NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1258/2011
ze dne 2. prosince 2011,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1881/2006, pokud jde o maximální limity dusičnanů v potravinách
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 315/93 ze dne 8. února 1993, kterým se stanoví postupy Společenství pro kontrolu kontaminujících látek v potravinách (1), a zejména na čl. 2 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (ES) č. 1881/2006 ze dne 19. prosince 2006, kterým se stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách (2), stanoví maximální limity dusičnanů v některé listové zelenině.
(2)
Navzdory pokroku ve správné zemědělské praxi jsou v některých případech maximální limity překračovány, a tudíž byla některým členským státům přiznána dočasná odchylka pro uvádění na trh některé listové zeleniny vypěstované a určené ke spotřebě na jejich území, která obsahuje množství dusičnanů přesahující stanovené maximální limity.
(3)
Od zavedení maximálních limitů dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu bylo provedeno mnoho šetření týkajících se faktorů, které ovlivňují přítomnost dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu, a opatření, která mají být přijata za účelem maximálního možného omezení přítomnosti dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu. Navzdory pokroku dosaženému ve správné zemědělské praxi v oblasti omezování přítomnosti dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu a přísnému uplatňování této správné zemědělské praxe nelze v některých regionech Unie soustavně dosahovat nižšího množství dusičnanů v hlávkovém salátu a čerstvém špenátu, než jsou stávající maximální limity. Důvodem je, že hlavním faktorem ovlivňujícím přítomnost dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu jsou klimatické, a zejména světelné podmínky. Tyto klimatické podmínky nemohou producenti řídit ani změnit.
(4)
Aby mohl být vytvořen aktuální vědecký základ pro dlouhodobější strategii řízení rizika vyplývajícího z přítomnosti dusičnanů v zelenině, bylo zapotřebí vědeckého posouzení rizika Evropským úřadem pro bezpečnost potravin (EFSA), které by zohledňovalo nové informace. Toto posouzení muselo vzít v úvahu všechny příslušné úvahy o rizicích a přínosech, například zvážení možných negativních dopadů dusičnanů oproti možným pozitivním účinkům konzumace zeleniny, jako jsou antioxidační účinky nebo jiné vlastnosti, které by mohly určitým způsobem působit proti rizikům plynoucím z dusičnanů a výsledných nitrososloučenin nebo tato rizika vyrovnávat.
(5)
Na žádost Komise vědecká komise pro kontaminující látky v potravinovém řetězci (dále jen „vědecká komise“) přijala dne 10. dubna 2008 vědecké stanovisko týkající se dusičnanů v zelenině (3). Vědecká komise porovnala rizika a přínosy související s expozicí dusičnanům ze zeleniny. Ve výsledku odhadovaná expozice dusičnanům ze zeleniny pravděpodobně nepřináší významné zdravotní riziko, a uznávané pozitivní vlivy konzumace zeleniny tudíž převládají. Vědecká komise uznala, že u zeleniny, která má ve stravě velký podíl, nebo v případě osob, v jejichž stravě je vysoký podíl zeleniny, jako například rukoly, se příležitostně vyskytují situace (např. nepříznivé podmínky pro místní/domácí produkci), kdy je třeba posuzovat případ od případu.
(6)
V návaznosti na diskusi o vhodných opatřeních a obavách vyjádřených v souvislosti s možnými riziky pro kojence a malé děti v případě expozice při akutním příjmu z potravy, požádala Komise úřad EFSA o doplňující vědecké prohlášení týkající se dusičnanů v zelenině, které by podrobněji posoudilo možná rizika pro kojence a malé děti spojená s přítomností dusičnanů v čerstvé zelenině a také zvážilo akutní příjem z potravy s přihlédnutím k aktuálním údajům o přítomnosti dusičnanů v zelenině, podrobnějším údajům o spotřebě zeleniny u kojenců a malých dětí a možnosti stanovení maximálních limitů dusičnanů v listové zelenině, které by mírně převyšovaly limity současné. Vědecká komise přijala dne 1. prosince 2010 prohlášení o možných rizicích pro veřejné zdraví u kojenců a malých dětí plynoucích z přítomnosti dusičnanů v listové zelenině (4).
(7)
V uvedeném prohlášení dospěla vědecká komise k závěru, že expozice dusičnanům ve vařeném špenátu připravovaném z čerstvého špenátu na úrovni stávajících nebo zamýšlených maximálních limitů pravděpodobně nepředstavuje zdravotní riziko, ačkoliv u některých kojenců nelze při konzumaci přesahující jedno špenátové jídlo za den určité riziko vyloučit. EFSA uvedl, že nebral v úvahu případné změny množství dusičnanů způsobené zpracováním potravin, jako např. mytím, loupáním a/nebo vařením, jelikož to nedostatek reprezentativních údajů neumožňoval. Nezohlednění kvantitativního dopadu zpracování potravin na množství dusičnanů může vést k nadhodnocení expozice. Dále se uvádí, že limity dusičnanů v hlávkovém salátu nepředstavují pro děti zdravotní riziko. Prosazování stávajících maximálních limitů dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu nebo zamýšlených maximálních limitů o 500 mg/kg vyšších než současné maximální hodnoty by mělo pouze malý dopad.
(8)
V zájmu zajištění právní jistoty producentů ve všech regionech Evropské unie, kteří přísně uplatňují správnou zemědělskou praxi za účelem maximálního možného snížení přítomnosti dusičnanů ve špenátu a hlávkovém salátu, je tedy vhodné mírně zvýšit maximální limity dusičnanů v čerstvém špenátu a hlávkovém salátu, aniž by došlo k ohrožení veřejného zdraví.
(9)
Vzhledem k tomu, že rukola někdy vykazuje velmi velké množství dusičnanů, je vhodné stanovit maximální limit pro rukolu. Maximální limit pro rukolu by měl být za dva roky přezkoumán s ohledem na snížení limitů poté, co budou určeny faktory, které se podílejí na přítomnosti dusičnanů v rukole, a poté, co dojde u rukoly k plnému uplatňování správné zemědělské praxe, která by množství dusičnanů omezila.
(10)
Vzhledem k tomu, že EFSA byl Komisí pověřen shromažďováním všech údajů o výskytu kontaminujících látek v potravinách, včetně dusičnanů, do jedné databáze, je vhodné, aby byly výsledky sdělovány přímo úřadu EFSA.
(11)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat a ani Evropský parlament ani Rada nevyjádřily s těmito opatřeními nesouhlas,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 1881/2006 se mění takto:
1)
V článku 7 se zrušují odstavce 1, 2 a 3.
2)
V článku 9 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Členské státy monitorují množství dusičnanů v zelenině, která je může obsahovat ve významném množství, zejména v zelené listové zelenině, a výsledky pravidelně sdělují úřadu EFSA.“
3)
V příloze se oddíl 1: Dusičnany nahrazuje oddílem uvedeným v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne vstupu v platnost. Maximální limity pro rukolu stanovené v bodě 1.5 přílohy se však použijí ode dne 1. dubna 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 2. prosince 2011.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1258/2011
(2011. gada 2. decembris),
ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1881/2006 attiecībā uz nitrātu maksimāli pieļaujamo koncentrāciju pārtikas produktos
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 1993. gada 8. februāra Regulu (EEK) Nr. 315/93, ar ko nosaka Kopienas procedūras attiecībā uz piesārņotājiem pārtikā (1), un jo īpaši tās 2. panta 3. punktu,
tā kā:
(1)
Komisijas 2006. gada 19. decembra Regulā (EK) Nr. 1881/2006, ar ko nosaka konkrētu piesārņotāju maksimāli pieļaujamo koncentrāciju pārtikas produktos (2), ir noteikta nitrātu maksimāli pieļaujamā koncentrācija dažos lapu dārzeņos.
(2)
Dažos gadījumos, lai gan labas lauksaimniecības prakse ir pilnveidota, maksimāli pieļaujamā koncentrācija tiek pārsniegta, tāpēc atsevišķām dalībvalstīm piešķīra pagaidu atkāpi konkrētu lapu dārzeņu laišanai tirgū, kuri audzēti un paredzēti patēriņam attiecīgās valsts teritorijā un kuru nitrātu koncentrācija pārsniedz noteikto maksimāli pieļaujamo koncentrāciju.
(3)
Kopš maksimāli pieļaujamo koncentrāciju sāka piemērot salātiem un spinātiem, ir veiktas daudzas izmeklēšanas par faktoriem, kuri ietekmē nitrātu sastopamību salātos un spinātos, un pasākumiem, kas veicami, lai pēc iespējas mazinātu nitrātu sastopamību salātos un spinātos. Lai gan attiecībā uz labu lauksaimniecības praksi ir gūtas sekmes, lai mazinātu nitrātu sastopamību salātos un spinātos, un stingru šīs labās lauksaimniecības prakses piemērošanu, dažos Savienības reģionos nav iespējams konsekventi panākt tādu nitrātu koncentrāciju salātos un svaigos spinātos, kas būtu zemāka par patlaban noteikto maksimāli pieļaujamo koncentrāciju. Tam par iemeslu ir tas, ka klimatiskie un it īpaši gaismas apstākļi ir galvenie faktori, kas nosaka nitrātu sastopamību salātos un spinātos. Ražotājs nevar ietekmēt vai mainīt šos klimatiskos apstākļus.
(4)
Lai nodrošinātu aktuālu zinātnisku pamatojumu ilgtermiņa stratēģijai, kā pārvaldīt dārzeņos sastopamo nitrātu radīto risku, bija vajadzīgs Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) veikts zinātnisks riska novērtējums, kurā ņemta vērā jaunākā informācija. Šādā novērtējumā bija jāņem vērā visi saistītie apsvērumi par risku un priekšrocībām, piemēram, jāizvērtē nitrātu iespējamā nelabvēlīgā ietekme attiecībā pret dārzeņu patēriņa labvēlīgo ietekmi, tostarp antioksidējošo iedarbību vai citām īpašībām, kas kādā veidā varētu neitralizēt vai līdzsvarot no nitrātiem un to atvasinājumiem, nitrozosavienojumiem, izrietošos riskus.
(5)
Pēc Komisijas pieprasījuma Ekspertu grupa jautājumos par piesārņojumu pārtikas apritē (“ekspertu grupa”) 2008. gada 10. aprīlī pieņēma zinātnisku atzinumu par nitrātiem dārzeņos (3). Ekspertu grupa salīdzināja dārzeņos sastopamo nitrātu iedarbības riskus un priekšrocības. Kopumā domājams, ka aplēstā iedarbība no nitrātiem dārzeņos neradīs ievērojamu apdraudējumu veselībai, tāpēc dārzeņu patēriņa atzītā labvēlīgā ietekme dominē. Ekspertu grupa atzina, ka atsevišķos gadījumos (piemēram, ja vietējie/iekšzemes ražošanas apstākļi ir nelabvēlīgi) dārzeņiem, kuri veido lielo uztura daļu, vai personām, kuras uzturā patērē daudz dārzeņu, tostarp rukola salātus, būs vajadzīgs specifisks novērtējums.
(6)
Pēc pārrunām par piemērotiem pasākumiem un bažām, kas paustas attiecībā uz risku zīdaiņiem un maziem bērniem saistībā ar akūtu uztura iedarbību, Komisija aicināja EFSA sniegt papildu zinātnisku paziņojumu par nitrātiem dārzeņos, kurā sīkāk novērtēts iespējamais risks zīdaiņiem un maziem bērniem saistībā ar nitrātu sastopamību svaigos dārzeņos, apsverot arī akūtas uztura iedarbības iespēju, ņemot vērā jaunākos datus par nitrātu sastopamību dārzeņos, sīkākus datus par zīdaiņu un mazu bērnu dārzeņu patēriņu un iespēju noteikt vēl nedaudz augstāku nitrātu maksimāli pieļaujamo koncentrāciju lapu dārzeņos nekā patlaban noteiktā koncentrācija. Ekspertu grupa 2010. gada 1. decembrī pieņēma paziņojumu par iespējamu sabiedrības veselības apdraudējumu zīdaiņiem un maziem bērniem no nitrātu sastopamības lapu dārzeņos (4).
(7)
Minētajā paziņojumā ekspertu grupa secināja, ka pašreizējā vai paredzētajā maksimāli pieļaujamajā koncentrācijā nitrātu iedarbība no spinātiem, kas gatavoti no svaigiem spinātiem, domājams, neradīs bažas veselībai, tomēr nevar izslēgt risku zīdaiņiem, kuri spinātus ēd vairāk nekā vienā ēdienreizē dienā. EFSA norādīja, ka tā nebija ņēmusi vērā iespējamas nitrātu sastāva izmaiņas, kas rodas pārtikas apstrādē, piemēram, mazgājot, mizojot un/vai gatavojot, jo tas nebija iespējams reprezentatīvu datu trūkuma dēļ. Neņemot vērā pārtikas apstrādes kvantitatīvo ietekmi uz nitrātu līmeni, iedarbība var tikt pārvērtēta. Turklāt secināja, ka nitrātu līmenis salātos nerada bažas par bērnu veselību. Piemērojot pašreizējo maksimāli pieļaujamo nitrātu koncentrāciju salātos un spinātos vai paredzēto maksimālo koncentrāciju (par 500 mg/kg vairāk nekā patlaban), ietekme būtu minimāla.
(8)
Lai ražotājiem visos Eiropas Savienības reģionos nodrošinātu tiesisko noteiktību, kas stingri piemēro labu lauksaimniecības praksi, lai pēc iespējas mazinātu nitrātu sastopamību spinātos un salātos, ir lietderīgi mazliet paaugstināt maksimāli pieļaujamo nitrātu koncentrāciju svaigos spinātos un salātos, neapdraudot sabiedrības veselību.
(9)
Tā kā rukola salātos sastopamās nitrātu koncentrācijas nereti ir ļoti augstas, ir lietderīgi noteikt maksimāli pieļaujamo koncentrāciju rukola salātiem. Maksimāli pieļaujamā koncentrācija rukola salātiem būtu jāpārskata pēc diviem gadiem ar mērķi samazināt koncentrāciju, kad būs noteikti faktori, kuri ietekmē nitrātu sastopamību rukola salātos, un pilnībā īstenot labu lauksaimniecības praksi attiecībā uz rukola salātiem, lai samazinātu nitrātu koncentrāciju.
(10)
Komisija ir pilnvarojusi EFSA vienā datubāzē apkopot datus par visiem ar piesārņotājiem, tostarp nitrātiem, saistītiem gadījumiem, tāpēc ir lietderīgi šos rezultātus sūtīt tieši EFSA.
(11)
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, un ne Eiropas Parlaments, ne Padome pret tiem nav iebildusi,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulu (EK) Nr. 1881/2006 groza šādi:
1)
regulas 7. pantā 1., 2. un 3. punktu svītro;
2)
regulas 9. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
“1. Dalībvalstis uzrauga nitrātu koncentrāciju dārzeņos, kas var saturēt ievērojamu nitrātu daudzumu, īpaši zaļo lapu dārzeņos, un rezultātus regulāri paziņo EFSA”;
3)
regulas pielikumā 1. sadaļu “Nitrāti” aizstāj ar sadaļu, kas iekļauta šīs regulas pielikumā.
2. pants
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no spēkā stāšanās dienas. Tomēr maksimāli pieļaujamo koncentrāciju rukola salātiem, kas norādīta pielikuma 1.5. punktā, piemēro no 2012. gada 1. aprīļa.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2011. gada 2. decembrī