplatītājiem, kuri sadarbojās, tika konstatēts, ka no Ķīnas importēto alumīnija riteņu tālākpārdošanas apjomi veido 1-6 % no to kopējā apgrozījuma. Situācija ar ārpakalpojumus izmantojošajiem uzņēmumiem ir sarežģītāka, jo to uzņēmējdarbību dažreiz pilnībā veido Ķīnā ražoto alumīnija riteņu tālākpārdošana. Ja piemērotu pasākumus, tie noteikti ietekmētu viņu darbību, pat ja šajā posmā ir grūti precīzi novērtēt ietekmes apmēru. Šo jautājumu pētīs papildus.
3. Lietotāju intereses
3.1. Vispārīgā informācija
(161)
Lietotājiem paredzētās anketas tika nosūtītas aptuveni 20 identificētiem lietotājiem. Izmeklēšanā sadarbojās 13 automobiļu ražotāji. Sadarbojās arī divas apvienības, kuras pārstāvēja “oriģināliekārtu ražotāju un sekundārā tirgus segmenta” alumīnija riteņu lietotājus un importētājus.
(162)
Pamatojoties uz Eurostat datiem, lietotāji, kuri sadarbojās, importēja 19 % no tā ražojumu kopapjoma, ko importē no ĶTR. Pēc Eurostat datiem nevar precīzi noteikt, vai importētie apjomi tika pārdoti oriģināliekārtu ražotāju vai sekundārā tirgus segmentā. Kā minēts iepriekš 133. apsvērumā, oriģināliekārtu ražotāju un sekundārā tirgus segmentu nodalīšana tomēr ir iespējama, un tā liecina, ka oriģināliekārtu ražotāju segmentā pārdod 20-30 % no kopējā ĶTR importa apjoma. Tāpēc ir pamats domāt, ka oriģināliekārtu ražotājiem bija ļoti augsts sadarbības līmenis.
(163)
Kopumā automobiļu ražotāji, šķiet, ne pilnīgi paļaujas uz piegādi no Ķīnas. Individuāli vērtējot, katrs atsevišķais ražotājs, kurš sadarbojās, strādā pēc sava uzņēmējdarbības modeļa. Daži no tiem vispār neimportē no Ķīnas, citi importē mazāk nekā 5 %, bet vēl citi importē līdz 30 % no nepieciešamās produkcijas.
(164)
Gan lietotāji importētāji, gan tie, kuri neimportē, iebilst pret pasākumiem. Viens no to galvenajiem argumentiem - automobiļu ražotāji ir ieinteresēti saglabāt dažādus piegādes avotus un gūt labumu no konkurences riteņu tirgū. Pasākumi padarītu tos pārmērīgi atkarīgus no ierobežota Eiropas ražotāju skaita. Tomēr šis arguments pats par sevi nav izšķirošs ievērojamā importa apjoma no citām trešām valstīm dēļ.
3.2. Pasākumu izmaksas
(165)
Alumīnija riteņi veido aptuveni 1 % no automobiļa cenas. Līdz ar to 20 % maksājuma noteikšana par alumīnija riteņiem paaugstinātu izmaksas par 0,2 %. Tiem automobiļu ražotājiem, kuri no Ķīnas importē ne vairāk kā 5 % no izmantotajiem alumīnija riteņiem, kopējais izmaksu palielinājums uz automobiļu ražošanas kopapjomu būtu 5 % no 0,2 %, t. i., 0,01 %. Bet pat tiem automobiļu ražotājiem, kuri no Ķīnas importē līdz pat 30 % no izmantotajiem alumīnija riteņiem, kopējais izmaksu palielinājums būtu 30 % no 0,2 %, t. i., 0,06%. Tāpēc pasākumiem būtu ļoti ierobežota ietekme uz izmaksām. Turklāt, šķiet, nereti alumīnija riteņi, kurus automobiļu ražotāji importē par vienu cenu (pieņemsim, EUR 50), galalietotājam tiek pārdoti par trīs līdz četras reizes lielāku cenu (t. i., EUR 200).
3.3. Piegādātāja maiņas radītās izmaksas
(166)
Kā paskaidrots iepriekš, oriģināliekārtu ražotāju segmentā izmantotos alumīnija riteņus parasti izstrādā 2 gadus pirms jauna automobiļa modeļa izlaides. Piegādātāja maiņai vienmēr ir vajadzīgs laiks (vismaz 6 mēneši), kas var radīt arī tehnoloģiskā aprīkojuma papildu izmaksas. Tomēr izmeklēšana liecina, ka lielākā daļa automobiļu ražotāju vienmēr izmanto dažādus piegādes avotus, t. i., konkrētu alumīnija riteni tiem ražo divi (vai vairāki) ražotāji. Lai piegādes būtu drošas, vairāku piegādātāju principu attiecina arī uz modeļiem, kurus piegādā no Ķīnas. Tāpēc lēmumā par riteņu piegādi no ĶTR piegādātāja maiņas risks jau ir iekļauts. Turklāt izmeklēšanas gaitā iegūtie līgumi liecina, ka parasti automobiļu ražotāji var izbeigt līguma darbību jebkurā laikā bez sankcijām.
3.4. Personu izvirzītie papildu argumenti
(167)
Dažas puses apgalvoja, ka maksājumu piemērošana ĶTR izcelsmes alumīnija riteņiem radītu priekšrocības Dienvidkorejas automobiļu ražotājiem - papildus 0 % nodoklim automobiļiem saskaņā ar Brīvās tirdzniecības līgumu (BTL), kas drīz stāsies spēkā. Saskaņā ar šo argumentu Dienvidkorejas automobiļu ražotājiem vēl aizvien būtu pieejami Ķīnas alumīnija riteņi par zemu cenu un viņi varētu pat pieprasīt nodokļa atmaksu par automobiļiem, kas eksportēti uz ES (samaksāto importa nodokli par dažām automobiļu detaļām var atgūt, automobili eksportējot). Antidempinga pasākuma piemērošana Ķīnai Eiropas automobiļu ražotājiem radītu neizdevīgus konkurences apstākļus to Dienvidkorejā ražoto automobiļu dēļ, kurus ievedīs Eiropas Savienībā ar 0 % nodokļa likmi.
(168)
Šādā saistībā jānorāda, ka Dienvidkorejas izcelsmes automobiļu tirgus daļa ES automobiļu tirgū patlaban ir tikai 3 %. Lai gan grūti paredzēt Korejas automobiļu importa turpmāko attīstību, ņemot vērā pasākumu ļoti ierobežoto tiešo ietekmi uz ES automobiļu ražotāju izmaksām, šobrīd nevar secināt, ka antidempinga pasākuma piemērošana no Ķīnas importētajiem alumīnija riteņiem šajā ziņā būs nozīmīga.
4. Patērētāju intereses
(169)
Nekādi argumenti nav pausti par pasākumu ietekmi uz galapatērētājiem. Šis fakts, kā arī izmeklēšanā konstatētā zemā ietekme uz automobiļu ražotāju izmaksām un cenu veidošanas stratēģiju liecina par nelielu varbūtību, ka ietekme uz patēriņa cenām var būt ievērojama.
5. Piegādātāju intereses
(170)
Piegādātājiem nosūtīto anketu aizpildīja 5 uzņēmumi, kuri piegādā izejvielas/iekārtas alumīnija riteņu ražotājiem Savienībā. Tie piegādā alumīniju/primāros lietņus, krāsu/grunts krāsu vai zemspiediena iekārtas. Produkcijas pārdošana Savienības ražošanas nozarei veido tikai nelielu daļu no lietņu piegādātāju saimnieciskās darbības (mazāk par 6 % no to kopējā apgrozījuma), kas liecina, ka viņu interese par antidempinga pasākumu piemērošanu Ķīnā ražotajiem alumīnija riteņiem ir visai mērena. Pārējo piegādātāju (kuri pārdod iekārtas vai krāsu, vai zemspiediena iekārtas) pārdošanas apjoms Savienības ražošanas nozarei ir 30-50 % no to kopējā apgrozījuma. Tā kā šie ir mazi un vidēji uzņēmumi, Savienības ražošanas nozares dzīvotspēja ir ļoti svarīga to darbībai.
6. Secinājums par Savienības interesēm
(171)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tika provizoriski secināts, ka kopumā, pamatojoties uz pieejamo informāciju par Savienības interesēm, nav pārliecinošu iemeslu pret pagaidu pasākumu piemērošanu ĶTR izcelsmes alumīnija riteņu importam.
G. PAGAIDU PASĀKUMI
1. Kaitējuma novēršanas līmenis
(172)
Ņemot vērā secinājumus par dempingu, izraisīto kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, jānosaka pagaidu pasākumi, lai novērstu ĶTR importa dempinga turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
(173)
Nosakot šo maksājumu līmeni, ņēma vērā konstatēto dempinga starpību un maksājuma apmēru, kāds vajadzīgs, lai novērstu Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
(174)
Kā norādīts 20. apsvērumā, alumīnija riteņu tirgu veido divi samērā nodalīti tirgus segmenti. Izmeklēšanā tika arī noskaidrots, ka Eiropas Savienības ražotāji galvenokārt darbojas oriģināliekārtu ražotāju segmentā, kurā tie pārdod 85 % no Savienības ražošanas nozares produkcijas apjoma.
(175)
Tāpēc, nosakot pagaidu pasākumus, tika atzīts, ka jānovērtē kaitējuma apmērs, ņemot vērā konkrētā tirgus situāciju.
(176)
Oriģināliekārtu ražotāju segmentā alumīnija riteņu iepircēji (t. i., automobiļu ražotāji) parasti veic pasūtījumus konkursa procedūras rezultātā. Tāpēc vienu riteņa modeli, kas paredzēts uzstādīšanai uz viena un tā paša automobiļa modeļa, nereti var pasūtīt vairākiem ražotājiem - bieži vienlaikus Ķīnas un ES piegādātājam. Tika provizoriski uzskatīts, ka šī konkursa procedūra precīzi un ticami atspoguļo aptuveno cenu konkurenci starp Ķīnas un Savienības piegādātājiem, kad tie izmeklēšanas periodā pretendēja uz vienu pasūtījumu.
(177)
Tāpēc atzīts, ka pārdošanas cenu samazinājuma starpību var aprēķināt, pamatojoties uz cenām, kas norādītas konkursa procedūrā iesniegtajos ES ražotāju un Ķīnas eksportētāju datos.
(178)
Aprēķinot kaitējumu radošā dempinga seku novēršanai nepieciešamo maksājuma summu, tika uzskatīts, ka pasākumiem jābūt tādiem, lai Savienības ražošanas nozare segtu ražošanas izmaksas un gūtu saprātīgu peļņu. Attiecībā uz ražošanas izmaksām korekciju veica Eiropas Savienības ražošanas nozares faktiski radītajai zaudējumu summai izmeklēšanas periodā (- 5,4 %). Turklāt tika arī atzīts, ka saprātīga peļņa pirms nodokļu samaksas, kuru šāda nozare, pārdodot līdzīga veida ražojumu Eiropas Savienībā, var iegūt parastas konkurences apstākļos, t. i., bez importa dempinga, jānovērtē pēc 2006. gadā panāktās rentabilitātes, proti, + 3,2 %. Patiesi 2006. gadā importa apjoms no Ķīnas bija diezgan neliels. Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, tika aprēķināta līdzīgā ražojuma cena, kas nerada kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
(179)
Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, cenu samazinājuma starpība ir 20,6 %.
(180)
Šo rezultātu apstiprināja arī papildu aprēķins, kuru veica, salīdzinot vairākus izmeklēšanas gaitā automobiļu ražotāju iesniegtus konkursa procedūru līgumus. Tika konstatēts, ka gadījumos, kad automobiļu ražotājs vienu alumīnija riteņa modeli pasūtīja gan Ķīnas, gan Savienības ražotājam, pārdošanas cenas samazinājuma starpība, ņemot vērā 193. apsvērumā un turpmākajos apsvērumos paskaidrotās korekcijas, bija līdzīga iepriekš noteiktajai.
(181)
Jānorāda, ka šī cenas samazinājuma starpība ir mazāka par dempinga starpībām, kas noteiktas 76. apsvērumā un turpmākajos apsvērumos, tāpēc saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu tā izmantojama par pamatu maksājuma līmeņa noteikšanai.
(182)
Ņemot vērā šajā gadījumā kaitējuma novēršanas pakāpes noteikšanai piemēroto metodiku, uzskatāms, ka antidempinga maksājumu likmju noteikšana katram piegādātājam atsevišķi saskaņā ar pamatregulas 9. panta 5. punkta otro teikumu ir neracionāla. Jo īpaši to nosaka drošu datu trūkums analīzes veikšanai par katru atsevišķu uzņēmumu. Tāpēc provizoriski ir nolemts noteikt valsts mēroga antidempinga maksājumu pārdošanas cenu samazinājuma starpības - 20,6 % apmērā visam no Ķīnas veiktajam importam.
2. Pagaidu pasākumi
(183)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka ĶTR izcelsmes importam saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu jānosaka pagaidu antidempinga maksājums. Šajā gadījumā maksājumu likme attiecīgi jānosaka konstatētās kaitējuma starpības līmenī.
(184)
Tāpēc ierosinātā antidempinga maksājuma likme ir 20,6 %.
H. INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA
(185)
Iepriekš minētie provizoriskie konstatējumi tiks paziņoti visām ieinteresētajām personām, un tās aicinās rakstiski paust viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. To izteiktās piezīmes tiks analizētas un ņemtas vērā (ja tās būs pamatotas) pirms galīgā lēmuma pieņemšanas. Turklāt jānorāda, ka šīs regulas vajadzībām izdarītie konstatējumi par antidempinga maksājumu noteikšanu ir provizoriski un tos var pārskatīt, lai izdarītu galīgus konstatējumus,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo pagaidu antidempinga maksājumu nosaka tādu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija riteņu importam, kuri paredzēti KN pozīcijā 8701-8705 minētajiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem, ar piederumiem un riepām vai bez tiem, kurus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 8708 70 10 un ex 8708 70 50 (TARIC kodi 8708701010 un 8708705010).
2. Pagaidu antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama 1. punktā aprakstītā ražojuma Savienības brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļu samaksas, ir 20,6 %.
3. Par 1. punktā minētā ražojuma laišanu brīvā apgrozībā Savienībā iemaksā drošības naudu, kas vienāda ar pagaidu maksājuma summu.
4. Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
Neskarot Regulas (EK) Nr. 1225/2009 20. pantu, ieinteresētās personas viena mēneša laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas var pieprasīt, lai tām darītu zināmus galvenos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula, kā arī rakstiski paziņot savu viedokli un lūgt mutvārdu uzklausīšanu Komisijā.
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 21. panta 4. punktu attiecīgās personas viena mēneša laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas var iesniegt apsvērumus par šīs regulas piemērošanu.
3. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2010. gada 10. maijā