NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 118/2011
ze dne 10. února 2011
o uložení prozatímního antidumpingového cla z dovozu určitých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Thajska
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1 Zahájení
(1)
Zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 20. května 2010 oznámila Evropská komise (dále jen „Komise“) zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu určitých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Thajska (dále jen „dotčená země“) do Unie.
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 6. dubna 2010 podala společnost Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby určitých mechanismů kroužkových pořadačů v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení.
1.2 Strany dotčené řízením
(3)
Komise o zahájení řízení úředně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, známého vyvážejícího výrobce v Thajsku, zástupce dotčené země, známé dovozce a známé uživatele. Zúčastněné strany měly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(4)
Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a všem ostatním stranám, které o to požádaly ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení, a to žadateli, ostatním známým výrobcům v Unii, známému vyvážejícímu výrobci v Thajsku, zástupcům dotčené země, známým dovozcům a známým uživatelům. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Odpovědi na dotazníky a jiná podání byla obdržena od jednoho vyvážejícího výrobce v Thajsku, žádajícího výrobce v Unii, pěti dovozců a obchodníků, kteří nejsou ve spojení (včetně jednoho dovozce, který má rovněž výrobu v Unii), a jednoho uživatele.
(6)
Komise si vyžádala a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobce v Unii
-
Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Vídeň, Rakousko
b)
vyvážející výrobce v Thajsku
-
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, Thajsko
c)
společnosti ve spojení s vyvážejícím výrobcem v Thajsku
-
Wah Hing Stationery Manufactory Limited, Hongkong
d)
dovozci v Unii
-
Giardini S.r.l., Settimo Milanese, Itálie
-
Rendol enterprises, Reilingen, Německo
-
Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Itálie (rovněž výrobce v Unii)
-
Winter Company Spain S.A., Španělsko.
1.3 Období šetření a posuzované období
(7)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(8)
Dotčeným výrobkem jsou mechanismy kroužkových pořadačů tvořené alespoň dvěma ocelovými destičkami nebo dráty s nejméně čtyřmi na nich připevněnými polokroužky z ocelového drátu, které drží pohromadě ocelová krytka, které se mohou otevírat buď roztažením polokroužků, nebo malým ocelovým rozevíracím mechanismem připevněným na mechanismu kroužkového pořadače, pocházející z Thajska (dále jen „dotčený výrobek“ nebo „MKP“), v současnosti kódu KN ex 8305 10 00. Toto šetření se netýká pákových mechanismů, které spadají do téhož kódu KN.
(9)
MKP se používají k zakládání různých druhů dokumentů nebo papírů. Používají je mimo jiné výrobci kroužkových pořadačů, technických příruček, fotoalb a filatelistických alb, katalogů a brožur.
(10)
Během období šetření se v Evropské unii prodával velký počet různých modelů MKP. Tyto modely se lišily ve velikosti, tvaru a počtu kroužků, velikosti základní desky a v systému otevírání kroužků (otevření zatáhnutím nebo otevírací západkou). Vzhledem ke skutečnosti, že všechny modely MKP mají stejné fyzické a technické vlastnosti a že se modely MKP mohou v rámci určitých řad navzájem nahrazovat, Komise konstatovala, že pro účely tohoto řízení představují všechny MKP jediný výrobek.
2.2 Obdobný výrobek
(11)
Bylo zjištěno, že výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Thajsku, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobci v Unii mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a stejné základní použití. Předběžně se proto považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. VÝBĚR VZORKU
3.1 Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(12)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení, se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení řízení předpokládal výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni známí dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se přihlásili a poskytli Komisi základní informace o své činnosti související s dotčeným výrobkem (jak je vymezen v bodě 2.1 výše) v období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 požadované v oznámení o zahájení řízení.
(13)
Po přezkoumání poskytnutých informací bylo vzhledem k nízkému počtu dovozců, kteří byli ochotni spolupracovat, rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný.
4. DUMPING
(14)
Na dotazník pro vyvážející výrobce odpověděla jedna společnost v Thajsku. Na dotazník odpověděla rovněž jedna společnost podílející se na prodeji dotčeného výrobku se sídlem v Hongkongu, která je ve spojení s tímto vyvážejícím výrobcem. Na základě údajů Eurostatu o dovozu připadal na vyvážejícího výrobce (spolu s jeho společností ve spojení) veškerý thajský vývoz do Unie.
4.1 Běžná hodnota
(15)
Šetřením bylo zjištěno, že vyvážející výrobce poskytl neúplné a nesprávné informace, co se týče důležitých údajů o jeho výrobních nákladech, jako je zjevná spotřeba kovového niklu a zjevná spotřeba ostatních surovin. Ostatní nahlášené údaje o výrobních nákladech a výrobní kapacitě nebyly mimoto konzistentní a nebylo je možno srovnat. Šetřením bylo rovněž zjištěno, že existuje společnost ve spojení se sídlem v Čínské lidové republice, která se v rozporu s původním tvrzením vyvážejícího výrobce podílela na prodeji a správě dotčeného výrobku. Nahlášené náklady nezahrnovaly příslušné náklady této společnosti ve spojení, a proto se nepovažovaly za úplné.
(16)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen závěr, že poskytnuté údaje o nákladech nepředstavují dostatečně přesný základ pro stanovení běžné hodnoty. Zvažovalo se proto, že zjištění budou v souladu s článkem 18 základního nařízení přinejmenším částečně vycházet z dostupných údajů.
(17)
Společnost byla o tom okamžitě zpravena a podle čl. 18 odst. 4 základního nařízení jí byla dána možnost podat dodatečné vysvětlení. Vysvětlení podaná společností však nebyla uspokojivá, jelikož neobjasňovala zjištěné nesrovnalosti. Společnost nemohla rovněž vyvrátit důkazy prokazující, že poskytla neúplné, nesprávné a zavádějící informace. Společnost mimoto neposkytla základní informace o výše uvedené společnosti ve spojení usazené v Čínské lidové republice, která se podílí na výrobě a prodeji dotčeného výrobku.
(18)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se usuzovalo, že by v souladu s článkem 18 základního nařízení měla být běžná hodnota pro vyvážejícího výrobce předběžně stanovena na základě dostupných údajů.
(19)
Jelikož neexistovaly žádné jiné spolehlivější údaje, byla běžná hodnota předběžně vypočítána na základě informací týkajících se výrobních nákladů v Thajsku, jak byly uvedeny v podnětu. Podle čl. 18 odst. 5 základního nařízení byly tyto informace zkontrolovány porovnáním s ověřenými informacemi získanými v průběhu šetření, včetně údajů týkajících se mzdových nákladů a nákladů na energii v Thajsku. Považovalo-li se to za vhodné, byly informace uvedené v podnětu opraveny podle ověřených údajů získaných v průběhu šetření.
(20)
K výše stanoveným výrobním nákladům byla připočítána přiměřená částka pro prodejní, správní a režijní náklady (ve výši 16 %) a pro zisk (ve výši 8 %), a to na základě informací uvedených v podnětu.
4.2 Vývozní cena
(21)
Vyvážející výrobce uskutečňoval vývoz do Unie prostřednictvím obchodní společnosti, která je s ním ve spojení, se sídlem mimo Unii.
(22)
Vývozní cena byla v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanovena na základě cen výrobku při prodeji obchodní společností ve spojení do Unie, tj. nezávislému kupujícímu, na základě skutečně zaplacené ceny nebo ceny, kterou je třeba zaplatit.
4.3 Srovnání
(23)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(24)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Byly provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu a pojištění a nákladech na úvěry, pokud byly použitelné a odůvodněné.
4.4 Dumpingové rozpětí
(25)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty daného druhu výrobku s jeho váženou průměrnou vývozní cenou, jak byla stanovena výše.
(26)
Na základě výše popsané metodiky prozatímní dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, činilo:
Vyvážející výrobce
Dumpingové rozpětí
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, Thajsko
17,2 %
(27)
Jelikož na spolupracujícího vyvážejícího výrobce připadal veškerý thajský dovoz dotčeného výrobku do Unie, usuzovalo se, že by zbytkové dumpingové rozpětí mělo být stanoveno na úrovni dumpingového rozpětí, jež bylo zjištěno pro tohoto vyvážejícího výrobce, tj. 17,2 %.
5. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(28)
V průběhu období šetření vyráběli MKP v EU tito výrobci:
-
Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Vídeň, Rakousko
-
Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Itálie.
(29)
První výrobce je žadatelem a při šetření spolupracoval. Šetřením bylo zjištěno, že žadatel představoval více než 50 % celkové výroby MKP v Unii v období šetření.
(30)
Druhý (menší) výrobce je rovněž dovozcem MKP z Thajska a proti řízení vznesl námitky. Na základě informací, které poskytla tato společnost, bylo zjištěno, že během celého období, které bylo posuzováno pro účely analýzy újmy, byl objem jeho nákupů thajských výrobků v průměru srovnatelný s objemem vlastní výroby.
(31)
Na základě výše uvedených skutečností se usuzuje, že by podle čl. 4 odst. 1 písm. a) měl být druhý výrobce vyloučen z definice výrobního odvětví Unie, a výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení by proto měl představovat pouze žádající výrobce. Na něj se dále odkazuje jako na „výrobní odvětví Unie“.
(32)
Je nutno uvést, že v minulosti výrobní odvětví Unie původně tvořili dva různí výrobci (Koloman Handler - Rakousko a Robert Krause - Německo), kteří vyhlásili úpadek, načež je převzala rakouská skupina. Tyto společnosti prošly významnou restrukturalizací a stávající podnik „Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH“ byl založen v roce 2003. Ústředí společnosti se nachází v Rakousku, zatímco výroba se uskutečňuje v Maďarsku.
6. ÚJMA
6.1 Spotřeba Unie
(33)
Spotřeba byla zjištěna na základě těchto údajů:
-
ověřený celkový prodej na trhu Unie nahlášený výrobním odvětvím Unie a druhým výrobcem v EU,
-
ověřený celkový objem vývozu spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Thajsku do EU pro období uvedená v dotazníku (roky 2008, 2009 a období šetření) a pro ostatní roky údaje Eurostatu,
-
údaje Eurostatu o dovozu z ostatních třetích zemí.
(34)
Podle těchto údajů se spotřeba MKP v EU vyvíjela takto:
2006
2007
2008
2009
OŠ
Spotřeba (v tis. ks)
100
100
111
93
95
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník a Eurostat.
(35)
V průběhu celého období šetření újmy se spotřeba snížila o 5 % (3). Je však třeba podotknout, že po nárůstu přibližně o 10 % mezi rokem 2006 a 2008 v následujícím období spotřeba poklesla o 15 %.
6.2 Dovoz z Thajska
a) Objem dovozu a podíl na trhu
2006
2007
2008
2009
OŠ
Objem dovozu
100
65
153
116
119
Podíl na trhu
12,0 %
7,8 %
16,5 %
15,0 %
15,0 %
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník a Eurostat.
(36)
Dovoz z Thajska pro období od roku 2008 do období šetření vycházel z odpovědi spolupracujícího vyvážejícího výrobce (jediného známého thajského vývozce) na dotazník a pro ostatní roky byl založen na údajích Eurostatu. Na tomto základě bylo zjištěno, že se celkový objem dovozu MKP z Thajska mezi rokem 2006 a obdobím šetření zvýšil téměř o 20 %. Úroveň dovozu však v tomto období významně kolísala a k nejvýznamnějšímu nárůstu došlo mezi rokem 2007 a 2008, kdy se dovoz více než zdvojnásobil.
(37)
Podíl thajského dovozu na trhu sledoval celkově rostoucí tendenci a mezi rokem 2006 a obdobím šetření vzrostl o 3 procentní body. Obdobně jako objem prodeje dosáhl i podíl na trhu nejvyšší hodnoty v roce 2008 ve výši 16,5 %.
b) Dovozní cena dotčeného výrobku / cenové podbízení
2006
2007
2008
2009
OŠ
Dovozní cena
100
103
123
113
113
(38)
Dovozní ceny nejprve mezi rokem 2006 a 2008 vzrostly o více než 20 % a následně se snížily.
(39)
Navzdory celkovému zvýšení o 13 % v období šetření újmy byly thajské ceny významně nižší než ceny výrobců v Unii v průběhu období šetření. Srovnání cen odpovídajících modelů, které byly v případě potřeby náležitě upraveny, prokázalo, že v průměru byly dovozní ceny o více než 30 % nižší než prodejní cena výrobního odvětví Unie v období šetření. Ze srovnání průměrné výše cen během ostatních let vyplývají pro roky 2006-2009 srovnatelné míry cenového podbízení.
(40)
Absolutní úroveň thajských dovozních cen byla rovněž soustavně nižší než cena ostatního dovozu a do značné míry nižší než cena druhého výrobce v Unii.
6.3 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie (4)
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2006
2007
2008
2009
OŠ
Výroba
100
130
131
80
83
Výrobní kapacita
100
110
115
80
75
Využití kapacity
79 %
94 %
90 %
79 %
88 %
(41)
V průběhu celého období se výroba snížila téměř o 20 % a výrobní kapacita o 25 %. Větší využití kapacity je nutno pokládat pouze za výsledek snížení výrobní kapacity o 25 % v témže období. To je především důsledkem propouštění (viz zaměstnanost níže).
(42)
Je však třeba uvést, že se objem výroby a kapacita až do roku 2008 nejprve zvyšovaly, načež významně klesly.
b) Zásoby
2006
2007
2008
2009
OŠ
Konečný stav zásob
100
137
153
124
126
(43)
V období šetření újmy zásoby výrobního odvětví Unie celkově vzrostly o 26 %. Značnou část výroby MKP tvoří běžné výrobky a výrobní odvětví Unie musí udržovat určitou úroveň zásob, aby mohlo rychle uspokojit poptávku svých odběratelů. Zvýšení konečného stavu zásob nad průměrnou úroveň však naznačuje problémy při prodeji výrobků.
c) Objem prodeje, podíl na trhu a růst
2006
2007
2008
2009
OŠ
Objem prodeje v EU
100
105
113
79
77
Podíly na trhu
29,6 %
31,1 %
30,2 %
25,2 %
24,0 %
(44)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu EU se v analyzovaném období snížil o 23 %, což odpovídalo snižujícím se podílům na trhu z 29,6 % na 24,0 %, tj. pokles o více než 5 procentních bodů. Objem prodeje a podíly na trhu se ve skutečnosti zhoršovaly od roku 2008.
(45)
Výše popsaný vývoj celkově ukazuje, že mezi rokem 2006 a obdobím šetření výrobní odvětví Unie nezaznamenalo žádný růst.
d) Prodejní ceny
2006
2007
2008
2009
OŠ
Prodejní ceny
100
99
99
110
107
(46)
Vážená průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie byla až do roku 2008 poměrně stálá. Poté v roce 2009 vzrostla o 10 % a v období šetření se snížila o 3 procentní body. Tento růst cen je výsledkem kombinace dvou činitelů: změna sortimentní skladby kvůli klesajícímu objemu prodeje standardizovanějších (a levnějších) výrobků a snahy výrobního odvětví Unie nahradit ztráty, k nimž došlo v roce 2008. Tato snaha však nebyla úspěšná, jelikož výrobní odvětví Unie v následujícím období i nadále působilo se ztrátou (viz níže).
e) Ziskovost, návratnost investic, peněžní tok
2006
2007
2008
2009
OŠ
Zisk a ztráta jako % obratu
100
9
135
167
146
Peněžní tok
100
- 502
- 685
- 136
- 291
Návratnost čistých aktiv
100
87
104
146
176
(47)
Výrobní odvětví Unie bylo během celého období šetření újmy ztrátové a výše uvedený trend ukazuje celkový růst výše ztrát. Ačkoliv se situace v roce 2007 mírně zlepšila (bylo téměř dosaženo bodu rovnováhy), od roku 2008 se zhoršovala. Ačkoliv pokles peněžního toku mohl být nějakým způsobem omezen, od roku 2007 byl rovněž záporný. Návratnost čistých aktiv byla během celého období taktéž záporná a mezi rokem 2006 a obdobím šetření se trvale snižovala.
f) Investice a schopnost získat kapitál
2006
2007
2008
2009
OŠ
Investice
100
45
50
17
26
(48)
Investice vykazovaly prudce klesající tendenci, tj. v průběhu celého období šetření újmy se snížily o 75 %.
(49)
Jak bylo uvedeno výše, vzhledem k slabé finanční situaci výrobního odvětví Unie lze vyvodit závěr, že byla vážně dotčena jeho schopnost získat kapitál z nezávislých zdrojů.
g) Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2006
2007
2008
2009
OŠ
Zaměstnanost
100
111
118
99
87
Produktivita
100
117
111
81
95
Mzdy
100
106
113
92
71
(50)
V průběhu celého období se zaměstnanost (v přepočtu na plný úvazek) snížila o 13 % a k nejvýznamnějšímu poklesu došlo po roce 2008, kdy zaměstnanost dosáhla nejvyšší hodnoty. Mzdy většinou vykazovaly stejnou tendenci.
(51)
Produktivita, měřená v tisíci vyrobených kusech na jednoho zaměstnance v daném období, obecně vykazovala stejnou tendenci jako zaměstnanost, v průběhu období šetření však mohl být pokles omezenější.
h) Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(52)
Na základě nejlepších dostupných údajů byla šetřením zjištěna existence dumpingu v období šetření ve výši 17,2 %, což představuje významnou úroveň.
i) Překonání účinků minulého dumpingu
(53)
Výrobní odvětví Unie bylo účinky dumpingového dovozu poškozováno řadu let. Až do roku 2008 mohlo mít sice prospěch z poměrně účinných opatření, poté se však situace znovu zhoršila. To je blíže objasněno v oddíle týkajícím se zájmu Unie.
6.4 Závěr
(54)
Hospodářská situace výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2006 a obdobím šetření jednoznačně zhoršila. To se vyznačovalo zejména významným snížením výroby (- 17 %) a objemu prodeje (- 13 %), které vedlo rovněž k snížení podílu na trhu z 29,6 % na 24 %. Dotčena byla taktéž finanční situace výrobního odvětví Unie. Výše ztrát, které společnosti skutečně vznikly, a peněžní tok i návratnost čistých aktiv vykazovaly stejný negativní trend. Snaha výrobního odvětví Unie o omezení výše ztrát zvýšením cen v roce 2009 nebyla úspěšná, a situace se dokonce ještě zhoršila.
(55)
Investice byly proto omezeny na minimální úroveň a společnost neměla jinou možnost, než propustit značný počet pracovníků, aby se se situací vypořádala.
(56)
Je však třeba zmínit, že během celého období šetření újmy se situace výrobního odvětví Unie mezi rokem 2006 a 2008 poněkud zlepšila. V tomto období vykazovaly výroba, objem prodeje a zaměstnanost rostoucí tendenci. Tyto ukazatele se však od roku 2009 významně snižovaly. Ukazatele ziskovosti zůstaly na druhou stranu během celého období záporné, ačkoliv se v roce 2007 ziskovost přiblížila k bodu rovnováhy.
(57)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
7. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
7.1 Úvod
(58)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo přezkoumáno, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu výrobnímu odvětví Unie současně způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
7.2 Účinky dumpingového dovozu
(59)
Je nutno podotknout, že se trh Unie vyznačuje poměrně malým počtem zdrojů dodávek (dva v Unii, jeden v Indii, jeden v Thajsku a určité dodávky z Číny), a že trh je tudíž poměrně transparentní, pokud jde o ceny, a to prostřednictvím cenových nabídek. Značná část poptávky v EU se mimoto týká běžných druhů MKP, u nichž je cena při nákupu výrobku zdaleka nejdůležitějším činitelem.
(60)
V této souvislosti šetření prokázalo, že se objem dovozu MKP z Thajska během období šetření újmy zvýšil téměř o 20 % a v období šetření dosáhl podílu na trhu ve výši 15 %. V témže období přišlo výrobní odvětví Unie o významný objem prodeje. Dále bylo zjištěno, že v průběhu období šetření byly ceny MKP z Thajska o více než 30 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie, což je u tohoto druhu výrobku velmi významné.
(61)
Kombinace značného objemu dovozu a nízké úrovně cen vedla k významnému cenovému tlaku na trhu Unie. Pokud by neexistoval dumping, byly by thajské ceny (přinejmenším v období šetření) téměř o 20 % vyšší, než byla jejich skutečná úroveň, a to mohlo znamenat celkově vyšší cenu na trhu Unie.
(62)
Vzhledem k objemu a úrovni cen dumpingového dovozu se proto usuzuje, že tento dovoz oslabil snahy výrobního odvětví Unie o opětovné dosažení zisku, či alespoň o snížení ztrát, a to zvýšením množství prodeje a/nebo cen na přiměřenější úrovně v období od roku 2009 do období šetření. Trvalý tlak vyvíjený levným dumpingovým dovozem z Thajska na trhu Unie měl tudíž za následek ztrátu objemu prodeje, snížení podílů na trhu, stlačení cen a následně pokles ziskovosti výrobního odvětví Unie.
(63)
Je nutno připomenout, že nedávné šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti (5) dospělo k závěru, že situace výrobního odvětví byla v roce 2008 dosud velmi obtížná a výrobní odvětví bylo stále mimořádně citlivé na případný další dumpingový dovoz.
(64)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz z Thajska měl nepříznivý dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
7.3 Účinky jiných činitelů
7.3.1 Snížení poptávky na trhu Unie
(65)
Poptávka na trhu Unie v roce 2008 vzrostla o 10 %, poté se však v následujícím roce významně snížila přibližně o 15 %. To je nutno posoudit v souvislosti s finanční krizí a rozhodnutím mnoha společností snížit správní náklady, včetně nákladů na kancelářské potřeby. Touto situací bylo nepříznivě ovlivněno celé odvětví kroužkových pořadačů: snížil se objem indického a thajského dovozu v absolutním vyjádření a rovněž prodej výrobního odvětví Unie.
(66)
Je však nutno zmínit, že v relativním vyjádření bylo výrobní odvětví Společenství postiženo více než ostatní účastníci, jelikož jeho podíl na trhu se mezi rokem 2008 a 2009 snížil z 30,2 % na 25,2 %. Vzhledem ke skutečnosti, že odvětví kroužkových pořadačů má značné fixní náklady, mělo snížení objemu prodeje nepříznivý dopad na finanční situaci žadatele. Snížení spotřeby je však nutno posoudit ve spojení s vývojem dumpingového dovozu z Thajska. Thajský dovoz měl ve skutečnosti významný podíl na trhu, který představoval téměř trojnásobek množství odpovídajícího poklesu spotřeby.
(67)
Z tohoto hlediska lze vyvodit závěr, že snížení spotřeby, které bylo způsobeno hospodářskou krizí, mohlo přispět k podstatné újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie. Pokud však existoval takovýto dopad, byl jistě značně posílen dovozem, jehož se týká toto šetření.
7.3.2 Dovoz z ostatních třetích zemí
(68)
MKP vyrábí a vyváží rovněž Indie a Čína. Tento dovoz se vyvíjel takto:
2006
2007
2008
2009
OŠ
Indie
Objem dovozu
100
93
102
88
91
Podíly na trhu
47,6 %
44,3 %
43,5 %
45,2 %
45,3 %
Průměrná cena
100
99
118
116
113
Čína
Objem dovozu
100
91
153
150
151
Podíly na trhu
3,5 %
3,1 %
4,8 %
5,6 %
5,5 %
Průměrná cena
100
98
90
85
86
Zdroj: Eurostat.
(69)
V Indii existuje pouze jeden vyvážející výrobce MKP a jeho objem dovozu se v období šetření újmy snížil téměř o 10 %. Na Indii však připadá významná část trhu Unie, jelikož její průměrný podíl na trhu v období šetření újmy činil 45 %. Ceny indického dovozu se mimoto celkově zvýšily o 13 % na úroveň mírně vyšší, než jsou thajské ceny. Vzhledem k převládajícímu postavení Indie na trhu Unie a její konkurenční dovozní ceně je Indie pro výrobní odvětví Unie významným konkurentem. Při posouzení výše popsané tendence, tj. snižujícího se objemu při rostoucích cenách, neexistuje žádný náznak, že by Indie přispěla k zhoršení situace výrobního odvětví Unie v období šetření. Je třeba rovněž uvést, že určitá část indického dovozu, tj. přibližně jedna třetina, byla přímo pořízena a prodána na trhu Unie distributorem, který je ve spojení s výrobním odvětvím Unie.
(70)
Na čínský dovoz se od roku 2004 vztahují antidumpingová cla v rozmezí od 51,2 % do 78,8 %. Mezi rokem 2006 a obdobím šetření objem čínského dovozu vzrostl přibližně o 50 %, tj. jeho podíl na trhu se zvýšil o 2 procentní body z 3,5 % na 5,5 %. I když v průběhu celého období šetření újmy vykazovaly ceny čínského dovozu klesající tendenci, jejich celková úroveň zůstala nad thajskými cenami, a to i bez přihlédnutí k uloženým antidumpingovým clům. Vyvozuje se tudíž závěr, že tento dovoz nepřispěl k zhoršení situace výrobního odvětví Unie v období šetření.
(71)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že dovoz z těchto třetích zemí nepřispěl (přinejmenším nikoli více než okrajově) k podstatné újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
7.3.3 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(72)
Jako jeden ze známých činitelů, který by vedle dumpingového dovozu mohl současně způsobovat výrobnímu odvětví Unie újmu, byla přezkoumána rovněž vývozní výkonnost.
(73)
Vývoz výrobního odvětví Unie představoval v průměru přibližně 5 % jeho celkového prodeje MKP v období šetření újmy a byl poměrně stálý. Vyvozuje se tudíž předběžný závěr, že tento vývoz nemohl výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu.
7.4 Závěr ohledně příčinné souvislosti
(74)
Výše uvedená analýza prokázala, že dovoz z Thajska způsoboval vzhledem ke svému objemu a úrovni cen v období šetření výrobnímu odvětví Unie újmu. Dovoz v absolutním vyjádření se skutečně zvýšil, bylo zjištěno, že je dumpingový, a výše cen tohoto dovozu byla podstatně nižší než ceny účtované výrobním odvětvím Unie za stejné druhy výrobku. Na tomto trhu, který je citlivý na cenu, na němž je počet dodavatelů poměrně omezený a trh je dosti transparentní, měla míra cenového podbízení vyšší než 30 % rozhodně značný dopad na tržní ceny.
(75)
Při zkoumání ostatních známých činitelů, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu, bylo zjištěno, že určitou úlohu mohlo hrát snížení poptávky. Navzdory negativnímu dopadu snižující se poptávky na trhu Unie se vyvozuje předběžný závěr, že tento činitel jako takový nenarušil příčinnou souvislost, jež byla zjištěna mezi dumpingovým dovozem z Thajska a podstatnou újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie. Pokles poptávky je nutno posoudit ve spojení s účinky dumpingového dovozu, který ve skutečnosti zhoršil nepříznivý dopad finanční krize.
(76)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě rozlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz z Thajska způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
8. ZÁJEM UNIE
8.1 Předběžná poznámka
(77)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo ověřeno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu způsobujícím újmu existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že v tomto konkrétním případě není uložení prozatímních antidumpingových opatření v zájmu Unie. Za tímto účelem byl v souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení posouzen pravděpodobný dopad možných opatření na všechny strany, které jsou účastníky tohoto řízení, a rovněž pravděpodobné důsledky nepřijetí opatření, a to na základě veškerých předložených důkazů.
(78)
Za účelem posouzení pravděpodobného dopadu opatření měly všechny zúčastněné strany podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení možnost předložit svá stanoviska. Na dotazník odpověděl žádající výrobce v Unii a čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení. Určité informace poskytl druhý výrobce v Unii, který je rovněž dovozcem, a odpověď na dotazník zaslal jeden uživatel.
8.2 Popis trhu Unie
(79)
Pro lepší pochopení různých dotyčných zájmů se považuje za důležité popsat nejprve hlavní vlastnosti trhu.
(80)
Antidumpingová opatření byla uložena poprvé v roce 1997, a to na dovoz určitých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Číny (6). Původní sazba cla se o tři roky později na základě prozatímního přezkumu zvýšila. Tato opatření byla nedávno podruhé prodloužena na základě přezkumu před pozbytím platnosti, při němž bylo zjištěno, že v opačném případě by došlo k obnovení dumpingového dovozu působícího újmu (7).
(81)
V řadě šetření bylo zjištěno, že opatření uložená vůči Číně jsou obcházena, tato opatření byla proto v roce 2004 rozšířena na Vietnam a v roce 2006 na Laoskou lidově demokratickou republiku a oblast působnosti opatření musela být rozšířena na mírně pozměněné MKP (8). Závěrem je nutno zmínit, že se dovozu MKP z Thajska týkala dvě různá šetření zaměřená proti obcházení opatření, a to v roce 2004 a 2008, a nové antidumpingové šetření v roce 2008. Ačkoliv tato šetření neměla za následek žádná opatření, v tomto šetření bylo jednoznačně zjištěno, že thajský vývozce poskytl ve své odpovědi na dotazník nepravdivé informace.
(82)
Je nutno podotknout, že MKP jsou na trh Unie dováženy distributory, obchodními zástupci či přímo uživateli, tj. společnostmi, které vyrábějí pořadače.
(83)
Je třeba rovněž připomenout, že počet výrobců MKP zásobujících trh Unie je poměrně omezený. Ve skutečnosti existuje kromě dvou výrobců v EU pouze jeden známý výrobce v Thajsku, jeden v Indii a nějací výrobci v Číně, na kterou se vztahují antidumpingová opatření, jak bylo objasněno výše. Vyvážející výrobce v Thajsku i v Indii je ve vlastnictví společností se sídlem v Hongkongu, a to Wah Hing Stationery, což je obchodník s MKP, který má výrobní závod v Číně, a World Wide Stationery, která uzavřela smlouvu o dodávkách se společností Bensons, distributorem, jehož vlastní výrobní odvětví Unie.
8.3 Výrobní odvětví Unie
(84)
Připomíná se, že se výrobní odvětví Unie již před několika lety potýkalo s vážnými hospodářskými problémy, mimo jiné kvůli nekalým dovozním praktikám, a muselo provést restrukturalizaci, aby byla zajištěna jeho další existence, jak je vysvětleno níže.
(85)
Když byl v roce 1995 podán první antidumpingový podnět, tvořili výrobní odvětví Unie dva výrobci: rakouská společnost Koloman Handler GmbH a německá společnost Robert Krause GmbH & Co. Tyto dvě společnosti byly na trhu EU pro MKP přítomny po dlouhou dobu, jejich hospodářská situace se však natolik zhoršila, že obě společnosti musely vyhlásit úpadek. Společnost Robert Krause GmbH vyhlásila úpadek v roce 1998 a její nástupnická společnost musela učinit totéž v roce 2002, zatímco společnost Koloman Hander se dostala do platební neschopnosti v roce 2001. Obě společnosti převzala další společnost, SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH, kterou následně převzala společnost Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, jež je v tomto případě žadatelem.
(86)
Od té doby byla činnost restrukturalizována, aby byla společnost schopna lépe soutěžit na světové úrovni, zejména však na hlavním trhu žadatele, tedy na trhu EU. Tato restrukturalizace zahrnovala převzetí společnosti Bensons, dobře zavedené obchodní společnosti, která obchoduje s MKP a jejíž společnosti se nacházejí v Nizozemsku, Singapuru, Spojeném království a USA.
(87)
Snahy výrobního odvětví o zlepšení jeho situace však byly oslabeny vzhledem ke skutečnosti, že pozitivní účinky opatření proti nekalému dovozu byly zmírněny v důsledku jejich vstřebávání a obcházení, jak bylo objasněno výše. V důsledku toho zůstává situace výrobního odvětví i přes výrazné zlepšování, zejména do roku 2008, nejistá, jak bylo vyvozeno v šetření vedoucím k prodloužení antidumpingových opatření vůči Číně.
(88)
Toto šetření dospělo k závěru, že v posledních letech byla výrobnímu odvětví Unie opět způsobována podstatná újma a že tato újma byla zapříčiněna dumpingovým dovozem pocházejícím z Thajska.
(89)
Svým restrukturalizačním úsilím výrobní odvětví Unie prokázalo, že je životaschopným odvětvím, které je i nadále schopno zásobovat významnou část trhu EU. Potřebuje však dodatečnou a účinnou ochranu před dumpingovým dovozem ze všech zdrojů, aby docílilo ustálené a zdravé situace. Mezi rokem 2008 a obdobím šetření zaniklo téměř 60 pracovních míst a výrobní odvětví Unie zaznamenalo v posledních letech značné ztráty. Bez opatření uložených proti nekalému thajskému dovozu nelze vyloučit, že žadatel bude nucen ukončit svou činnost a bude ohroženo více než 160 dalších pracovních míst.
(90)
Vzhledem k zjištění, že dovoz z Thajska způsobuje výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu a že výrobní odvětví Unie vynaložilo veškeré nezbytné restrukturalizační úsilí a je schopno soutěžit na trhu, na němž neexistují nekalé dovozní praktiky, se vyvozuje závěr, že uložení prozatímních opatření na dovoz MKP z Thajska je v zájmu výrobního odvětví Unie.
8.4 Dovozci a obchodníci
(91)
Po zahájení šetření se přihlásilo pět dovozců, včetně druhého výrobce v Unii, a poskytlo odpověď na dotazník či jiné informace. Na tyto společnosti připadalo 75 % dovozu MKP z Thajska v průběhu období šetření.
(92)
Jeden z výše uvedených dovozců, který představuje přibližně 20 % celkového thajského dovozu, se po skončení období šetření rozhodl ukončit veškeré své činnosti související s MKP. U druhého dovozce se v průběhu celého období šetření újmy objem prodeje MKP snížil trojnásobně a v období šetření představoval pouze menší část jeho celkového obratu (přibližně 1 %). Posledně uvedený dovozce mimoto v roce 2008 přestal pořizovat výrobky z Thajska a přešel k distributorovi v EU. Vyvozuje se tudíž závěr, že by případné uložení opatření nemělo na situaci těchto dvou dovozců žádný vliv.
(93)
Další dovozce, představující méně než 10 % celkového thajského dovozu, uvedl, že pokud by byla uložena opatření proti Thajsku, neměl by k dispozici žádné jiné zdroje dodávek a byl by nucen ukončit svou činnost související s MKP. V tomto ohledu je nutno za prvé připomenout, že cílem antidumpingových opatření není vyloučit veškerý dovoz na trh Unie, nýbrž jej zachovat, ačkoli za ceny, které nejsou dumpingové. Tento dovozce by tudíž mohl i nadále dovážet z Thajska MKP, jež by však podléhaly platbě antidumpingových cel, a částečně či zcela by mohl tyto vyšší náklady přenést na své odběratele.
(94)
Uznává se však, že toho nelze dosáhnout snadno s ohledem na citlivost výrobku na ceny a hospodářskou soutěž ze strany dovozu z jiných zemí, jako je Indie. Vzhledem ke struktuře trhu Unie a omezenému počtu výrobců ve světě je skutečně pravděpodobné, že by se tento dovozce mohl při přechodu na jiné zdroje dodávek potýkat s potížemi. Je však třeba uvést, že podíl prodeje MKP této společnosti v porovnání s jejím celkovým obratem se během období šetření újmy snížil z přibližně 40 % na 25 %, a co je důležitější, šetřením bylo zjištěno, že činnost související s MKP byla v minulých letech značně ztrátová. Jinými slovy, již dnes existují pochybnosti ohledně životaschopnosti podnikání tohoto dovozce v odvětví MKP.
(95)
Čtvrtý dovozce rovněž tvrdil, že v případě uložení opatření bude nucen ukončit obchodování s MKP kvůli neexistenci jiných zdrojů dodávek. Na prodej MKP v tomto případě však připadala pouze velmi malá část celkového obratu společnosti během období šetření, kdy se dotčeným výrobkem zabývala pouze jedna osoba, a je velmi pravděpodobné, že by společnost mohla svou celkovou činnost poměrně snadno zachovat i bez obchodování s MKP, pokud by to bylo po uložení opatření nevyhnutelné.
(96)
Vyvozuje se tudíž závěr, že i v případě, že by uložení opatření skutečně mělo na situaci výše uvedených dvou dovozců nepříznivý dopad, neovlivnilo by to významně jejich celkovou ekonomickou činnost.
(97)
Situace posledního dovozce je méně zřejmá, jelikož přibližně polovinu jeho prodeje MKP tvoří thajské výrobky (tyto výrobky představují významnou část celkového dovozu MKP z Thajska do EU), zatímco druhá polovina je vyráběna v EU. I když společnost prodává především pákové mechanismy, představuje prodej MKP nikoli zanedbatelnou část celkového obratu společnosti (přibližně 15 %). Tento prodej považuje za zásadní rovněž společnost, jelikož její odběratelé často požadují, aby byli dodavatelé schopni dodávat celý sortiment výrobků.
(98)
Významná část činnosti společnosti tudíž závisí na dovozu MKP z Thajska, zejména méně propracovaných výrobků, které jsou zapotřebí k tomu, aby společnost mohla nabízet celý sortiment, což je důležitá podmínka pro udržení dostatečně vysokého počtu odběratelů. Podle společnosti by uložení opatření mohlo vést k ukončení její veškeré činnosti a k zániku přibližně 170 pracovních míst. Je však nutno uvést, že se jedná o počet pracovníků v celé společnosti a že se odhaduje, že činnost spojená s MKP představuje méně než 30 osob.
(99)
V tomto ohledu je nutno za prvé zdůraznit, že se této společnosti v posledních letech podařilo zlepšit její situaci na trhu s MKP - její celkový podíl na trhu dovážených výrobků a vlastní výroba vzrostly v období šetření újmy z 9 % na 15 %, jelikož tato společnost měla prospěch z levného dumpingového dovozu.
(100)
Za druhé lze tvrdit, že by tato společnost mohla (přinejmenším částečně) pokračovat v dovozu z Thajska, ačkoliv za ceny, které nejsou dumpingové, či dokonce považovat opatření za příležitost k zvýšení vlastní výroby a/nebo výrobní kapacity a prodeje vlastních MKP. Společnost sama tuto možnost připustila, avšak s tím, že by se nadále musela potýkat se silnou hospodářskou soutěží ze strany indických výrobků, které však dováží mnoho společností, a nikoli obchodník, jenž je ve spojení s výrobním odvětvím Unie.
(101)
Je zřejmé, že by společnost skutečně čelila silné hospodářské soutěži ze strany indických výrobků, které byly v období šetření v průměru jen mírně dražší než thajský dovoz (+ 6 %). Není-li však prokázáno, že je indický dovoz dumpingový, je to nutno pokládat pouze za výsledek spravedlivé hospodářské soutěže.
(102)
Nepříznivý dopad opatření vůči Thajsku by mohl být nicméně poněkud omezen, pokud by bylo možno dosáhnout určité rovnováhy mezi zvýšením vlastní výroby a zachováním určité úrovně dovozu, ačkoliv za ceny, které nejsou dumpingové. Připomíná se rovněž, že 75 % obratu společnosti tvoří prodej jiných výrobků.
(103)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že by uložení prozatímních opatření mohlo mít značný nepříznivý dopad pouze na situaci posledního dovozce, tj. druhého výrobce v Unii, tento však měl v minulosti do značné míry prospěch z levného a dumpingového dovozu z Thajska a nepříznivý dopad by v zásadě vyplýval z hospodářské soutěže s dovozem z Indie, který nelze považovat za nekalou hospodářskou soutěž.
8.5 Uživatelé
(104)
Na dotazník odpověděl jeden uživatel, který uvedl, že přibližně tři čtvrtiny jeho nákupů MKP tvoří dovoz z jiných zemí než z Thajska a zbytek je víceméně rovnoměrně rozložen mezi výrobní odvětví Unie a Thajsko.
(105)
Tento uživatel uvedl, že by v případě uložení opatření byly zdroje dodávek omezené a vznikla by monopolní situace. To se zakládá na tvrzení, že by se výrobní odvětví Unie a obchodní společnost Bensons, dovozce indických výrobků, která je s ním ve spojení, staly bezmála jediným zdrojem dodávek na trhu Unie. Někteří dovozci předložili stejná tvrzení.
(106)
V této souvislosti je nutno za prvé podotknout, že skutečnost, že počet dodavatelů na trhu Unie je omezený, není jako taková důvodem pro neuložení antidumpingových opatření s cílem odstranit nekalé obchodní praktiky. Ve skutečnosti se má za to, že v případě neuložení opatření by výrobní odvětví Unie pravděpodobně zaniklo a tento výrobce dosud představuje 25 % prodeje na trhu EU a může v EU dodávat specializované i běžné výrobky. Je tudíž rovněž v zájmu uživatelů, aby toto výrobní odvětví i nadále působilo na trhu.
(107)
Za druhé, navzdory uložení opatření není vyloučeno, že dovoz z Thajska (ačkoliv by se jeho objem mohl snížit) bude nadále přítomen na trhu Unie. Podobně (jak bylo objasněno výše) bude druhý výrobce v Unii pravděpodobně schopen zachovat či dokonce rozšířit svou činnost související s MKP.
(108)
Mimoto bude pokračovat dovoz z Indie a uživatelé, včetně jediného spolupracujícího uživatele, budou moci pořizovat MKP z této země. I když obchodník, který je ve spojení s výrobním odvětvím Unie, má smlouvu o dodávkách s indickými výrobci, neznamená to, že se jedná o výhradního dovozce/distributora indických výrobků. Naopak. Indické MKP distribuují na trhu Unie rovněž jiné společnosti a uživatelé mohou pořizovat MKP přímo z Indie. V této souvislosti je nutno zdůraznit, že s přibližně dvěma třetinami indického vývozu do EU obchodují či jej pořizují jiné společnosti než společnost Bensons, tj. obchodník ve spojení s výrobním odvětvím Unie.
(109)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen předběžný závěr, že účinek antidumpingových opatření uložených na dovoz MKP pocházejících z Thajska nebude mít pravděpodobně celkově značný nepříznivý dopad na uživatele dotčeného výrobku.
8.6 Závěr ohledně zájmu Společenství
(110)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že celkově neexistují podle dostupných informací o zájmu Unie přesvědčivé důvody pro neuložení prozatímních opatření na dovoz MKP pocházejících z Thajska. Ačkoliv uložení opatření může mít nepříznivé důsledky pro situaci druhého výrobce v Unii (viz výše oddíl týkající se dovozců), který měl v minulosti prospěch z dumpingového dovozu, usuzuje se, že tyto nepříznivé důsledky nepřevažují nad nutností odstranit nepříznivý dopad nekalého dovozu na situaci výrobního odvětví Unie.
9. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
9.1 Úroveň pro odstranění újmy
(111)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
(112)
Pro účely stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytného pro odstranění újmy způsobené výrobcům v Unii.
(113)
Při výpočtu výše cla nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého mohou přiměřeně dosáhnout výrobci ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Předběžně se usuzovalo, že by ziskové rozpětí ve výši 5 % obratu bylo možno považovat za vhodné minimum, kterého by výrobní odvětví Unie mohlo dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu. Tento procentní podíl byl použit v předchozím řízení týkajícím se téhož výrobku a nejsou k dispozici žádné informace, které by naznačovaly, že se v tomto ohledu situace změnila a že tato úroveň není v daném případě přiměřená. Na tomto základě byla pro výrobce v Unii vypočtena cena obdobného výrobku, která nepůsobí újmu.
(114)
Potřebné zvýšení ceny bylo poté stanoveno na základě srovnání vážené průměrné dovozní ceny vyvážejícího výrobce v Thajsku u daného druhu výrobku s cenou tohoto druhu výrobku prodávaného na trhu Unie výrobci v Unii během období šetření, která nepůsobí újmu. Rozdíl plynoucí z tohoto srovnání se poté vyjádřil jako procento průměrné dovozní hodnoty CIF porovnávaných druhů. Výsledné rozpětí újmy bylo vyšší než dumpingové rozpětí.
9.2 Prozatímní opatření
(115)
Na základě výše uvedených skutečností se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení usuzovalo, že by na dovoz pocházející Thajska měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěných dumpingových rozpětí.
(116)
V důsledku toho jsou rozpětí pro odstranění újmy, dumpingová rozpětí a navrhované sazby prozatímního antidumpingového cla pro Thajsko, vyjádřené jako cena CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, následující:
Vyvážející výrobce
Sazba prozatímního antidumpingového cla
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, Thajsko
17,2 %
Všechny ostatní společnosti
17,2 %
10. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(117)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení konečného cla mohou být znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu mechanismů kroužkových pořadačů, v současnosti kódu KN ex 8305 10 00 (kódy TARIC 8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034, 8305100035 a 8305100036), pocházejících z Thajska. Pro účely tohoto nařízení jsou mechanismy kroužkových pořadačů tvořené alespoň dvěma ocelovými destičkami nebo dráty s nejméně čtyřmi na nich připevněnými polokroužky z ocelového drátu, které drží pohromadě ocelová krytka. Mohou se otevírat buď roztažením polokroužků, nebo malým ocelovým rozevíracím mechanismem připevněným na mechanismu kroužkového pořadače.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 činí 17,2 %.
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k použití tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. února 2011.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 118/2011
(2011. gada 10. februāris),
ar ko konkrētu Taizemes izcelsmes gredzenveida stiprinājuma mehānismu importam piemēro pagaidu antidempinga maksājumu
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 7. pantu,
pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
1. PROCEDŪRA
1.1. Procedūras sākšana
(1)
Eiropas Komisija (“Komisija”) 2010. gada 20. maijā, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2) publicējot paziņojumu (“paziņojums par procedūras sākšanu”), informēja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz konkrētu Taizemes (“attiecīgā valsts”) izcelsmes gredzenveida stiprinājuma mehānismu importu Savienībā.
(2)
Antidempinga procedūra tika uzsākta pēc Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (“sūdzības iesniedzējs”) 2010. gada 6. aprīlī iesniegtas sūdzības to ražotāju vārdā, kuri ražo nozīmīgu daļu (šajā gadījumā vairāk par 50 %) no konkrētu gredzenveida stiprinājumu mehānismu kopējās produkcijas Savienībā. Sūdzībā bija sniegti pirmšķietami pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un no tā izrietošo būtisko kaitējumu, un šos pierādījumus atzina par pietiekamiem, lai ar tiem varētu pamatot procedūras sākšanu.
1.2. Procedūrā iesaistītās personas
(3)
Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli informēja sūdzības iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos Taizemes ražotājus eksportētājus, attiecīgās valsts pārstāvjus un zināmos importētājus un lietotājus. Ieinteresētajām personām bija iespēja izteikt savu viedokli rakstiski un lūgt uzklausīšanu termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to lūdza un pierādīja, ka ir īpaši iemesli, kāpēc tās jāuzklausa.
(4)
Komisija nosūtīja anketas visām tai zināmajām iesaistītajām personām un visām pārējām personām, kas to lūdza paziņojuma par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā, proti, sūdzības iesniedzējam, citiem zināmajiem ražotājiem Savienībā, zināmajam ražotājam eksportētājam Taizemē, attiecīgās valsts pārstāvjiem, zināmajiem importētājiem un zināmajiem lietotājiem. Tika uzklausītas visas personas, kas to noteiktajā termiņā lūdza un norādīja, ka ir īpaši iemesli, kāpēc tās jāuzklausa.
(5)
Atbildes uz anketas jautājumiem un citi iesniegumi tika saņemti no viena Taizemes ražotāja eksportētāja, sūdzību iesniegušā Savienības ražotāja, pieciem nesaistītiem importētājiem un tirgotājiem (tostarp no viena importētāja, kurš Savienībā nodarbojas arī ar ražošanu) un no viena lietotāja.
(6)
Komisija ieguva un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica šādos uzņēmumos:
a)
ražotājs Savienībā
-
Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Vīne, Austrija;
b)
ražotājs eksportētājs Taizemē
-
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkoka, Taizeme;
c)
uzņēmumi, kas saistīti ar Taizemes ražotāju eksportētāju
-
Wah Hing Stationery Manufactory Limited, Honkonga;
d)
importētāji Savienībā
-
Giardini Srl, Settimo Milanese, Itālija,
-
Rendol enterprises, Reilingen, Vācija,
-
Industria Meccanica Lombarda Srl, Offanengo, Itālija (vienlaikus arī nodarbojas ar ražošanu Savienībā),
-
Winter Company Spain S.A., Spānija.
1.3. Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods
(7)
Dempinga un kaitējuma izmeklēšana attiecās uz periodu no 2009. gada 1. aprīļa līdz 2010. gada 31. martam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude tika veikta attiecībā uz periodu no 2006. gada 1. janvāra līdz IP beigām (“kaitējuma izmeklēšanas periods”).
2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
2.1. Attiecīgais ražojums
(8)
Attiecīgais ražojums ir gredzenveida stiprinājuma mehānismi, kas veidoti no vismaz divām tērauda plāksnēm vai stieplēm, uz kurām nostiprināti vismaz četri no tērauda stieples izgatavoti pusgredzeni, un ko satur kopā tērauda pārsegs; tos var atvērt, atvelkot pusgredzenus vienu no otra vai izmantojot nelielu tērauda atsperes ierīci, kas piestiprināta gredzenveida stiprinājuma mehānismam; šo ražojumu izcelsmes valsts ir Taizeme (“attiecīgais produkts” vai “GSM”), un pašlaik uz tiem attiecas KN kods ex 8305 10 00. Šī izmeklēšana neattiecas uz piespiešanas mehānismiem, uz kuriem attiecas tas pats KN kods.
(9)
GSM izmanto, lai iešūtu dažāda veida dokumentus vai papīrus. Cita starpā tos izmanto dokumentu mapju ar gredzenveida stiprinājumiem, tehnisko rokasgrāmatu, fotoalbumu un pastmarku albumu, katalogu un brošūru ražotāji.
(10)
Izmeklēšanas periodā Eiropas Savienības teritorijā tika pārdots liels skaits dažādu veidu GSM. Modeļi atšķīrās pēc izmēra, formas un gredzenu skaita, pamatplāksnītes izmēra un gredzenu atvēršanas sistēmas (atvelkot gredzenus vai izmantojot atsperes ierīci). Ņemot vērā, ka visiem gredzenveida stiprinājuma mehānismu veidiem ir vienādas fiziskās un tehniskās īpašības, kā arī to, ka zināmā mērā tie ir savstarpēji aizvietojami, Komisija konstatēja, ka šīs procedūras vajadzībām visi gredzenveida stiprinājuma mehānismi ir uzskatāmi par vienu vienotu ražojuma veidu.
2.2. Līdzīgs ražojums
(11)
Konstatēts, ka Taizemes iekšējā tirgū ražotajam un pārdotajam ražojumam un ražojumam, ko Savienībā ražo un pārdod Savienības ražotāji, ir vienas un tās pašas fiziskās un tehniskās pamatīpašības un lietojums. Tāpēc tie provizoriski uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
3. IZLASES VEIDA PĀRBAUDE
3.1. Nesaistīto importētāju izlases veida pārbaude
(12)
Ņemot vērā nesaistīto importētāju acīmredzami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta izlases veida pārbaude saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Lai Komisija varētu izlemt, vai nepieciešama izlases veida pārbaude, un vajadzības gadījumā izveidot izlasi, visi zināmie nesaistītie importētāji tika aicināti pieteikties Komisijā un atbilstoši paziņojumam par procedūras sākšanu sniegt pamatinformāciju par savu darbību saistībā ar attiecīgo ražojumu (saskaņā ar to, kā noteikts iepriekš 2.1. punktā) laika posmā no 2009. gada 1. aprīļa līdz 2010. gada 31. martam.
(13)
Izskatot iesniegto informāciju un ņemot vērā nelielo importētāju skaitu, kuri bija pauduši vēlmi sadarboties, tika nolemts, ka izlases veida pārbaude nav nepieciešama.
4. DEMPINGS
(14)
Atbildes uz ražotājiem eksportētājiem paredzētās anketas jautājumiem sniedza viens Taizemes uzņēmums. Atbildes uz šīs anketas jautājumiem sniedza arī ar minēto ražotāju eksportētāju saistīts Honkongas uzņēmums, kurš nodarbojās ar attiecīgā ražojuma pārdošanu. Pamatojoties uz Eiropas Kopienu Statistikas biroja (Eurostat) sniegtajiem datiem par importu, šis ražotājs eksportētājs (kopā ar savu saistīto uzņēmumu) pārstāvēja visu Taizemes eksportu uz Savienību.
4.1. Normālā vērtība
(15)
Izmeklēšanā konstatēts, ka ražotājs eksportētājs sniedzis nepilnīgu un nepatiesu informāciju par savu ražošanas izmaksu būtiskiem elementiem, piemēram, par niķeļa šķietamo patēriņu un citu izejvielu šķietamo patēriņu. Turklāt citi iesniegtie dati attiecībā uz ražošanas izmaksām un ražošanas jaudu bija nesaskanīgi un savstarpēji neatbilstoši. Visbeidzot, izmeklēšanā konstatēts, ka Ķīnas Tautas Republikā pastāv saistīts uzņēmums, kas pretēji ražotāja eksportētāja sākotnēji sniegtajai informācijai bija iesaistīts attiecīgā ražojuma pārdošanā un administrēšanā. Sniegtajā informācijā par izmaksām nebija iekļautas šā saistītā uzņēmuma attiecīgās izmaksas, tāpēc tika uzskatīts, ka šī informācija ir nepilnīga.
(16)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, secināts, ka iesniegtie dati par izmaksām nav pietiekami precīzs pamats, lai noteiktu normālo vērtību. Tāpēc tika nolemts secinājumus vismaz daļēji pamatot ar pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu.
(17)
Uzņēmums tika nekavējoties informēts un saņēma iespēju sniegt turpmākus paskaidrojumus saskaņā ar pamatregulas 18. panta 4. punktu. Tomēr uzņēmuma sniegtie paskaidrojumi bija neapmierinoši, jo tas neizskaidroja konstatētās neatbilstības. Uzņēmums arī nespēja atspēkot pierādījumus, kuri liecināja, ka iesniegta nepilnīga, nepatiesa un maldinoša informācija. Turklāt uzņēmums neiesniedza būtisku informāciju par iepriekš minēto saistīto uzņēmumu, kas reģistrēts Ķīnas Tautas Republikā un bija iesaistīts attiecīgā ražojuma ražošanā un pārdošanā.
(18)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tika nolemts, ka ražotāja eksportētāja normālā vērtība ir provizoriski jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu.
(19)
Tā kā cita uzticamāka informācija nebija pieejama, normālā vērtība tika provizoriski aprēķināta, pamatojoties uz sūdzībā sniegto informāciju par ražošanas izmaksām Taizemē. Saskaņā ar pamatregulas 18. panta 5. punktu šī informācija tika salīdzināta ar izmeklēšanas laikā iegūto pārbaudīto informāciju, tostarp ar informāciju par darbaspēka un enerģijas patēriņa izmaksām Taizemē. Vajadzības gadījumā sūdzībā sniegtā informācija tika labota, pamatojoties uz izmeklēšanas laikā iegūto pārbaudīto informāciju.
(20)
Pamatojoties uz sūdzībā sniegto informāciju, ražošanas izmaksām atbilstīgi iepriekš minētajam tika pieskaitītas samērīgas pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un ieņēmumi, attiecīgi 16 % un 8 %.
4.2. Eksporta cena
(21)
Ražotājs eksportētājs eksportēja preces uz Savienību, izmantojot savu saistīto tirdzniecības uzņēmumu, kas atradās ārpus Savienības.
(22)
Eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz cenām, par kādām saistītais uzņēmums pārdod ražojumus Savienībai, t. i., neatkarīgam pircējam, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, kurā noteikts, ka šim nolūkam jāizmanto faktiski samaksātās vai maksājamās cenas.
4.3. Salīdzinājums
(23)
Normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja, izmantojot ražotāja noteiktās cenas.
(24)
Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika atbilstīgi koriģētas atšķirības, kas ietekmēja cenas un cenu salīdzināmību. Ar transporta, apdrošināšanas un kredīta izmaksām saistītās atšķirības tika koriģētas, ja šādas korekcijas bija piemērotas un pamatotas.
4.4. Dempinga starpība
(25)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempinga starpība ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, tika noteikta, pamatojoties uz vidējās svērtās normālās vērtības un vidējās svērtās eksporta cenas salīdzinājumu katram ražojuma veidam, kā noteikts iepriekš.
(26)
Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto metodoloģiju, dempingu pagaidu starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šādas:
Ražotājs eksportētājs
Dempinga starpība
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkoka, Taizeme
17,2 %
(27)
Tā kā ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, pārstāvēja visu attiecīgā ražojuma eksportu no Taizemes uz Savienību, tad atlikušo dempinga starpību tika nolemts noteikt tās dempinga starpības līmenī, ko konstatēja šim ražotājam eksportētājam, t. i., 17,2 %.
5. SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA
(28)
Izmeklēšanas periodā gredzenveida stiprinājuma mehānismus ES ražoja šādi ražotāji:
-
Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Vīne, Austrija,
-
Industria Meccanica Lombarda Srl, Offanengo, Itālija.
(29)
Pirmais ražotājs ir sūdzības iesniedzējs un sadarbojās ar izmeklēšanu. Izmeklēšanā konstatēts, ka izmeklēšanas periodā sūdzības iesniedzējs ražoja vairāk par 50 % no kopējās GSM produkcijas Savienībā.
(30)
Otrs (mazākais) ražotājs vienlaikus nodarbojās ar GSM importu no Taizemes un iebilda pret procedūras sākšanu. Pamatojoties uz uzņēmuma sniegto informāciju, konstatēts, ka visā kaitējuma analīzes periodā ražojumu apjoms, ko šis uzņēmums iegādājās Taizemē, kopumā līdzinājās šā ražotāja paša saražotajam produkcijas apjomam.
(31)
Ņemot to vērā, tiek uzskatīts, ka saskaņā ar 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu otro ražotāju nevar iekļaut Savienības ražošanas nozarē, līdz ar to pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē Savienības ražošanas nozarē ietilpst vienīgi ražotājs-sūdzības iesniedzējs. Turpmāk tekstā šis sūdzības iesniedzējs dēvēts par “Savienības ražošanas nozari”.
(32)
Jāņem vērā, ka sākotnēji Savienības ražošanas nozari veidoja divi dažādi ražotāji (Austrijas uzņēmums Koloman Handler un Vācijas uzņēmums Robert Krause), taču pēc šo ražotāju bankrota tos pārņēma Austrijas grupa. Šie uzņēmumi tika būtiski pārstrukturēti, un pašreizējais veidojums Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH ir dibināts 2003. gadā. Galvenais birojs atrodas Austrijā, bet ražošana notiek Ungārijā.
6. KAITĒJUMS
6.1. Patēriņš Savienībā
(33)
Patēriņš noteikts, pamatojoties uz šādiem elementiem:
-
pārbaudītais pārdotās produkcijas kopējais apjoms Savienības tirgū, ko norādījusi Savienības ražošanas nozare un otrs ES ražotājs,
-
Taizemes ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, eksporta uz ES pārbaudītais kopējais apjoms laika posmos, par kuriem anketā lūgts sniegt informāciju (2008. gadā, 2009. gadā un IP), un Eurostat dati par citiem gadiem,
-
Eurostat dati par importu no citām trešām valstīm.
(34)
Pamatojoties uz šo informāciju, GSM patēriņš ES attīstījies šādi:
2006. gads
2007. gads
2008. gads
2009. gads
IP
Patēriņš (tūkst. gab.)
100
100
111
93
95
Avots: pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat dati.
(35)
Kaitējuma izmeklēšanas periodā patēriņš samazinājies par 5 % (3). Tomēr jāņem vērā, ka pēc 10 % pieauguma laika posmā no 2006. gada līdz 2008. gadam nākamajā periodā patēriņš samazinājās par 15 %.
6.2. Imports no Taizemes
a) Importa apjoms un tirgus daļa
2006. gads
2007. gads
2008. gads
2009. gads
IP
Importa apjoms
100
65
153
116
119
Tirgus daļa
12,0 %
7,8 %
16,5 %
15,0 %
15,0 %
Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat dati.
(36)
Importa apjoms no Taizemes laika posmā no 2008. gada līdz IP noteikts, pamatojoties uz informāciju, ko ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās (vienīgais zināmais Taizemes eksportētājs) sniedzis anketā, kā arī pamatojoties uz Eurostat datiem par citiem gadiem. Pamatojoties uz šo informāciju, tika konstatēts, ka laika posmā no 2006. gada līdz IP kopējais GSM importa apjoms no Taizemes ir pieaudzis par aptuveni 20 %. Tomēr šajā laika posmā importa līmenis ievērojami svārstījies, un visbūtiskākais pieaugums noticis laika posmā no 2007. gada līdz 2008. gadam, kad imports pieauga vairāk nekā divas reizes.
(37)
Atbilstīgi kopējai pieauguma tendencei Taizemes tirgus daļa palielinājās par 3 procentu punktiem laika posmā no 2006. gada līdz IP. Līdzīgi pārdošanas apjomam arī visaugstākais tirgus daļas rādītājs bija 2008. gadā, kad tas sasniedza 16,5 % līmeni.
b) Attiecīgā ražojuma importa cena/cenas samazinājums
2006. gads
2007. gads
2008. gads
2009. gads
IP
Importa cena
100
103
123
113
113
(38)
Importa cenas vispirms palielinājās par 20 % laika posmā no 2006. gada līdz 2008. gadam, bet pēc tam samazinājās.
(39)
Lai gan kopējais pieaugums kaitējuma izmeklēšanas periodā bija 13 %, Taizemes cenas izmeklēšanas periodā bija ievērojami zemākas par Savienības ražotāju cenām. Vajadzības gadījumā veicot attiecīgas korekcijas, atbilstošu modeļu cenu salīdzinājumā konstatēts, ka izmeklēšanas periodā Savienības ražojumu pārdošanas cena pārsniedza importa ražojumu cenas vidēji vairāk nekā par 30 %. Salīdzinot vidējos cenu līmeņus citos gados, konstatēts, ka tāda pati cenu atšķirība pastāvējusi arī laika posmā no 2006. gada līdz 2009. gadam.
(40)
No Taizemes importēto ražojumu cenu absolūtais līmenis sistemātiski bijis zemāks par citu importēto ražojumu cenu līmeni un arī zemāks par otra Savienības ražotāja cenām.
6.3. Ekonomiskā situācija Savienības ražošanas nozarē (4)
a) Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums
2006. gads
2007. gads
2008. gads
2009. gads
IP
Ražošana
100
130
131
80
83
Ražošanas jauda
100
110
115
80
75
Jaudas izmantojums
79 %
94 %
90 %
79 %
88 %
(41)
Vērtējot visu laika posmu, ražošana un ražošanas jauda samazinājusies attiecīgi par gandrīz 20 % un 25 %. Jaudas izmantojuma pieaugums skaidrojams vienīgi ar to, ka tajā pašā laika posmā ražošanas jaudas samazinājās par 25 %. Iemesls galvenokārt ir darbinieku atlaišana (sk. turpmāk datus par nodarbinātību).
(42)
Tomēr jāņem vērā, ka ražošanas apjoma un ražošanas jaudas rādītāji pieauga līdz 2008. gadam, bet pēc tam ievērojami samazinājās.
b) Krājumi
2006. gads
2007. gads
2008. gads
2009. gads
IP
Krājumi perioda beigās
100
137
153
124
126
(43)
Kaitējuma izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozares krājumi kopumā palielinājās par 26 %. Būtisku GSM produkcijas daļu veido standarta ražojumi, un Savienības ražošanas nozarei ir jānodrošina noteikts krājumu līmenis, lai tā spētu ātri apmierināt savu patērētāju pieprasījumu. Tomēr ikviens krājumu pieaugums perioda beigās virs vidējā līmeņa liecina par grūtībām pārdot ražojumus.
c) Pārdošanas apjoms, tirgus daļa un pieaugums
2006. gads
2007. gads
2008. gads
2009. gads
IP
ES pārdošanas apjoms
100
105
113
79
77
Tirgus daļa
29,6 %
31,1 %
30,2 %
25,2 %
24,0 %
(44)
Analizētajā periodā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms ES tirgū samazinājās par 23 %, kas atbilst tirgus daļas samazinājumam no 29,6 % līdz 24,0 %, t. i., par vairāk nekā 5 procentu punktiem. Pārdošanas apjoma un tirgus daļas rādītāji faktiski sāka samazināties no 2008. gada.
(45)
Iepriekš izklāstītā attīstības tendence kopumā liecina par to, ka laika posmā no 2006. gada līdz IP Savienības ražošanas nozare nav piedzīvojusi izaugsmi.
d) Pārdošanas cenas
2006. gads
2007. gads
2008. gads
2009. gads
IP
Pārdošanas cena
100
99
99
110
107
(46)
Savienības ražošanas nozares vidējā svērtā pārdošanas cena bija samērā stabila līdz 2008. gadam. Tad tā pieauga par 10 % 2009. gadā, bet izmeklēšanas periodā samazinājās par 3 procentu punktiem. Šo cenas pieaugumu izraisīja divu faktoru apvienojums - pārmaiņas ražojumu sortimentā standartizētāku (un lētāku) ražojumu pārdošanas apjoma samazinājuma dēļ un Savienības ražošanas nozares centieni kompensēt 2008. gadā ciestos zaudējumus. Tomēr otrs no minētajiem pasākumiem bija neveiksmīgs, jo arī nākamajā periodā Savienības ražošanas nozare turpināja darboties ar zaudējumiem (sk. turpmāk).
e) Rentabilitāte, ienākumi no ieguldījumiem un naudas plūsma
2006. gads
2007. gads
2008. gads
2009. gads
IP
Peļņas un zaudējumu % apgrozījums
100
9
135
167
146
Naudas plūsma
100
- 502
- 685
- 136
- 291
Ienākumi no neto aktīviem
100
87
104
146
176
(47)
Visā kaitējuma izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozare cieta zaudējumus, un iepriekš atspoguļotā tendence liecina par zaudējumu līmeņa kopējo pieaugumu. Lai arī situācija nedaudz uzlabojās 2007. gadā (ienākumi gandrīz sasniedza izdevumu līmeni), tā pasliktinājās no 2008. gada. Lai gan naudas plūsmas samazinājumu bija iespējams ierobežot, arī šis rādītājs no 2007. gada saglabājās negatīvs. Tāpat ienākumi no neto aktīviem visā periodā bija negatīvi un laika posmā no 2006. gada līdz IP pastāvīgi samazinājās.
f) Ieguldījumi un spēja piesaistīt kapitālu
2006. gads
2007. gads
2008. gads
2009. gads
IP
Ieguldījumi
100
45
50
17
26
(48)
Ieguldījumi strauji samazinājās, proti, visā kaitējuma izmeklēšanas periodā tie samazinājās par 75 %.
(49)
Kā norādīts iepriekš, ņemot vērā Savienības ražošanas nozares neapmierinošo finansiālo stāvokli, var secināt, ka tās spēja palielināt kapitālu no neatkarīgiem avotiem bija stipri ierobežota.
g) Nodarbinātība, ražīgums un algas
2006. gads
2007. gads
2008. gads
2009. gads
IP
Nodarbinātība
100
111
118
99
87
Ražīgums
100
117
111
81
95
Algas
100
106
113
92
71
(50)
Visā periodā nodarbinātība (pilnu darba laiku strādājošas personas) samazinājās par 13%, un visbūtiskākais samazinājums notika pēc 2008. gada, kad nodarbinātības rādītājs sasniedza savu augstāko vērtību. Tāda pati tendence bija novērojama algu jomā.
(51)
Ražīgums, ko mēra kā 1 000 saražotas produkcijas vienības uz vienu darbinieku, kopumā atbilda nodarbinātības rādītāja tendencei, taču tā samazinājumu bija iespējams ierobežot izmeklēšanas periodā.
h) Faktiskās dempinga starpības lielums
(52)
Pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, izmeklēšanā konstatēts, ka izmeklēšanas periodā pastāvējis 17,2 % liels dempings, kas ir ievērojami augsts rādītājs.
i) Atgūšanās no iepriekšējā dempinga sekām
(53)
Imports par dempinga cenām ir nelabvēlīgi ietekmējis Savienības ražošanas nozari vairākus gadus. Līdz 2008. gadam nozares stāvokli uzlaboja samērā efektīvi pasākumi, tomēr pēc tam situācija pasliktinājās. Šis jautājums ir sīkāk izklāstīts turpmākajā sadaļā, kas veltīta Savienības interesēm.
6.4. Secinājumi
(54)
Laika posmā no 2006. gada līdz IP Savienības ražošanas nozares ekonomiskā situācija nepārprotami pasliktinājās. Par to jo īpaši liecināja ievērojamais ražošanas un pārdošanas apjoma samazinājums (attiecīgi par 17 % un 13 %), kas izraisīja arī tirgus daļas samazinājumu no 29,6 % līdz 24 %. Arī Savienības ražošanas nozares finanšu situācija tika nelabvēlīgi ietekmēta. Uzņēmuma zaudējumu līmenis paaugstinājās, un šai negatīvajai tendencei sekoja arī naudas plūsmas un ienākumu no neto aktīviem rādītāji. Savienības ražošanas nozares centieni ierobežot zaudējumu līmeni, paaugstinot cenas 2009. gadā, nebija veiksmīgi, un situācija pasliktinājās vēl vairāk.
(55)
Tāpēc ieguldījumi tika samazināti līdz minimālajam līmenim, un, lai risinātu šo situāciju, uzņēmums bija spiests atlaist ievērojamu skaitu darbinieku.
(56)
Tomēr jāņem vērā, ka visā kaitējuma izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozares situācija nedaudz uzlabojās laika posmā no 2006. gada līdz 2008. gadam. Šajā laika posmā ražošanas, pārdošanas apjoma un nodarbinātības rādītāji patiešām pieauga. Tomēr no 2009. gada šie rādītāji ievērojami samazinājās. No otras puses, rentabilitātes indikatori palika negatīvi visu periodu, lai arī 2007. gadā rentabilitātes rādītājs gandrīz sasniedza pozitīvo teritoriju.
(57)
Ņemot vērā iepriekš minēto, provizoriski tiek secināts, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.
7. CĒLOŅSAKARĪBA
7.1. Ievads
(58)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu tika pārbaudīts, vai Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu ir izraisījis imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts. Turklāt tika pārbaudīti arī citi zināmie faktori, kuri nav imports par dempinga cenām un kuri būtu varējuši radīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, lai pārliecinātos, ka šo faktoru izraisītais kaitējums nav saistāms ar importu par dempinga cenām.
7.2. Importa par dempinga cenām radītā ietekme
(59)
Jāņem vērā, ka Savienības tirgū pieejamo piegādes avotu skaits ir salīdzinoši neliels (divi Savienības avoti, viens avots no Indijas, viens avots no Taizemes un atsevišķas piegādes no Ķīnas) un ka tāpēc cenu ziņā tirgus ir visnotaļ labi pārredzams ar cenu kotācijas starpniecību. Turklāt būtiska pieprasījuma daļa ES attiecas uz standarta veidu GSM, un šādu ražojumu gadījumā cena ir ievērojami svarīgāks faktors, kas izšķir to, vai pircēji iegādāsies konkrēto ražojumu.
(60)
Šajā saistībā izmeklēšanā konstatēts, ka kaitējuma izmeklēšanas periodā GSM importa apjoms no Taizemes palielinājās gandrīz par 20 % un izmeklēšanas periodā veidoja 15 % lielu tirgus daļu. Šajā periodā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms ievērojami samazinājās. Turklāt tika konstatēts, ka izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozares cenas pārsniedza no Taizemes importēto GSM cenu par vairāk nekā 30 %, kas ir ļoti ievērojama cenu atšķirība šāda veida ražojumu gadījumā.
(61)
Ievērojamais importa apjoms apvienojumā ar zemo cenu līmeni radīja būtisku spiedienu uz cenām Savienības tirgū. Ja nebūtu dempinga, tad vismaz izmeklēšanas periodā Taizemes cenas būtu gandrīz par 20 % augstākas par to faktisko līmeni, un tas varētu nozīmēt augstāku cenu Savienības tirgū.
(62)
Ņemot vērā importa par dempinga cenām apjomu un šo ražojumu cenu līmeni, tiek uzskatīts, ka šāds imports ir vājinājis Savienības ražošanas nozares iespēju atgūt peļņu vai vismaz samazināt tās zaudējumus, palielinot pārdošanas apjomu un/vai cenas līdz pienācīgākam līmenim laika posmā no 2009. gada līdz IP. Tādējādi ilgstošais spiediens, ko radīja imports par zemām dempinga cenām no Taizemes uz ES tirgu, izraisīja pārdošanas apjoma un tirgus daļas samazinājumu un samazinātas cenas, un līdz ar to Savienības ražošanas nozare zaudēja rentabilitāti.
(63)
Jāņem vērā, ka nesenā termiņa beigu pārskata izmeklēšanā (5) tika secināts, ka 2008. gadā ražošanas nozare joprojām atradās ļoti nestabilā situācijā un bija ļoti jutīga pret turpmāku importu par dempinga cenām.
(64)
Ievērojot iepriekš minēto, tika provizoriski secināts, ka importam no Taizemes par dempinga cenām ir nelabvēlīga ietekme uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko situāciju.
7.3. Citu faktoru ietekme
7.3.1. Pieprasījuma samazinājums Savienības tirgū
(65)
Savienības tirgū 2008. gadā pieprasījums pieauga par 10 %, taču nākamajā gadā būtiski samazinājās par aptuveni 15 %. Šajā saistībā ir jāņem vērā finanšu krīzes ietekme un tas, ka daudzi uzņēmumi nolēma samazināt vispārējos izdevumus, tostarp arī izdevumus par kancelejas piederumiem. Šī situācija ir radījusi zaudējumus visai gredzenveida stiprinājumu izstrādājumu nozarei - samazinājās gan no Indijas un Taizemes importēto ražojumu absolūtais apjoms, gan Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms.
(66)
Tomēr jāņem vērā, ka Savienības ražošanas nozare cieta salīdzinoši lielākus zaudējumus nekā citi tirgus dalībnieki, jo laika posmā no 2008. gada līdz 2009. gadam tās tirgus daļa samazinājās no 30,2 % līdz 25,2 %. Ņemot vērā, ka gredzenveida stiprinājumu izstrādājumu ražošanas nozarei ir būtiskas pastāvīgās izmaksas, pārdošanas apjoma samazinājums nelabvēlīgi ietekmēja sūdzības iesniedzēja finansiālo stāvokli. Tomēr patēriņa samazinājums jāaplūko saistīti ar importu par dempinga cenām no Taizemes. Taizemes imports patiešām aizņēma būtisku tirgus daļu, kas daudzuma izteiksmē bija gandrīz trīs reizes lielāka par patēriņa samazinājumu.
(67)
Ņemot to vērā, var secināt, ka patēriņa samazinājums, ko izraisīja ekonomiskā krīze, varētu būt veicinājis būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Tomēr, ja šāda ietekme pastāv, tad nav šaubu, ka to ievērojami pastiprināja izmeklēšanā aplūkotais imports.
7.3.2. Imports no citām trešām valstīm
(68)
Papildus tiek importēti arī Indijā un Ķīnā ražotie GSM. Šo ražojumu importa attīstība bijusi šāda:
2006. gads
2007. gads
2008. gads
2009. gads
IP
Indija
Importa apjoms
100
93
102
88
91
Tirgus daļa
47,6 %
44,3 %
43,5 %
45,2 %
45,3 %
Vidējā cena
100
99
118
116
113
Ķīna
Importa apjoms
100
91
153
150
151
Tirgus daļa
3,5 %
3,1 %
4,8 %
5,6 %
5,5 %
Vidējā cena
100
98
90
85
86
Avots: Eurostat dati.
(69)
No Indijas GSM eksportē tikai viens ražotājs eksportētājs, un kaitējuma izmeklēšanas periodā tā importa apjoms samazinājās par gandrīz 10 %. Tomēr Indija aizņem būtisku Savienības tirgus daļu, proti, kaitējuma izmeklēšanas periodā tā kontrolēja vidēji 45 % lielu tirgus daļu. Turklāt Indijas importa cenas kopumā pieauga par 13 %, nedaudz pārsniedzot Taizemes cenas. Indija ir ievērojams Savienības ražošanas nozares konkurents, ņemot vērā tās nozīmīgo stāvokli Savienības tirgū un tās konkurētspējīgo importa cenu. Tomēr, ja aplūko iepriekš minēto tendenci, proti, apjoma samazināšanos kopā ar cenu pieaugumu, nekas neliecina par to, ka izmeklēšanas periodā Indija būtu veicinājusi Savienības ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanos. Visbeidzot jāņem vērā, ka noteiktu Indijas eksporta daļu, t. i., aptuveni vienu trešdaļu, bija tieši iegādājies un pārdevis Savienības tirgū ar Savienības ražošanas nozari saistīts izplatītājs.
(70)
Attiecībā uz importu no Ķīnas kopš 2004. gada ir piemēroti antidempinga maksājumi diapazonā no 51,2 % līdz 78,8 %. Laika posmā no 2006. gada līdz IP Ķīnas importa apjoms palielinājās par aptuveni 50 %, proti, tirgus daļa pieauga par 2 procentu punktiem - no 3,5 % līdz 5,5 %. Pat ja visā kaitējuma izmeklēšanas periodā Ķīnas importa cenas samazinājās, to vispārējais līmenis joprojām ievērojami pārsniedza Taizemes cenas. Šāds fakts ir spēkā pat tad, ja neņem vērā antidempinga maksājumu piemērošanu. Līdz ar to tiek secināts, ka izmeklēšanas periodā šis imports nav veicinājis Savienības ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanos.
(71)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka imports no šīm trešām valstīm nav ievērojami veicinājis Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.
7.3.3. Savienības ražošanas nozares eksporta darbība
(72)
Kā viens no zināmajiem faktoriem, kas nav imports par dempinga cenu, bet kas var būt kaitējis Savienības ražošanas nozarei, tika izskatīta arī eksporta darbība.
(73)
Kaitējuma izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozares eksports veidoja vidēji 5 % no šīs nozares kopējiem ieņēmumiem no GSM pārdošanas, un šis rādītājs saglabājās samērā stabils. Tāpēc provizoriski tiek secināts, ka šis faktors nevarēja radīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
7.4. Secinājums par cēloņsakarību
(74)
Iepriekš izklāstītā analīze liecina, ka, ņemot vērā importa no Taizemes apjomu un cenu līmeni, izmeklēšanas periodā tas radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Importa absolūtie rādītāji pieauga, tika konstatēts dempings, un importa ražojumu cenu līmenis bija ievērojami zemāks par cenām, par kurām Savienības ražošanas nozare pārdeva līdzīga veida ražojumus Savienības tirgū. Šajā tirgū, kurā liela nozīme ir cenai un piegādātāju skaits ir samērā neliels, bet tirgus - pārredzams, cenām, kas ir zemākas par vairāk nekā 30 %, noteikti ir būtiska ietekme uz cenu līmeni tirgū.
(75)
Izskatot citus zināmos faktorus, kuri varēja būt radījuši kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, tika konstatēts, ka nozīme varētu būt bijusi arī pieprasījuma samazinājumam. Tomēr neatkarīgi no pieprasījuma samazinājuma nelabvēlīgās ietekmes uz Savienības tirgu provizoriski ir secināts, ka šā faktora ietekme nebija tik liela, lai varētu uzskatīt, ka tas pārtraucis cēloņsakarību, kas konstatēta starp importu par dempinga cenām no Taizemes un būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Pieprasījuma samazinājums ir jāaplūko kopā ar ietekmi, ko radījis imports par dempinga cenām, kurš faktiski pastiprināja finanšu krīzes nelabvēlīgo ietekmi.
(76)
Pamatojoties uz iepriekš minēto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi noteikta un nodalīta no kaitējumu radošās ietekmes, kas piemita importam par dempinga cenām, tiek provizoriski secināts, ka imports par dempinga cenām no Taizemes ir radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē.
8. SAVIENĪBAS INTERESES
8.1. Ievada piezīme
(77)
Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz provizorisko secinājumu par kaitējumu radošo dempingu, pastāv pārliecinoši iemesli, kas liek secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā pagaidu antidempinga pasākumu pieņemšana nav Savienības interesēs. Šajā nolūkā un saskaņā ar pamatregulas 21. panta 1. punktu pasākumu iespējamā ietekme uz visām procedūrā iesaistītajām personām un arī pasākumu nepieņemšanas iespējamās sekas tika apsvērtas, pamatojoties uz visiem iesniegtajiem pierādījumiem.
(78)
Lai novērtētu pasākumu iespējamo ietekmi, visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust savu viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu. Atbildes uz anketas jautājumiem sniedza Savienības ražotājs-sūdzības iesniedzējs un četri nesaistīti importētāji. Noteiktu informāciju sniedza arī otrs Savienības ražotājs, kurš vienlaikus ir importētājs; uz anketas jautājumiem atbildēja arī viens lietotājs.
8.2. Savienības tirgus apraksts
(79)
Lai labāk saprastu visu iesaistīto personu intereses, svarīgi vispirms aprakstīt visas galvenās tirgus pazīmes.
(80)
Pirmo reizi antidempinga pasākumi pret atsevišķiem Ķīnas gredzenveida stiprinājuma mehānismiem tika noteikti 1997. gadā (6). Sākotnējā maksājumu likme tika paaugstināta pēc starpposma pārskatīšanas trīs gadus vēlāk. Nesen šo pasākumu piemērošana tika pagarināta otro reizi, jo termiņa beigu pārskatā konstatēts, ka pretējā gadījumā kaitējumu radošais imports par dempinga cenām tiks atsākts (7).
(81)
Vairākās izmeklēšanās bija konstatēts, ka pret Ķīnu noteiktie pasākumi tiek apieti, tāpēc pasākumus attiecināja arī uz Vjetnamu un Laosas Tautas Demokrātisko Republiku attiecīgi 2004. gadā un 2006. gadā, un bija jāpaplašina arī pasākumu piemērošanas joma, lai tos varētu piemērot attiecībā uz nedaudz pārveidotiem GSM (8). Visbeidzot jāņem vērā, ka attiecībā uz GSM importu no Taizemes tika veiktas divas atsevišķas pret apiešanu vērstas izmeklēšanas 2004. gadā un 2008. gadā, kā arī jauna antidempinga izmeklēšana 2008. gadā. Lai gan šajās izmeklēšanās netika piemēroti konkrēti pasākumi, pašreizējā izmeklēšanā ir skaidri konstatēts, ka Taizemes eksportētājs anketā sniedza nepatiesu informāciju.
(82)
Jāņem vērā, ka Savienības tirgū GSM importē izplatītāji, aģenti vai paši lietotāji, t. i., uzņēmumi, kas ražo dokumentu mapes.
(83)
Visbeidzot jāatceras, ka tādu ražotāju skaits, kuri piegādā GSM Savienības tirgum, ir samērā neliels. Papildus diviem ES ražotājiem GSM piegādā viens ražotājs no Taizemes, viens ražotājs no Indijas un daži ražotāji no Ķīnas, un attiecībā uz Ķīnas ražotājiem tiek piemēroti iepriekš minētie antidempinga pasākumi. Gan Taizemes ražotājs eksportētājs, gan Indijas ražotājs eksportētājs pieder Honkongā reģistrētiem uzņēmumiem, attiecīgi uzņēmumam Wah Hing Stationary, kurš ir GSM tirgotājs ar ražotni Ķīnā, un uzņēmumam World Wide Stationary, kurš noslēdzis piegādes līgumu ar Savienības ražošanas nozarei piederošo izplatītāju Bensons.
8.3. Savienības ražošanas nozare
(84)
Pirms vairākiem gadiem Savienības ražošanas nozare jau saskārās ar nopietnām ekonomiskām grūtībām, ko cita starpā izraisīja negodīga importēto ražojumu tirdzniecība, un tai bija jāveic pārstrukturēšana, lai nodrošinātu savu turpmāko pastāvēšanu, kā paskaidrots iepriekš.
(85)
Kad 1995. gadā tika iesniegta pirmā antidempinga sūdzība, Savienības ražošanas nozari veidoja divi ražotāji - Austrijas uzņēmums Koloman Handler GmbH un Vācijas uzņēmums Robert Krause GmbH & Co. Šie divi uzņēmumi bija ilgstoši darbojušies Savienības GSM tirgū, taču to ekonomiskais stāvoklis pasliktinājās tiktāl, ka abiem nācās iesniegt bankrota pieteikumu. Robert Krause GmbH iesniedza bankrota pieteikumu 1998. gadā, un tā pārņēmēja uzņēmumam to pašu nācās darīt 2002. gadā, savukārt Koloman Handler kļuva maksātnespējīgs 2001. gadā. Abus uzņēmumus pārņēma cits uzņēmums, proti, SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH, kuru savukārt iegādājās Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH - sūdzības iesniedzējs šajā lietā.
(86)
Kopš tā laika darbība ir pārstrukturēta, lai uzlabotu konkurenci pasaules mērogā, bet jo īpaši sūdzības iesniedzēja galvenajā tirgū, t. i., ES tirgū. Pārstrukturēšanā ietilpa Bensons iegāde, kurš bija vispāratzīts GSM tirgotājs ar uzņēmumiem Nīderlandē, Singapūrā, Apvienotajā Karalistē un ASV.
(87)
Tomēr nozares centieni uzlabot savu stāvokli ir iedragāti, ņemot vērā, ka pasākumi, kas piemēroti pret negodīgu importu, ir zaudējuši efektivitāti iepriekš minētās absorbcijas un apiešanas dēļ. Līdz ar to neatkarīgi no ievērojamā uzlabojuma, kas jo īpaši bija novērojams līdz 2008. gadam, izmeklēšanā, kurā tika pagarināti antidempinga pasākumi pret Ķīnu, secināts, ka nozares stāvoklis joprojām ir nestabils.
(88)
Pašreizējā izmeklēšanā secināts, ka pēdējos gados Savienības ražošanas nozare atkal cieš būtiskus zaudējumus un ka to izraisa imports par dempinga cenām no Taizemes.
(89)
Veicot pārstrukturēšanu, Savienības ražošanas nozare pierādīja, ka tā ir dzīvotspējīga nozare, kura joprojām spēj apgādāt būtisku ES tirgus daļu. Tomēr tai ir nepieciešama efektīva papildu aizsardzība pret importu par dempinga cenām no visiem avotiem, lai nodrošinātu tās stabilu un veselīgu pastāvēšanu. Laika posmā no 2008. gada līdz IP tika likvidētas gandrīz 60 darbavietas, un pēdējos gados Savienības ražošanas nozare ir cietusi būtiskus zaudējumus. Ja pret Taizemes importa ražojumu negodīgo tirdzniecību netiks īstenoti pasākumi, pastāv iespēja, ka sūdzības iesniedzējs būs spiests izbeigt savu darbību, un līdz ar to ir apdraudētas vairāk nekā 160 darbavietas.
(90)
Ņemot vērā konstatējumu, ka imports no Taizemes nodara būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un ka Savienības ražošanas nozare ir veikusi visus nepieciešamos pārstrukturēšanas pasākumus un spēj konkurēt tirgū, kurā tiek īstenota importēto ražojumu godīga tirdzniecība, tiek secināts, ka pagaidu pasākumu noteikšana pret GSM importu no Taizemes atbilstu Savienības ražošanas nozares interesēm.
8.4. Importētāji un tirgotāji
(91)
Pēc izmeklēšanas sākuma pieci importētāji, tostarp otrais Savienības ražotājs, pieteicās un sniedza atbildes uz anketas jautājumiem vai citu informāciju. Izmeklēšanas periodā šie uzņēmumi pārstāvēja 75 % no GSM importa no Taizemes.
(92)
Viens no šiem importētājiem, kas pārstāvēja aptuveni 20 % no kopējā importa no Taizemes, nolēma pārtraukt savu ar GSM saistīto darbību pēc izmeklēšanas perioda. Otram importētājam GSM pārdošanas apjoms visā kaitējuma izmeklēšanas periodā bija samazinājies trīs reizes un izmeklēšanas periodā veidoja tikai nelielu daļu no šā importētāja kopējā apgrozījuma (aptuveni 1 %). Turklāt 2008. gadā šis importētājs pārtrauca iepirkumus no Taizemes un kļuva par ES izplatītāju. Tāpēc tiek secināts, ka iespējamie pasākumi neietekmētu šo divu importētāju stāvokli.
(93)
Vēl viens importētājs, kas pārstāvēja mazāk par 10 % no Taizemes importa, norādīja, ka gadījumā, ja attiecībā uz Taizemi tiku piemēroti pasākumi, tam nebūtu citu piegādes avotu un tas būtu spiests pārtraukt savu darbību GSM jomā. Šajā saistībā pirmkārt jāņem vērā, ka antidempinga pasākumu mērķis nav izbeigt importu uz Savienības tirgu, bet gan nodrošināt importu par cenām, kuras nav skāris dempings. Tāpēc šis importētājs varētu turpināt importēt GSM no Taizemes, veicot noteiktos antidempinga maksājumus un daļēji vai pilnīgi iekasējot šīs papildu izmaksas no saviem pircējiem.
(94)
Ir skaidrs, ka to būs grūtāk nodrošināt praksē, ņemot vērā, ka šā ražojuma pārdošana ir ļoti atkarīga no tā cenas, un ņemot vērā konkurenci, ko rada ražojumi, kuri importēti no citām valstīm, piemēram, no Indijas. Turklāt, ņemot vērā Savienības tirgus struktūru un nelielo ražotāju skaitu pasaulē, pastāv liela iespēja, ka šim importētājam būs sarežģīti atrast citus piegādes avotus. Tomēr jāņem vērā tas, ka izmeklēšanas periodā GSM pārdošanas apjoma īpatsvars šā uzņēmuma kopējā apgrozījumā samazinājās no aptuveni 40 % līdz 25 %, turklāt izmeklēšanā atklāts, ka pēdējos gados darbība GSM jomā radījusi šim uzņēmumam ievērojamus zaudējumus. Citiem vārdiem, šaubas par šā importētāja dzīvotspēju GSM tirgū pastāv jau šobrīd.
(95)
Arī ceturtais importētājs norādīja, ka pasākumu piemērošanas gadījumā tam būtu jāpārtrauc GSM tirdzniecība, jo nav citu piegādes avotu. Šajā gadījumā GSM pārdošanas apjoms ir veidojis ļoti nelielu daļu no uzņēmuma kopējā apgrozījuma izmeklēšanas periodā, un ar šādiem ražojumiem uzņēmumā nodarbojas tikai viena persona, tāpēc uzņēmums, visticamāk, spēs bez īpaši nopietniem sarežģījumiem turpināt savu kopējo darbību arī tad, ja piemēroto pasākumu dēļ tam nāksies pārtraukt GSM tirdzniecību.
(96)
Līdz ar to tiek secināts, ka pat tad, ja piemērotie pasākumi nelabvēlīgi ietekmēs divu iepriekš minēto importētāju stāvokli, tie tomēr būtiski neietekmēs šo importētāju kopējo saimniecisko darbību.
(97)
Piektā importētāja gadījums ir sarežģītāks, jo apmēram puse no tā pārdotajiem GSM tiek importēti no Taizemes (tie veido ievērojamu daļu no kopējā to GSM apjoma, kas tiek importēti ES no Taizemes), bet otra puse tiek saražota ES. Turklāt, lai arī uzņēmums galvenokārt pārdod piespiešanas mehānismus, GSM pārdošanas apjoms veido ievērojamu daļu no uzņēmuma kopējā apgrozījuma (aptuveni 15 %). Uzņēmums uzskata, ka šo ražojumu pārdošana ir svarīga arī tāpēc, ka pircējiem bieži vien nepieciešams, lai piegādātāji spētu nodrošināt pilnu ražojumu klāstu.
(98)
Tādējādi ievērojama daļa no uzņēmuma darbības ir atkarīga no GSM importa no Taizemes, un tas īpaši attiecas uz mazāk sarežģītiem ražojumiem, kuri ir nepieciešami pilna ražojumu klāsta nodrošināšanai, un tas ir svarīgs nosacījums, lai saglabātu pietiekami plašu pircēju loku. Uzņēmums norādījis, ka gadījumā, ja tiks piemēroti pasākumi, tam var nākties pārtraukt savu kopējo darbību un tādējādi likvidēt apmēram 170 darbavietas. Tomēr jāņem vērā, ka šis ir kopējais uzņēmumā strādājošo personu skaits, bet GSM jomā uzņēmumā strādā mazāk par 30 personām.
(99)
Šajā saistībā vispirms ir jāuzsver, ka pēdējos gados šis uzņēmums spējis uzlabot savu stāvokli GSM tirgū - uzņēmuma kopējā tirgus daļa, ko tas nodrošinājis ar importētajiem ražojumiem un paša ražojumiem, lētā importa un importa par dempinga cenām dēļ kaitējuma izmeklēšanas periodā palielinājās no 9 % līdz 15 %.
(100)
Otrkārt, tiek uzskatīts, ka šis uzņēmums varēs vismaz daļēji turpināt importēt ražojumus no Taizemes par cenām, kas nav dempinga cenas, vai ka piemērotie pasākumi pat pamudinās uzņēmumu palielināt savu ražošanas apjomu un/vai ražošanas jaudu, kā arī paša ražoto GSM pārdošanas apjomu. Uzņēmums pats pieļāva šādu iespējamību, vienlaikus norādot, ka tādā gadījumā tam nāksies saskarties ar spēcīgo konkurenci, ko rada Indijas ražojumi, kurus importē vairāki uzņēmumi, ne tikai ar Savienības ražošanas nozari saistītais tirgotājs.
(101)
Neapšaubāmi, uzņēmumam nāktos saskarties ar spēcīgo konkurenci, ko rada Indijas ražojumi, kuru vidējā cena izmeklēšanas periodā bija tikai nedaudz augstāka par Taizemes ražojumu vidējo cenu (+ 6 %). Tomēr, kamēr nav pierādīts, ka imports no Indijas notiek par dempinga cenām, šādu situāciju var uzskatīt vienīgi par godīgu konkurenci.
(102)
Visbeidzot, attiecībā uz Taizemi noteikto pasākumu nelabvēlīgo ietekmi varētu nedaudz ierobežot, ja būtu iespējams panākt noteiktu līdzsvaru starp savas produkcijas pieaugumu un turpmāku importu noteiktā apjomā par cenām, kas nav dempinga cenas. Jāņem vērā arī tas, ka 75 % no šā uzņēmuma apgrozījuma veido citu ražojumu tirdzniecība.
(103)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka pagaidu pasākumiem var būt ievērojami nelabvēlīga ietekme uz piektā importētāja, proti, otra Savienības ražotāja, stāvokli, taču iepriekš šis uzņēmums ir guvis ievērojamu labumu no lētā importa un importa par dempinga cenām no Taizemes, un nelabvēlīgās ietekmes iemesls galvenokārt būtu konkurence, kuru rada imports no Indijas un kuru nevar uzskatīt par negodīgu konkurenci.
8.5. Lietotāji
(104)
Viens lietotājs savās atbildēs uz anketas jautājumiem norādīja, ka imports no citām valstīm, nevis no Taizemes, veido aptuveni trīs ceturtdaļas no tā iepirktajiem GSM, bet pārējos ražojumus tas apmēram vienādi iegūst no Savienības ražošanas nozares un Taizemes.
(105)
Šis lietotājs norādīja, ka pasākumu piemērošanas gadījumā tiktu samazināti tā piegādes avoti un rastos monopola situācija. Šā apgalvojuma pamatā ir pieņēmums, ka Savienības ražošanas nozare un ar to saistītais tirgotājs Bensons, kurš importē ražojumus no Indijas, kļūtu par gandrīz vienīgo piegādes avotu Savienības tirgū. To atzina arī vairāki importētāji.
(106)
Šajā saistībā, pirmkārt, jāņem vērā, ka tas, ka Savienības tirgū darbojas neliels skaits piegādātāju, nav pietiekams pamatojums tam, lai nepiemērotu antidempinga pasākumus ar mērķi kompensēt negodīgu tirdzniecību. Pastāv pamatotas bažas, ka gadījumā, ja pasākumi netiks piemēroti, Savienības ražošanas nozare izbeigs pastāvēšanu, un šis ražotājs joprojām nodrošina 25 % no pārdošanas apjoma ES tirgū un spēj piegādāt specializētus un standarta ražojumus ES. Tādējādi tas, ka šī ražošanas nozare turpina darboties tirgū, atbilst arī lietotāju interesēm.
(107)
Otrkārt, ražojumu imports no Taizemes uz Savienības tirgu var turpināties arī tad, ja tiek piemēroti pasākumi, lai gan šā importa apjoms var samazināties. Tāpat atbilstīgi tam, kā minēts iepriekš, otrais Savienības ražotājs var spēt saglabāt vai pat paplašināt savu ar GSM saistīto darbību.
(108)
Visbeidzot, ražojumu imports no Indijas tiks tupināts, un lietotājiem, tostarp vienīgajam lietotājam, kurš sadarbojās ar izmeklēšanu, būs iespēja iegādāties GSM no šīs valsts. Pat tad, ja ar Savienības ražošanas nozari saistītais tirgotājs ir noslēdzis piegādes līgumu ar Indijas ražotājiem, tas nenozīmē, ka šis tirgotājs ir Indijas ražojumu ekskluzīvais importētājs/izplatītājs - gluži pretēji. Arī citi uzņēmumi izplata Indijas GSM Savienības tirgū, un lietotāji var iegādāties GSM no Indijas nepastarpināti. Šajā saistībā jāuzsver, ka aptuveni divas trešdaļas no Indijas eksporta uz ES tirgo vai iegādājas citi uzņēmumi, nevis ar Savienības ražošanas nozari saistītais tirgotājs Bensons.
(109)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika provizoriski secināts, ka antidempinga pasākumiem pret Taizemes izcelsmes GSM importu, visticamāk, kopumā nebūs ievērojamas negatīvas ietekmes uz attiecīgā ražojuma lietotājiem.
8.6. Secinājums par Savienības interesēm
(110)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka kopumā, pamatojoties uz pieejamo informāciju par Savienības interesēm, nav pārliecinošu iemeslu, lai attiecībā uz Taizemes izcelsmes GSM importu nenoteiktu pagaidu pasākumus. Tiek uzskatīts, ka pat tad, ja pasākumi nelabvēlīgi ietekmētu otra Savienības ražotāja stāvokli (sk. iepriekš importētājiem veltīto sadaļu), kurš iepriekš guvis labumu no importa par dempinga cenām, tas nav pietiekams pamatojums, lai nekompensētu negodīga importa radīto nelabvēlīgo ietekmi uz Savienības ražošanas nozari.
9. PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
9.1. Kaitējuma novēršanas līmenis
(111)
Ņemot vērā secinājumus, kas gūti attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, jānosaka pagaidu antidempinga pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu, ko imports par dempinga cenām rada Savienības ražošanas nozarei.
(112)
Nosakot šo pasākumu līmeni, tika ņemta vērā konstatētā dempinga starpība un maksājuma apmērs, kāds vajadzīgs, lai novērstu Savienības ražotājiem nodarīto kaitējumu.
(113)
Aprēķinot kaitējumu nodarošā dempinga ietekmes novēršanai nepieciešamo maksājuma summu, tika pieņemts, ka pasākumiem jābūt tādiem, kas ļautu Savienības ražošanas nozarei segt ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, kādu šāda veida produktu ražotāji varētu pamatoti gūt šajā nozarē Savienībā normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nav importa par dempinga cenām. Provizoriski tiek uzskatīts, ka peļņas normu 5 % no apgrozījuma var uzskatīt par piemērotu minimumu, ko Savienības ražošanas nozarē var sasniegt, ja nav kaitējumu radoša dempinga. Tāda pati procentuālā daļa tika izmantota iepriekšējās procedūrās attiecībā uz šo pašu ražojumu, un nav informācijas par to, ka apstākļi šajā ziņā ir mainījušies un ka šis līmenis nav piemērots šim gadījumam. Pamatojoties uz to, tika aprēķināta cena, kas neradītu kaitējumu Savienības ražotājiem, kuri pārdod līdzīgus ražojumus.
(114)
Pēc tam tika noteikts vajadzīgais cenu palielinājums katram ražojuma veidam, Taizemes ražotāja eksportētāja vidējo svērto importa cenu salīdzinot ar kaitējumu neradošu cenu ražojumu veidiem, kurus Savienības ražotāji ir pārdevuši Savienības tirgū izmeklēšanas periodā. Starpību, kas tika iegūta šajā salīdzinājumā, izteica kā procentuālo daļu no salīdzināto ražojumu veidu vidējās CIF importa vērtības. Iegūtais kaitējuma apmērs bija augstāks par dempinga starpību.
9.2. Pagaidu pasākumi
(115)
Ņemot vērā iepriekš minēto un ievērojot pamatregulas 7. panta 2. punktu, uzskatāms, ka attiecībā uz Taizemes izcelsmes importu jānosaka pagaidu antidempinga pasākumi atbilstoši mazākā maksājuma noteikumam kaitējuma apmērā vai dempinga starpības apmērā atkarībā no tā, kura vērtība ir mazāka. Šajā gadījumā maksājumu likme attiecīgi jānosaka konstatēto dempinga starpību līmenī.
(116)
Līdz ar to kaitējuma novēršanas starpības un dempinga starpības, kā arī ierosinātās pagaidu antidempinga maksājuma likmes Taizemei, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šādas:
Ražotājs eksportētājs
Pagaidu antidempinga maksājuma likme
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkoka, Taizeme
17,2 %
Visi pārējie uzņēmumi
17,2 %
10. NOBEIGUMA NOTEIKUMS
(117)
Pienācīgas pārvaldības labad jānosaka termiņš, kurā ieinteresētās personas, kas paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā ir paziņojušas par sevi, var sniegt rakstiskus apsvērumus un lūgt uzklausīšanu. Turklāt jānosaka, ka secinājumi par maksājumu piemērošanu šajā regulā ir provizoriski un pirms galīgā maksājuma noteikšanas tos var pārskatīt,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo pagaidu antidempinga maksājums tiek piemērots gredzenveida stiprinājuma mehānismiem, uz kuriem pašlaik attiecas KN kodi ex 8305 10 00 (TARIC kodi 8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034, 8305100035 un 8305100036) un kuru izcelsmes valsts ir Taizeme. Šīs regulas izpratnē gredzenveida stiprinājuma mehānismus veido vismaz divas tērauda plāksnes vai stieples, uz kurām nostiprināti vismaz četri no tērauda stieples izgatavoti pusgredzeni un kuras satur kopā tērauda pārsegs. Tos var atvērt, atvelkot pusgredzenus vienu no otra vai izmantojot šim mehānismam piestiprinātu nelielu tērauda atsperes ierīci.
2. Pagaidu antidempinga maksājums, ko piemēro 1. punktā aprakstītā ražojuma neto cenai līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas, ir 17,2 %.
3. Laižot 1. punktā norādīto ražojumu brīvā apgrozībā Savienībā, tam piemēro nodrošinājumu, kas līdzvērtīgs pagaidu maksājuma apmēram.
4. Piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem, ja vien nav noteikts citādi.
2. pants
Neskarot Regulas (EK) Nr. 1225/2009 20. pantu, ieinteresētās personas viena mēneša laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas var pieprasīt, lai tām darītu zināmus būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula, kā arī var rakstveidā paziņot savu viedokli un lūgt mutvārdu uzklausīšanu Komisijā.
Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 21. panta 4. punktam attiecīgās personas viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var sniegt piezīmes par šīs regulas piemērošanu.
3. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2011. gada 10. februārī