NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 478/2010
ze dne 1. června 2010,
kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1 Zahájení řízení
(1)
Dne 8. září 2009 Komise zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie (2) oznámení o zahájení antidumpingového řízení (dále jen „oznámení o zahájení“) týkajícího se dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), Korejské republiky (dále jen „Korea“) a Tchaj-wanu (dále jen „dotčené země“).
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno v návaznosti na podnět, který podalo dne 27. července 2009 Evropské sdružení pro umělá vlákna (European Association Man-made Fibres Association, CIRFS) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 60 %, celkové výroby vysokopevnostních nití z polyesterů v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení.
1.2 Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žádající výrobce v Unii, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, uživatele, další strany, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR, Koreje a Tchaj-wanu. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Žadatel, ostatní výrobci v Unii, vyvážející výrobci v ČLR, Koreji a Tchaj-wanu, dovozci a uživatelé předložili svá stanoviska. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu vyvážejících výrobců v ČLR a Koreji a dovozců se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni známí vyvážející výrobci v ČLR a Koreji a dovozci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení uvedli za období od 1. července 2008 do 30. června 2009 základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem.
(6)
Jak je vysvětleno v 22. až 27. bodě odůvodnění, jedenáct vyvážejících výrobců v ČLR poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Pokud jde o Koreu, čtyři vyvážející výrobci poskytli požadované informace a souhlasili se zařazením do vzorku.
(7)
Na základě posouzení informací poskytnutých spolupracujícími vyvážejícími výrobci vybrala Komise vzorek tří vyvážejících výrobců v ČLR, resp. skupin společností ve spojení, vykazujících největší objem vývozu do Unie. Výběr vzorku byl konzultován a dohodnut se všemi dotčenými vyvážejícími výrobci i jejich sdruženími a orgány v ČLR.
(8)
V případě Koreje pouze čtyři vyvážející výrobci poskytli požadované informace pro účely sestavení vzorku. Vzhledem k malému počtu vyvážejících výrobců, kteří projevili ochotu spolupracovat, bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný.
(9)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku v ČLR a vyvážejícím výrobcům, kteří o tyto formuláře požádali, s cílem vyžádat si individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
(10)
Komise dotčeným vyvážejícím výrobcům v ČLR, orgánům ČLR a žadatelům oficiálně sdělila výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení konkrétní důvody.
(11)
Dva vyvážející výrobci, kteří nebyli zařazeni do vzorku, protože nesplnili kritéria stanovená v čl. 17 odst. 1 základního nařízení, požádali o individuální dumpingové rozpětí podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Nicméně bylo shledáno, že individuální zjišťování dotčených vyvážejících výrobců by vyžadovalo další kontroly na místě a zvláštní posouzení, a znamenalo by tudíž příliš velké zatížení a bránilo by včasnému ukončení šetření. Proto byl učiněn předběžný závěr, že žádost daných vyvážejících výrobců o individuální zjišťování není možno přijmout.
(12)
Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a všem dalším společnostem, které se přihlásily v termínech stanovených v oznámení o zahájení, a to čtyřem výrobcům v Unii, deseti dovozcům a 68 uživatelům.
(13)
Odpovědi byly obdrženy od žádajících výrobců v Unii a jednoho dalšího výrobce v Unii, kteří toto šetření podpořili, dvou dovozců, kteří nejsou ve spojení, a 33 uživatelů.
(14)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii:
-
Brilen SA, Barbastro, Španělsko,
-
Performance Fibers, Bascharage, Lucembursko a společnosti s ní ve spojení Performance Fibers Longlaville, Longwy, Francie; Performance Fibers GmbH, Bad Hersfeld, Německo; Performance Fibers, Bobingen, Německo; Performance Fibers, Guben, Německo,
-
Polyester High Performance, Wuppertal, Německo,
-
Sioen, Mouscron, Belgie.
Dovozci v Unii:
-
Protex Advanced Textiles GmbH, Rosendahl, Německo.
Uživatelé v Unii:
-
Autoliv Romania SA, Brasov, Rumunsko,
-
Guth & Wolf GmbH, Gütersloh, Německo,
-
Michelin, Clermont Ferrand, Francie,
-
Mitas, a. s. Praha, Česká republika.
Vyvážející výrobci v ČLR:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd., Shaoxing,
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd, Haining,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd, Huzhou.
Vyvážející výrobci v Koreji:
-
Hyosung Corporation, Soul,
-
Kolon Industries Inc, Soul,
-
KP Chemtech Corporation, Ulsan,
-
Samyang Corporation, Soul.
Vyvážející výrobci na Tchaj-wanu:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd, Taipei,
-
Shinkong Corporation, Taipei.
Dovozci, kteří jsou ve spojení s výrobci v Unii:
-
Hyosung Luxembourg SA, Lucembursko.
Výrobci ve srovnatelné zemi:
-
Performance Fibers, Inc. a Performance Fibers Operations, Inc., Richmond, USA.
1.3 Období šetření
(15)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období šetření“). Průzkum trendů významných pro posouzení újmy se týkal období od ledna 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(16)
Dotčeným výrobkem jsou vysokopevnostní nitě z polyesterů (jiné než šicí nitě), neupravené pro drobný prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex, pocházející z ČLR, Koreje a Tchaj-wanu (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN 5402 20 00.
(17)
Dotčený výrobek se vyznačuje vynikajícími vlastnostmi a využívá se pro řadu rozmanitých konečných použití, například vyztužování pneumatik, široké tkaniny, dopravníkové pásy, bezpečnostní pásy, lana, sítě a geosyntetické produkty.
(18)
V průběhu vyšetřování některé zúčastněné strany tvrdily, že nit používaná při výrobě pneumatik, tzv. „vysokomodulová málosrážlivá“ (dále jen „HMLS“) nit by měla být vyjmuta z rozsahu šetření. Strany tvrdí, že HMLS má odlišné charakteristiky a použití oproti jiným vysokopevnostním nitím.
(19)
Šetření však prokázalo, že ačkoli má nit HMLS některé odlišné charakteristiky oproti jiným vysokopevnostním nitím (např. modul, srážlivost, pevnost v tahu a odolnost proti únavě materiálu), různé typy dotčeného výrobku mají všechny stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti. Proto jsou považovány za jeden výrobek.
2.2 Obdobný výrobek
(20)
U výrobku vyváženého do Unie z ČLR, Koreje a Tchaj-wanu, výrobku vyráběného a prodávaného na domácím trhu v Koreji a na Tchaj-wanu, jakož i u výrobku vyráběného a prodávaného v ČLR čínským vyvážejícím výrobcem, kterému bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, a také u výrobku vyráběného a prodávaného v Unii výrobci v Unii byly zjištěny stejné základní fyzikální a technické vlastnosti, jakož i stejná využití. Proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení předběžně považují za obdobné.
3. VÝBĚR VZORKŮ
3.1 Výběr vzorku dovozců
(21)
Vzhledem k velkému počtu dovozců identifikovaných na základě podnětu se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku dovozců v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení. Avšak po přezkoumání předložených informací a vzhledem k nízkému počtu dovozců, kteří projevili ochotu spolupracovat, bylo rozhodnuto, že není třeba provést výběr vzorku.
3.2 Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR
(22)
Vzhledem k vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro stanovení dumpingu v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení.
(23)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda by byl výběr vzorku nutný, a pokud ano, vybrat vzorek, byli vyvážející výrobci v ČLR požádáni, aby se do 15 dnů od zahájení šetření přihlásili a poskytli základní informace o svém vývozu a prodeji na domácím trhu, o přesných činnostech s ohledem na výrobu dotčeného výrobku a o názvech a činnostech všech společností, s nimiž jsou ve spojení a které se podílejí na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku.
(24)
Při výběru reprezentativního vzorku proběhly rovněž konzultace s orgány ČLR a sdružením výrobců, tj. čínskou obchodní komorou pro dovoz a vývoz textilu (China Chamber of Commerce for Import and Export of Textiles).
3.2.1 Předběžný výběr spolupracujících vyvážejících výrobců
(25)
Celkem se ozvalo jedenáct vyvážejících výrobců, včetně skupin společností ve spojení v ČLR, a předložili požadované informace ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všichni uvedli, že během období šetření vyváželi dotčený výrobek do Unie, a vyjádřili přání být součástí vzorku. Proto se v případě těchto jedenácti vyvážejících výrobců má za to, že na současném šetření spolupracují (dále jen „spolupracující vyvážející výrobci“).
(26)
Vyvážející výrobci, kteří se ve výše uvedené lhůtě nepřihlásili nebo včas neposkytli požadované informace, byli považováni za společnosti, které v rámci šetření nespolupracují. Z porovnání údajů Eurostatu o dovozu s objemem vývozu dotčeného výrobku do Unie, který za období šetření nahlásily společnosti uvedené v 25. bodě odůvodnění, vyplývá, že spolupráce čínských vyvážejících výrobců byla velmi intenzivní, jak je uvedeno v 73. bodě odůvodnění.
3.2.2 Výběr vzorku spolupracujících vyvážejících vývozců v ČLR
(27)
V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení byl základním kritériem Komise pro výběr vzorku největší reprezentativní objem vývozu vysokopevnostních nití do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Vybraný vzorek tvoří tři společnosti, resp. skupiny společností ve spojení, představující více než 65 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl výběr vzorku konzultován a dohodnut se všemi dotčenými vyvážejícími výrobci i jejich sdruženími a s orgány v ČLR.
3.3 Individuální zjišťování
(28)
Dva vyvážející výrobci, kteří nebyli zařazeni do vzorku, protože nesplnili kritéria stanovená v čl. 17 odst. 1 základního nařízení, požádali o to, aby bylo stanoveno individuální dumpingové rozpětí podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
(29)
Jak je uvedeno v 27. bodě odůvodnění, byl vzorek omezen na přiměřený počet společností, které by mohly být ve stanovené lhůtě přezkoumány. Společnosti zkoumané za účelem šetření dumpingu u dotčených zemí jsou uvedeny ve 14. bodě odůvodnění. S ohledem na řadu inspekcí, které by měly být provedeny v prostorách těchto společností, jejichž součástí v případě ČLR je ověření žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství a odpovědí v dotazníku ohledně antidumpingu, bylo shledáno, že individuální zjišťování by znamenalo příliš velké zatížení a bránilo by včasnému ukončení šetření.
(30)
Proto byl učiněn předběžný závěr, že dvě žádosti o individuální zjišťování nemohou být přijaty.
4. DUMPING
4.1 Obecná metodika
(31)
Níže uvedená obecná metodika byla uplatněna na všechny vyvážející výrobce z Koreje a Tchaj-wanu, vyvážejícímu výrobci v ČLR bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství a s ohledem na pojem srovnatelná země také na dva další vyvážející výrobce v ČLR zařazené do vzorku, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. Předložená zjištění o dumpingu pro každou ze zemí dotčenou v tomto šetření proto popisuje pouze to, co je pro každou vyvážející zemi specifické.
4.1.1 Běžná hodnota
(32)
V souladu se čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve přezkoumala, zda byl domácí prodej obdobných výrobků nezávislým odběratelům uskutečněný jednotlivými vyvážejícími výrobci reprezentativní, tedy zda byl celkový objem takového prodeje rovný či vyšší než 5 % celkového objemu odpovídajícího vývozního prodeje do Unie.
(33)
Následně Komise identifikovala typy výrobku prodávané na domácím trhu společnostmi s celkově reprezentativním domácím prodejem, které jsou totožné nebo přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Unie.
(34)
Pro každý typ výrobku, který vyvážející výrobci prodávali na domácím trhu a u kterého bylo zjištěno, že je přímo srovnatelný s druhem prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda byl domácí prodej dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto typu výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval 5 % nebo více z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie.
(35)
Komise následně přezkoumala, zda by se domácí prodej jednotlivých společností mohl považovat za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo pro každý typ výrobku stanovením podílu ziskového domácího prodeje nezávislým odběratelům.
(36)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu nejméně ve výši vypočítaných výrobních nákladů představoval více než 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku a pokud vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr cen veškerého prodeje daného druhu na domácím trhu.
(37)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného typu výrobku nedosahoval jednotkových nákladů, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku.
(38)
Pokud byly všechny typy výrobků prodány se ztrátou, usoudilo se, že nebyly prodány v běžném obchodním styku.
(39)
U prodeje typů výrobků, které se neuskutečnily v běžném obchodním styku, jakož i u typů výrobků, které se neprodaly v reprezentativním množství na domácím trhu, Komise použila početně zjištěnou běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(40)
Pro stanovení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly vzniklé prodejní, správní a režijní náklady (dále jen „PSR“) a vážený průměrný zisk realizovaný každým z příslušných spolupracujících vyvážejících výrobců v domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku během období šetření přičteny k jejich průměrným výrobním nákladům během období šetření. Tam, kde to bylo nezbytné, byly výrobní náklady a ohlášené PSR náklady předtím, než se použily k posouzení, zda se jednalo o běžný obchodní styk, a k výpočtu běžných hodnot, upraveny.
4.1.2 Vývozní cena
(41)
Ve všech případech, kdy se dotčený výrobek vyvážel nezávislým odběratelům v Unii, se vývozní cena stanovila v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, zejména na základě skutečně zaplacených či splatných vývozních cen.
(42)
V případech, kdy byl prodej uskutečněn prostřednictvím dovozce ve spojení, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení, jmenovitě na základě cen, za které byly dovážené výrobky poprvé znovu prodány nezávislým odběratelům. V těchto případech byly provedeny úpravy pro všechny náklady včetně cel a daní za období mezi dovozem a novým prodejem, jakož i pro přiměřené rozpětí pro PSR náklady a zisk. Byly použity vlastní PSR náklady dovozce ve spojení a bylo stanoveno přiměřené ziskové rozpětí na základě rozpětí, kterého podle šetření dosáhl nezávislý dovozce dotčeného výrobku.
4.1.3 Srovnání
(43)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(44)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Příslušné úpravy byly přiznány ve všech případech, ve kterých byly označeny za přiměřené, přesné a podložené ověřenými důkazy.
4.1.4 Dumpingové rozpětí
(45)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro každého spolupracujícího vyvážejícího výrobce stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžných hodnot s váženým průměrem vývozních cen.
4.2 ČLR
4.2.1 Posouzení zacházení jako v tržním hospodářství
(46)
Na základě čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se v rámci antidumpingových šetření dovozu z ČLR běžná hodnota určuje v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku u těch vyvážejících výrobců, kteří splňují kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(47)
Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
1)
obchodní rozhodnutí a rozhodnutí o nákladech reagují na tržní signály, bez zásadních zásahů státu; náklady nejdůležitějších vstupů se zakládají na tržní hodnotě;
2)
společnosti disponují jednoznačným a jasným účetnictvím prověřeným nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (IAS) a používaným ve všech oblastech;
3)
neexistují žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství;
4)
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a o vlastnictví;
5)
měnové přepočty jsou prováděny podle tržních směnných kursů.
(48)
Všechny společnosti zařazené do vzorku požádaly o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství a ve stanovených lhůtách odpověděly na formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Komise v prostorách příslušných společností vyhledala a ověřila informace uvedené ve formulářích žádosti a všechny další informace, které byly považovány za nezbytné.
(49)
Inspekcí se zjistilo, že dva spolupracující vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku nesplnili požadavky kritérií pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(50)
Konkrétně jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku nesplnil požadavky kritérií 1 až 3. Za prvé nebyl schopen prokázat, že rozhodnutí byla přijímána v reakci na tržní signály a bez zásadních zásahů státu, a to vzhledem k tomu, že byla zjištěna omezení v jeho prodejních aktivitách, jako je povinnost prodat určitý objem dotčeného výrobku na domácím trhu. Za druhé neprokázal, že jeho účetní záznamy byly ověřeny auditorem v souladu s mezinárodními účetními standardy (IAS). Šetření poukázalo na řadu nesrovnalostí a nedostatků v účtech žadatele a zjistilo jistá porušení zásad mezinárodních účetních standardů (IAS). Nakonec byla odhalena zkreslení způsobená systémem netržního hospodářství, a to v podobě nesprávného ocenění práv k užívání pozemků.
(51)
Další vyvážející výrobce zařazený do vzorku nebyl schopen prokázat, že splňuje kritéria 1 a 3. Nebyl schopen prokázat, že rozhodnutí byla přijímána v reakci na tržní signály a bez zásadních zásahů státu vzhledem k tomu, že byla zjištěna omezení v jeho prodejních aktivitách, podobně jako v 50. bodě odůvodnění, a navzdory státní certifikaci bylo zjištěno, že část jeho základního kapitálu nebyla splacena. Byla rovněž odhalena zkreslení způsobená systémem netržního hospodářství, a to v podobě nesprávného ocenění práv k užívání pozemků.
(52)
Jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku prokázal, že splňuje všechna kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a mohlo mu být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
4.2.2 Individuální zacházení
(53)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné celostátní clo stanoví pro země spadající pod tento článek, s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení pro přiznání individuálního zacházení.
(54)
Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné podobě a pouze pro orientaci:
1)
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk;
2)
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny;
3)
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích;
4)
měnové přepočty jsou prováděny podle tržních směnných kursů a
5)
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.
(55)
Vyvážející výrobci zařazení do vzorku, kteří nesplnili kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství, požádali rovněž o individuální zacházení v případě, že jim tržní zacházení nebude přiznáno.
(56)
Na základě dostupných informací bylo předběžně stanoveno, že všechny podmínky pro přiznání individuálního zacházení stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení splňují tito dva vyvážející výrobci v ČLR, kteří byli zařazeni do vzorku:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
4.2.3 Srovnatelná země
(57)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, v zemích v procesu hospodářské transformace určí na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“).
(58)
V oznámení o zahájení byly jako vhodná srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty v ČLR navrženy Spojené státy americké (USA). Komise vyzvala všechny zúčastněné strany, aby k tomuto návrhu předložily připomínky.
(59)
Velké množství stran se proti tomuto návrhu ohradilo a navrhlo použít Tchaj-wan nebo Koreu, neboť jsou podle jejich soudu pro tyto účely vhodnější. Byly předloženy tyto argumenty:
a)
výrobní procesy a náklady v USA se podstatně liší od výrobních procesů a nákladů v ČLR, neboť strojní vybavení používané v USA je zastaralé, zatímco vybavení používané většinou čínských výrobců je moderní a založené na nejmodernějších technologiích. Většina čínských, tchajwanských a korejských vyvážejících výrobců využívá moderní jednostupňovou výrobní technologii, díky čemuž je jejich výroba efektivnější, než je tomu v USA;
b)
skutečnost, že tchajwanští a korejští vývozci údajně provádějí dumping, je pro účely výběru vhodné srovnatelné země bezpředmětná;
c)
žadatelé mají společnosti ve spojení v USA a nebylo by vhodné založit běžnou hodnotu na informacích poskytnutých těmito společnostmi;
d)
podmínky hospodářské soutěže v USA se liší od podmínek, které převládají v ČLR. Americký trh je prakticky monopolizovaný jedním výrobcem, zatímco Tchaj-wan a Korea mají celou řadu domácích výrobců tak, jako je tomu v ČLR.
(60)
Komise přezkoumala výše uvedené připomínky a konstatovala, že pokud se jedná o srovnatelnou zemi, jsou vesměs platné. Dále bylo prošetřováno, zda by se Tchaj-wan nebo Korea mohly stát možnou třetí zemí s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR.
(61)
Šetření ukázalo, že zejména v Tchaj-wanu existuje vyšší míra srovnatelnosti konečných výrobků s ČLR. Bylo poznamenáno, že vyvážející výrobci v Tchaj-wanu jsou rovněž přítomni v ČLR s výrobci, kteří jsou ve spojení, a že v obou zemích v podstatě působí za podobných podmínek.
(62)
Na tomto základě bylo považováno za vhodnější použít Tchaj-wan jako srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení.
(63)
Po zvolení Tchaj-wanu za srovnatelnou zemi se provedl výpočet běžné hodnoty na základě údajů ověřených v prostorách u tchajwanských vyvážejících výrobců, kteří při vyšetřování plně spolupracovali. Běžná hodnota se založila na ceně zaplacené nebo splatné při prodeji na domácím trhu v Tchaj-wanu za srovnatelné typy výrobků, pokud se zjistilo, že prodej byl realizován v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku. To byl případ řady vyvážených druhů výrobků.
4.2.4 Běžná hodnota
4.2.4.1 Vyvážející výrobce zařazený do vzorku, kterému bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(64)
Zjistilo se, že většina domácího prodeje vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku, kterému bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, se uskutečňuje v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku. Běžná hodnota byla pro tyto typy výrobků založena na cenách skutečně zaplacených nebo splatných nezávislými odběrateli na domácím trhu v ČLR během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení.
(65)
U prodej těch typů výrobků, který se neuskutečnil v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat způsobem uvedeným ve 40. bodě odůvodnění.
4.2.4.2 Vyvážející výrobci zařazení do vzorku, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(66)
Jak je uvedeno v 57. až 63. bodě odůvodnění, běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, se stanoví na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetích zemích s tržním hospodářstvím, v tomto případě Tchaj-wanu.
(67)
U zbylých vyvážených typů výrobků, které tchajwanští výrobci buď neprodávali v běžném obchodním styku v Tchaj-wanu, nebo v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo nutné běžnou hodnotu vypočítat. Běžná hodnota byla spočítána na základě výše uvedeného 40. bodu odůvodnění.
4.2.5 Vývozní cena
(68)
Veškerý prodej dotčeného výrobku uskutečněný třemi vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku na trh Unie byly uskutečněny přímo nezávislým odběratelům v Unii. V důsledku toho byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné.
4.2.6 Srovnání
(69)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly u všech společností, jichž se šetření týkalo, provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, námořní dopravu a pojištění, na manipulaci a nakládku, ve vedlejších nákladech, v nákladech spojených s balením, nákladech na úvěr, rozdíly v provizích, slevách z cen, rabatech a nepřímém zdanění, pokud byly použitelné a odůvodněné.
4.2.7 Dumpingová rozpětí
4.2.7.1 U vyvážejících výrobců zařazených do vzorku
(70)
U společností zařazených do vzorku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu výrobku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(71)
Na tomto základě prozatímní vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0 %
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
4.2.7.2 U ostatních spolupracujících vyvážejících výrobců
(72)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku, přičemž nebylo zohledněno rozpětí vyvážejícího výrobce s nulovým dumpingovým rozpětím. Na tomto základě bylo dumpingové rozpětí pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku předběžně stanoveno na hodnotu 8,9 %.
(73)
Pokud jde o všechny ostatní vývozce v ČLR, Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Celkové množství vývozu uvedené v odpovědích obdržených při výběru vzorku od všech spolupracujících vyvážejících výrobců bylo porovnáno s celkovým dovozem z ČLR, který byl odvozen z dovozní statistiky Eurostatu. Zjištěný podíl spolupráce činil 100 %. Na tomto základě byla úroveň spolupráce považována za vysokou, a proto bylo považováno za vhodné stanovit dumpingové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce na nejvyšší dumpingové rozpětí stanovené pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(74)
Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 9,3 %.
4.3 Korea
4.3.1 Běžná hodnota
(75)
Bylo zjištěno, že většina domácího prodeje typů výrobků prodávaných na vývoz do Unie všemi čtyřmi vyšetřovanými společnostmi se uskutečňuje v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku. Běžná hodnota byla pro tyto typy výrobků založena na cenách skutečně zaplacených nebo splatných nezávislými odběrateli na domácím trhu v Koreji během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení.
(76)
U prodeje těch typů výrobků, který se neuskutečnil v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat. Všechny čtyři vyšetřované společnosti měly domácí prodej určitých druhů produktů, které nebyly uskutečněny v reprezentativním množství ani v běžném obchodním styku. V těchto případech byla běžná hodnota spočítána na základě výše uvedeného 40. bodu odůvodnění.
4.3.2 Vývozní cena
(77)
Část vývozního prodeje jednoho vyvážejícího výrobce byla přímo určena dovozci v Unii, který je s ním ve spojení. V důsledku toho byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny, za niž byly výrobky poprvé prodány nezávislému kupujícímu, a v souladu s metodikou popsanou výše ve 42. bodě odůvodnění.
(78)
Zbylý vývoz dotčeného výrobku uskutečněný zmíněným vyvážejícím výrobcem a veškerý vývozní prodej uskutečněný třemi dalšími vyvážejícími výrobci byly uskutečněny přímo nezávislým odběratelům v Unii. Pro tento prodej byla vývozní cena stanovena v souladu se čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné.
4.3.3 Srovnání
(79)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly, kde to bylo na místě a odůvodněno, stanoveny všem vyšetřovaným vyvážejícím výrobcům dovolené odchylky v rozdílech nákladů za dopravu, námořní dopravu a pojištění, nákladů manipulace a nakládky, vedlejších nákladů, nákladů spojených s balením, úvěrů a provize.
(80)
Všechny čtyři prověřované společnosti požadovaly úpravu o částku odpovídající clu podle čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení na základě toho, že dovozními poplatky byl údajně zatížen obdobný výrobek, když byl určen pro spotřebu ve vyvážející zemi, tato částka však byla vrácena nebo nebyla zaplacena, když byl výrobek prodán na vývoz do Unie.
(81)
Toto tvrzení se považuje za nepodložené, poněvadž žádná z těchto čtyř společností neprokázala, že dovozní poplatky vrácené společnostem souvisely s vývozem dotčeného výrobku do Unie.
4.3.4 Dumpingová rozpětí
(82)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení byl u každé společnosti pro každý typ výrobku určený vážený průměr běžné hodnoty srovnán s váženým průměrem vývozní ceny každého odpovídajícího typu výrobku.
(83)
Na tomto základě jsou dumpingová rozpětí vyjádřena jako procento dovozní ceny CIF s dodáním na hranice Unie bez úhrady cla u všech dotčených vyvážejících výrobců v Koreji pod minimální úrovní 2 % ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení.
(84)
Je nutné uvést, že po porovnání s údaji Eurostatu o dovozu tito čtyři korejští vyvážející výrobci představují veškerý vývoz pocházející z této země. Vyvozuje se proto předběžný závěr, že přijetí antidumpingových opatření s ohledem na dovoz z Koreje nebylo opodstatněné.
(85)
Jestliže se tyto závěry potvrdí v dalším průběhu šetření, bude řízení s ohledem na Koreu zastaveno.
4.4 Tchaj-wan
4.4.1 Běžná hodnota
(86)
Bylo zjištěno, že většina domácího prodeje typů výrobků prodávaných na vývoz do Unie dvěma vyšetřovanými společnostmi se uskutečňuje v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku. Běžná hodnota byla pro tyto typy výrobků založena na cenách skutečně zaplacených nebo splatných nezávislými odběrateli na domácím trhu v Tchaj-wanu během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení.
(87)
U prodeje těch typů výrobků, které se neuskutečnily v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat. Obě vyšetřované společnosti měly domácí prodej určitých druhů produktů, které nebyly uskutečněny v reprezentativním množství ani v běžném obchodním styku. V těchto případech byla běžná hodnota spočítána na základě 40. bodu odůvodnění.
4.4.2. Vývozní cena
(88)
Veškerý prodej dotčeného výrobku uskutečněný dvěma spolupracujícími vyvážejícími výrobci na trh Unie byl uskutečněn přímo nezávislým odběratelům v Unii. V důsledku toho byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné.
4.4.3 Srovnání
(89)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly, kde to bylo na místě a odůvodněno, stanoveny všem vyšetřovaným vyvážejícím výrobcům dovolené odchylky v rozdílech nákladů za dopravu, námořní dopravu a pojištění, nákladů manipulace a nakládky, vedlejších nákladů, nákladů spojených s balením, úvěrů, provize, slev a rabatů.
4.4.4 Dumpingová rozpětí
(90)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení byl u každé společnosti pro každý typ výrobku určený vážený průměr běžné hodnoty srovnán s váženým průměrem vývozní ceny každého odpovídajícího typu výrobku.
(91)
Na tomto základě jsou dumpingová rozpětí vyjádřena jako procento dovozní ceny CIF s dodáním na hranice Unie bez úhrady cla následující:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd
3,9 %,
-
Shinkong Corporation
nepatrná
(92)
S ohledem na dovoz z Tchaj-wanu je nutné uvést, že po porovnání s údaji Eurostatu dva spolupracující vyvážející výrobci představují veškerý vývoz pocházející z této země. Celostátní dumpingové rozpětí bylo stanoveno pro Tchaj-wan. Zjistilo se, že celostátní dumpingové rozpětí je pod minimální úrovní 2 % stanovené v čl. 9 odst. 3 základního nařízení. Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových opatření s ohledem na dovoz z Tchaj-wanu nebylo opodstatněné.
(93)
Jestliže se tyto závěry potvrdí v dalším průběhu šetření, bude řízení s ohledem na Tchaj-wan zastaveno.
5. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
5.1 Výroba v Unii
(94)
Pro stanovení celkové výroby v Unii byly použity všechny dostupné informace o výrobcích v Unii, včetně informací obsažených v podnětu a údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a po jeho zahájení.
(95)
Na tomto základě bylo odhadnuto, že celková výroba v Unii během období šetření činila asi 121 000 tun. Toto množství zahrnuje výrobu všech výrobců v Unii, kteří se přihlásili, a odhadovanou výrobu výrobců, kteří se během řízení nevyjádřili. Vzhledem k absenci dalších informací byly pro stanovení celkové výroby v Unii a spotřeby Unie použity údaje o výrobcích, kteří se nevyjádřili, uvedené v podnětu. Na výrobce, kteří se nevyjádřili, připadalo v období šetření přibližně 22 % celkové výroby v Unii. Ze známých výrobců v Unii žádný nezaujal neutrální ani nesouhlasné stanovisko k zahájení šetření.
(96)
Objem výroby výrobců v Unii, kteří podnět podpořili, dosáhl v období šetření 94 000 tun, což představuje přibližně 78 % celkové odhadované výroby v Unii.
5.2 Definice výrobního odvětví Unie
(97)
Jak je uvedeno v 96. bodě odůvodnění, šetření ukázalo, že výrobci v Unii, kteří podpořili podnět a souhlasili s tím, že budou při šetření spolupracovat, představují přibližně 78 % celkové výroby v Unii během období šetření. Tito výrobci jsou proto považováni za představitele výrobního odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
6. ÚJMA
6.1 Spotřeba v Unii
(98)
Spotřeba byla stanovena na základě údajů o celkovém dovozu získaných z Eurostatu a celkového prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, včetně odhadu prodeje výrobců, kteří se nevyjádřili.
(99)
Jak bylo uvedeno v 95. bodě odůvodnění, kvůli nedostatku jiných informací o výrobcích, kteří se nevyjádřili o své výrobě a prodeji vysokopevnostních nití během posuzovaného období, byly použity údaje týkající těchto výrobců poskytnuté v podnětu.
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
2005
2006
2007
2008
Období šetření
V tunách
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Index
100
106
120
109
93
Zdroj: Eurostat, údaje v podnětu a odpovědi na dotazník.
(100)
Celkově spotřeba v Unii v posuzovaném období poklesla o 7 %. Bylo zjištěno, že spotřeba nejprve vzrostla o 20 % mezi rokem 2005 a 2007, po čemž poklesla o 22 % mezi rokem 2007 a obdobím šetření. Snížení spotřeby v roce 2008 a v období šetření byla výsledkem nižší poptávky, zejména v druhé polovině roku 2008, v důsledku hospodářské krize.
6.2 Dovoz do Unie z dotčených zemí
6.2.1 Souhrnné posouzení účinků dovozu z dotčených zemí
(101)
Komise zkoumala, zda má být dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR, Koreje a Tchaj-wanu posouzen souhrnně ve shodě s čl. 3 odst. 4 základního nařízení.
(102)
Ohledně výše uvedeného dovozu z Tchaj-wanu a Koreje bylo předběžně stanoveno, že tchajwanský a korejský dovoz se v období šetření neuskutečňoval za dumpingové ceny.
(103)
Proto byl učiněn předběžný závěr, že účinek dovozu z Koreje a Tchaj-wanu by neměl být posuzován společně s dumpingovým dovozem z ČLR.
6.2.2 Dumpingový dovoz z ČLR
(104)
Je třeba poznamenat, že u jednoho vyvážejícího výrobce v ČLR, který byl zahrnut do vzorku, nebyl u prodeje jeho výrobků na trhu Unie zjištěn dumping. Proto by jeho vývoz měl být vyloučen z analýzy týkající se vývoje dumpingového dovozu z ČLR na trhu Unie.
(105)
S cílem vyloučit jakoukoli možnost zveřejnění citlivých obchodních údajů vztahujících se k dotyčnému výrobci však bylo z důvodu zachování důvěrnosti údajů považováno za vhodné nevylučovat údaje o vývozci, u něhož nebyl na trhu Unie zjištěn dumping, z níže uvedených veřejně dostupných údajů, jako jsou údaje Eurostatu.
(106)
První tabulka uvedená níže proto shrnuje veškerý dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR a druhá tabulka ukazuje indexované údaje týkající se dumpingového dovozu na trh Unie během posuzovaného období.
Tabulka 2a
Celkový dumpingový dovoz z ČLR
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Objem (v tunách)
16 200
23 776
42 249
51 406
48 683
Index
100
147
261
317
301
Podíl na trhu
7,3 %
10,2 %
15,9 %
21,3 %
23,6 %
Index
100
139
217
291
323
Ceny (v EUR/t)
1 871
1 622
1 522
1 571
1 548
Index
100
87
81
84
83
Zdroj: Eurostat.
(107)
Objem celkového dovozu z ČLR vzrostl během posuzovaného období dramaticky na trojnásobek, přičemž v tomtéž období průměrné dovozní ceny klesly o 17 %. V důsledku toho jeho podíl na trhu významně stoupl ze 7,3 % v roce 2005 na 23,6 % v období šetření. Šetření ukázalo, že dokonce i v období mezi rokem 2007 a obdobím šetření, kdy spotřeba poklesla o 22 %, objem dovozu z ČLR vzrostl o 15 %, což znamenalo vzrůst o 7,7 procentního bodu v jejich podílu na trhu.
6.2.2.1 Objem, cena a podíl na trhu dumpingového dovozu
Tabulka 2b
Dumpingový dovoz z ČLR
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Dovoz (v tunách)
Index
100
240
582
728
714
Podíl na trhu
Index
100
227
485
667
768
Ceny (v EUR/t)
Index
100
67
61
63
61
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník.
(108)
Objem dumpingového dovozu z ČLR během posuzovaného období dramaticky vzrostl, což znamenalo více než sedminásobný vzrůst jeho podílu na trhu. Kromě toho šetření ukázalo, že navzdory poklesu spotřeby v období mezi rokem 2007 a obdobím šetření dumpingový dovoz získal v průběhu období šetření značný podíl na trhu.
(109)
Průměrné ceny dumpingového dovozu z ČLR vykázaly během posuzovaného období pokles o 39 % a v období šetření se podbízely cenám výrobního odvětví Unie, jak je vysvětleno ve 112. bodě odůvodnění.
6.2.2.2 Cenové podbízení
(110)
Za účelem analýzy cenového podbízení byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých typů výrobku výrobního odvětví Unie pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, srovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z ČLR pro prvního nezávislého odběratele na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou stávajících celních norem a nákladů po dovozu.
(111)
Spolupráce ze strany čínských vývozců byla intenzivní a představuje 69 % celkového objemu vývozu z ČLR do Unie během období šetření. Vzhledem ke skutečnosti, že u jednoho vyvážejícího výrobce nebyl u prodeje jeho výrobků na trhu Unie zjištěn dumping, nebyl pro účely analýzy cenového podbízení vzat v úvahu jeho dovoz.
(112)
Srovnání ukázalo, že v období šetření se dotčený dumpingový výrobek pocházející v ČLR prodávaný v Unii podbízel cenám výrobního odvětví Unie o 24,2 %.
6.3 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
6.3.1 Předběžné poznámky
(113)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnoval přezkum účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů s významem pro posouzení stavu výrobního odvětví Unie od roku 2005 do konce období šetření.
6.3.2 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 3
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Výroba (v tunách)
145 854
145 916
144 053
124 807
94 027
Index
100
100
99
86
64
Kapacita (v tunách)
159 813
159 785
159 101
154 783
143 784
Index
100
100
100
97
90
Využití kapacity
91 %
91 %
91 %
81 %
65 %
Index
100
100
100
88
72
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(114)
Jak je patrné z výše uvedené tabulky, výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila o 36 %. Je třeba poznamenat, že navzdory nárůstu spotřeby Unie o 20 % mezi rokem 2005 a 2007, si výroba výrobního odvětví Unie v tomto období zachovala stabilitu, avšak v období mezi rokem 2007 a obdobím šetření významně poklesla ve shodě s poklesem spotřeby Unie.
(115)
Výrobní odvětví Unie snížilo během období šetření svou výrobní kapacitu až na přibližně 144 000 tun. Nicméně vzhledem ke stagnujícímu prodeji a klesajícímu objemu výroby se využití dostupné kapacity snížilo z 91 % v roce 2005 na 65 % v období šetření. K hlavnímu poklesu došlo v období od roku 2007 do období šetření.
6.3.3 Objem prodeje a podíl na trhu
(116)
Údaje o prodeji uvedené v tabulce níže se týkají objemu prodaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie.
Tabulka 4
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Objem prodeje (v tunách)
112 998
113 844
117 855
99 495
80 745
Index
100
101
104
88
71
Podíl na trhu
51,1 %
48,7 %
44,3 %
41,2 %
39,2 %
Index
100
95
87
81
77
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(117)
Zatímco spotřeba Unie vzrostla o 20 % v průběhu let 2005 až 2007, objem prodeje dotčeného výrobku výrobního odvětví Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie vzrostl jen o 4 %. To znamená, že výrobní odvětví Unie nemohlo mít ze zvýšené spotřeby v tomto období prospěch. Zatímco ve zbytku posuzovaného období spotřeba v Unii poklesla o 22 %, objem prodeje výrobního odvětví Unie se snížil ještě víc, a sice o 31 %. Objem prodeje výrobního odvětví Unie se proto trvale a významně snižoval a úbytek podílu na trhu dosáhl během posuzovaného období 11,9 procentního bodu.
6.3.4 Průměrné jednotkové ceny výrobního odvětví Unie
(118)
Průměrné prodejní ceny ze závodu výrobního odvětví Unie pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, se za posuzované období snížily o 9 %. K hlavnímu poklesu došlo v období od roku 2007 do období šetření, tedy současně s výrazným nárůstem levného dumpingového dovozu z ČLR. V důsledku toho a navzdory zvýšení cen surovin výrobní odvětví Unie muselo snížit své prodejní ceny zejména v průběhu období šetření.
Tabulka 5
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Průměrné ceny (v EUR/t)
2 592
2 595
2 565
2 510
2 350
Index
100
100
99
97
91
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(119)
Vskutku bylo zjištěno, že průměrné náklady na výrobu výrobního odvětví Unie se zvýšily o 6 % mezi rokem 2005 a obdobím šetření. To bylo způsobeno hlavně důsledkem nárůstu cen PET čipů, které jsou hlavní surovinou používanou při výrobě vysokopevnostních nití. Průměrná cena PET čipů se zvýšila o 12 % mezi rokem 2005 a 2008 a pak opět poklesla na úroveň převládající v roce 2005. Ve stejném období však výrobní odvětví Unie bylo nuceno snižovat své prodejní ceny, aby mohlo konkurovat levnému dumpingovému dovozu. V důsledku toho byly prodejní ceny výrobního odvětví Unie v období šetření významně nižší než náklady.
6.3.5 Stav zásob
(120)
Zásoby v období šetření představovaly asi 15 % objemu výroby. Stav zásob výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období snížil o 9 %, a to zejména mezi rokem 2007 a obdobím šetření. Uvedené snížení stavu zásob však může nasvědčovat tomu, že se pro budoucnost předpokládá nižší aktivita po celkovém oslabení výrobního odvětví Unie.
Tabulka 6
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Zásoby (v tunách)
15 004
16 828
17 402
16 844
13 727
Index
100
112
116
112
91
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
6.3.6 Zaměstnanost, mzdy a produktivita
Tabulka 7
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Zaměstnanost v ekvivalentech plného pracovního úvazku (FTE)
1 727
1 714
1 667
1 498
1 333
Index
100
99
96
87
77
Náklady na pracovní sílu (v EUR/FTE)
41 089
41 996
42 083
48 499
43 538
Index
100
102
102
118
106
Produktivita (jednotka/FTE)
84,4
85,1
86,4
83,3
70,5
Index
100
101
102
99
84
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(121)
Vlivem opatření zaměřených na zmenšení výrobního odvětví Unie byl během posuzovaného období počet zaměstnanců výrazně snížen o 23 %. Na pokles produktivity je třeba nahlížet v souvislosti s omezováním výroby, kdy ke snižování počtů zaměstnanců dochází s určitým zpožděním po poklesu výroby. Náklady na pracovní sílu se během posuzovaného období lehce zvýšily o 6 %.
6.3.7 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál
Tabulka 8
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Ziskovost
3,0 %
-0,7 %
-1,1 %
-11,5 %
-13,3 %
Index
100
-22
-37
- 378
- 438
Peněžní tok (v tisících EUR)
15 936
-1 407
824
-16 311
-14 597
Index
100
-9
5
- 120
- 141
Investice (v tisících EUR)
6 713
3 305
8 229
1 295
764
Index
100
49
123
19
11
Návratnost investic
12,6 %
-29,4 %
-15,7 %
- 103,3 %
- 130,6 %
Index
100
- 233
- 124
- 819
-1 036
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(122)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V posuzovaném období se ziskovost výrobního odvětví Unie dramaticky snížila ze zisku ve výši 3 % v roce 2005 na ztrátu ve výši 13,3 % v období šetření. I přesto, že spotřeba v Unii vykazovala mezi rokem 2005 a 2007 rostoucí trend, výrobní odvětví Unie nemohlo mít prospěch z tohoto příznivého vývoje vlivem působení levného dumpingového dovozu z ČLR.
(123)
Trend, který vykazuje peněžní tok, tj. schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, do značné míry odráží vývoj ziskovosti. V důsledku toho peněžní tok vykazuje během posuzovaného období podstatný pokles. Totéž lze říci o návratnosti investic, která za posuzované období zaznamenala podobný nepříznivý vývoj v souladu s negativními výsledky dosaženými výrobním odvětvím Unie během posuzovaného období.
(124)
Vzhledem k výše uvedenému se schopnost výrobního odvětví Unie investovat snížila se zřetelem k významnému zhoršení peněžního toku během posuzovaného období. V důsledku toho investice v posuzovaném období poklesly o 89 %.
6.3.8 Růst
(125)
Zatímco se spotřeba v Unii zvýšila o 20 % mezi rokem 2005 a 2007, výrobnímu odvětví Unie se podařilo zvýšit objem prodeje na trhu Unie o pouhá 4 %, což tomuto výrobnímu odvětví znemožnilo využít zvýšení spotřeby Unie. Vzhledem k vývoji během posuzovaného období byl pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie o 29 % daleko výraznější než pokles spotřeby Unie v tomto období, který se omezil na 7 %. V důsledku toho také významně poklesl o 12 procentních bodů podíl výrobního odvětví Unie na trhu během stejného období.
6.3.9 Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(126)
Dumpingová rozpětí pro ČLR uvedená výše v oddíle o dumpingu jsou jasně vyšší než nepatrná. Vzhledem k objemu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečných dumpingových rozpětí považovat za zanedbatelný.
6.4 Závěr o újmě
(127)
Šetření prokázalo, že se v posuzovaném období zhoršovala většina ukazatelů újmy, jako je výroba (-36 %), využití kapacity (-28 %), objem prodeje na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení (-29 %), podíl na trhu (-12 procentních bodů) a produktivita (-16 %). Kromě toho se projevil vážný dopad na ukazatele újmy související s finanční výkonností výrobního odvětví Unie, například peněžní tok (-241 %) a ziskovost (-16,3 procentního bodu). To znamená, že byla rovněž oslabena schopnost výrobního odvětví Unie získávat kapitál zejména v průběhu období šetření.
(128)
Bylo zjištěno, že k hlavním ztrátám došlo v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření kdy se, navzdory významnému poklesu spotřeby Unie, dumpingový dovoz z ČLR i nadále ve velkém množství vyskytoval na trhu Unie, přičemž se v období šetření podbízel cenám výrobního odvětví Unie o více než 24 %.
(129)
Šetření dále ukázalo, že náklady na výrobu výrobního odvětví Unie dosáhly své nejvyšší úrovně v roce 2008, především kvůli prudkému zvýšení cen hlavní suroviny. V období šetření se výrobnímu odvětví Unie podařilo udržet a kontrolovat své náklady výroby díky racionalizaci a vlivem poklesu cen PET, ke kterému došlo zejména v druhé polovině období šetření. Výrobní odvětví Unie však vzhledem ke značnému cenovému podbízení, jehož se během období šetření dopouštěli čínští vývozci, nemohlo zvýšit své prodejní ceny na úroveň, která by pokryla jeho náklady. To se v průběhu období šetření projevilo podstatným zhoršením jeho finanční situace.
(130)
Na základě uvedených skutečností byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
7. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
7.1 Úvod
(131)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz dotčeného výrobku pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Byly posuzovány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
7.2 Dopad dumpingového dovozu
(132)
Šetření ukázalo, že dumpingový dovoz z ČLR se během posuzovaného období značně zvýšil, čímž se podíl na trhu Unie zvýšil mezi rokem 2005 a obdobím šetření více než sedmkrát. Šetření též ukázalo, že v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření, kdy spotřeba Unie poklesla přibližně o 15 %, zůstal objem dumpingového dovozu z ČLR vysoký a jeho podíl na trhu se dokonce zvýšil o 15 %.
(133)
Výrobní odvětví Unie v období šetření čelilo značnému poklesu objemu prodeje o 29 %, a jeho podíl na trhu se tudíž snížil z 51,1 % na 39,2 %, tedy téměř o 12 procentních bodů. V období mezi rokem 2008 a obdobím šetření podíl výrobního odvětví Unie na trhu poklesl o 2 procentní body, zatímco podíl dumpingového čínského dovozu ve stejném období vzrostl navzdory klesající poptávce na trhu Unie.
(134)
Ceny dumpingového dovozu v posuzovaném období poklesly o 39 % a byly výrazně nižší než ceny, které účtovalo výrobní odvětví Unie na trhu Unie. Následkem toho bylo výrobnímu odvětví Unie znemožněno provést zvýšení cen, které by pokrylo zdražení surovin. V důsledku toho se ziskovost prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie snížila, jak je vysvětleno výše v 122. bodě odůvodnění, z 3 % zisku v roce 2005 na ztrátu ve výši 13,3 % v období šetření.
(135)
Šetřením bylo rovněž prokázáno, že existence rostoucího objemu levného dumpingového dovozu z ČLR tak měla celkově nepříznivý dopad na trh kvůli tlaku na snižování cen.
(136)
Má se tudíž za to, že pokračující tlak vyvíjený na trhu Unie levným dumpingovým dovozem z ČLR výrobnímu odvětví Unie neumožnil přizpůsobit prodejní ceny zvýšeným nákladům na suroviny, zvláště v roce 2008, kdy ceny PET dosáhly nejvyšších hodnot. Tím se vysvětluje ztráta podílu na trhu i snížení ziskovosti dosahované výrobním odvětvím Unie.
(137)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl vyvozen předběžný závěr, že výrazný nárůst levného dumpingového dovozu z ČLR měl značně negativní vliv na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
7.3 Vliv dalších činitelů
7.3.1 Vývoj poptávky na trhu Unie
(138)
Jak je uvedeno výše ve 100. bodě odůvodnění, mezi rokem 2005 a 2007 se spotřeba vysokopevnostních nití v Unii nejprve zvýšila, přičemž následně klesala v roce 2008 a v období šetření. Během posuzovaného období výrobní odvětví Unie ztratilo na trhu podstatnou část svého podílu. I když nelze vyloučit, že nepříznivý vývoj spotřeby Unie mezi rokem 2008 a obdobím šetření mohl mít negativní dopad na situaci ve výrobním odvětví Unie, není od věci upozornit, že se čínským vývozcům v tomtéž období podařilo zvýšit jejich podíl na trhu. Proto se má za to, že zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie nelze přičítat snížené poptávce, nýbrž je způsobeno především výrazným nárůstem levného dumpingového dovozu z ČLR a podbízením uplatňovaným čínskými vývozci.
7.3.2 Ceny surovin
(139)
Ceny surovin, zejména PET čipů, významně vzrostly mezi rokem 2005 a 2008, načež v druhé polovině období šetření poklesly a na konci období šetření dosáhly úrovně roku 2005.
(140)
Šetření potvrdilo, že náklady výrobního odvětví Unie na výrobu vysokopevnostních nití sledovaly stejný trend jako vývoj cen surovin a během posuzovaného období celkově stouply o 6 %. Na trhu, který se řídí účinnými obchodními podmínkami, tj. při neexistenci dumpingu působícího újmu, lze ovšem očekávat, že se ceny budou pravidelně upravovat, aby odrážely vývoj různých složek výrobních nákladů. Tak tomu ale v tomto případě nebylo. Výrobní odvětví Unie bylo nuceno udržovat nízké prodejní ceny, aby mohlo konkurovat levnému dumpingovému dovozu z ČLR, což vedlo ke značnému poklesu jeho ziskovosti. Proto se dospělo k předběžnému závěru, že ceny na trhu Unie byly stlačeny vinou cenového podbízení ze strany čínských vývozců a výrobnímu odvětví Unie tedy bylo znemožněno zvýšit prodejní ceny tak, aby mohly pokrýt náklady.
7.3.3 Výroba pro vlastní spotřebu výrobního odvětví Unie
(141)
Šetření dále ukázalo, že pouze jeden výrobce v Unii, který při šetření spolupracoval, je vertikálně integrován a výroba pro vlastní spotřebu se využívá pro další zpracování v navazujících výrobních odvětvích, při němž vznikají výrobky s přidanou hodnotou. Šetření neukázalo na žádné problémy související s výrobou těchto následných výrobků. Bylo zjištěno, že využití pro vlastní spotřebu zůstalo během posuzovaného období stabilní, přičemž představovalo asi 7 % objemu výroby.
(142)
Na tomto základě se dospělo k závěru, že výroba výrobního odvětví Unie pro vlastní spotřebu nepřispěla ke zhoršení jeho finanční situace, zejména během období šetření.
7.3.4 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(143)
Přestože analýza újmy a příčinných souvislostí byla zaměřena na situaci výrobního odvětví Unie na trhu Unie jako možný další činitel, kterým by mohla být vysvětlena zjištěná újma, byla zkoumána i jeho vývozní výkonnost. Analýza ukázala, že během posuzovaného období se vývoz výrobního odvětví Unie určený nezávislým odběratelům držel na poměrně nízké úrovni (kolem 3 %). Snížení objemu vývozu ze zhruba 18 000 tun v roce 2005 na zhruba 7 000 tun v období šetření lze vysvětlit poklesem výroby během stejného období. Vývozní cena však byla vyšší než cena, kterou výrobní odvětví Unie účtovalo odběratelům na trhu Unie. Proto se dospělo k závěru, že snížením objemu vývozu nelze vysvětlit úroveň újmy, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, a zvláště pak značný pokles jeho ziskovosti během období šetření.
7.3.5 Dovoz z ostatních třetích zemí
(144)
Vývoj objemu a cen dovozu z ostatních třetích zemí v období od roku 2005 do období šetření byl následující:
Tabulka 9
Ostatní třetí země
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Dovoz (v tunách)
29 940
30 350
29 035
21 590
16 478
Index
100
101
97
72
55
Podíl na trhu
13,5 %
13,0 %
10,9 %
8,9 %
8,0 %
Index
100
96
81
66
59
Cena (v EUR/t)
2 635
2 700
2 584
2 606
2 585
Index
100
102
98
99
98
Zdroj: Eurostat.
(145)
K ostatním třetím zemím vyvážejícím vysokopevnostní nitě do Unie patří především Švýcarsko, Bělorusko, Japonsko a Thajsko. Jak je patrné z předcházející tabulky, společný objem dovozu z těchto zemí byl poměrně nízký vzhledem ke spotřebě v Unii a během posuzovaného období se snížil o 45 %. Průměrné ceny dovozu zůstaly v období šetření stabilní a poměrně vysoké.
(146)
Na základě uvedených skutečností byl učiněn předběžný závěr, že dovoz z těchto třetích zemí nepřispěl k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
7.3.6 Dovoz z Koreje a Tchaj-wanu
(147)
Ohledně výše uvedeného dovozu z Tchaj-wanu a Koreje se dospělo k předběžnému závěru, že tchajwanský a korejský dovoz se v období šetření neuskutečňoval za dumpingové ceny. Tento dovoz je uveden v tabulkách 10 a 11 níže:
Tabulka 10
Celkový dovoz z Koreje
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Objem (v tunách)
17 542
20 701
27 521
24 908
24 580
Index
100
118
157
142
140
Podíl na trhu
7,9 %
8,8 %
10,4 %
10,3 %
11,9 %
Index
100
112
131
130
151
Ceny (v EUR/t)
2 105
1 958
1 912
1 911
1 780
Index
100
93
91
91
85
Zdroj: Eurostat.
(148)
Jak je patrné z předcházející tabulky, objem dovozu z Koreje sledoval během posuzovaného období zhruba trend podobný trendu spotřeby. Objem dovozu vzrostl ze 17 542 tun v roce 2005 na 24 580 tun v období šetření. To vedlo ke zvýšení podílu na trhu ze 7,9 % v roce 2005 na 11,9 % v období šetření. Je však třeba poznamenat, že objem dovozu se významně snížil mezi rokem 2007 a koncem období šetření.
(149)
Rovněž stojí za zmínku, že zatímco průměrné dovozní ceny z Koreje během posuzovaného období klesly o 15 %, ve stejném období se udržely nad hladinou průměrných cen dovozu z ČLR.
Tabulka 11
Celkový dovoz z Tchaj-wanu
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Objem (v tunách)
7 343
7 761
10 285
11 028
8 163
Index
100
106
140
150
111
Podíl na trhu
3,3 %
3,3 %
3,9 %
4,6 %
4,0 %
Index
100
100
117
138
119
Ceny (v EUR/t)
1 968
1 734
1 608
1 678
1 687
Index
100
88
82
85
86
Zdroj: Eurostat.
(150)
Dovoz z Tchaj-wanu vzrostl ze 7 343 tun v roce 2005 na 8 163 tun v období šetření, tedy o 11 %. V tomtéž období mírně stoupl jeho podíl na trhu z 3,3 % v roce 2005 na 4 % v období šetření. Stejně jako korejský dovoz, tak i tchajwanský objem dovozu značně poklesl mezi rokem 2007 a koncem období šetření.
(151)
Průměrné dovozní ceny z Tchaj-wanu během posuzovaného období klesly o 14 %, ale ve stejném období se udržely výrazně nad hladinou cen dovozu z ČLR.
(152)
Na základě výše uvedených skutečností tedy nelze vyloučit, že dovoz z Koreje a Tchaj-wanu mohl do jisté míry přispět k újmě utrpěné výrobním odvětvím Unie. Objem a ceny dovozu v období šetření se však nezdají být na takové úrovni, aby narušovaly příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
7.3.7 Ostatní výrobci v Unii
(153)
Z analýzy údajů týkajících se trhu Unie vyplývá, že podíl ostatních výrobců v Unii na trhu se během posuzovaného období nezvýšil. Šetření neukázalo na žádný konkrétní problém ohledně hospodářské soutěže mezi výrobci v Unii ani na žádný účinek narušující obchod, které by mohly vysvětlit podstatnou újmu, jež byla u výrobního odvětví Unie zjištěna.
(154)
Na tomto základě byl učiněn předběžný závěr, že výrobci nezahrnutí do definice výrobního odvětví Unie nepřispěli k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
7.4 Závěr o příčinných souvislostech
(155)
Výše uvedená analýza ukázala, že se během posuzovaného období podstatně zvýšil objem levného dumpingového dovozu pocházejícího z ČLR i jeho podíl na trhu. Kromě toho bylo zjištěno, že tento dovoz byl uskutečňován za dumpingové ceny, které byly nižší než ceny, jež na trhu Unie za podobné typy výrobků účtovalo výrobní odvětví Unie.
(156)
Uvedené zvýšení objemu levného dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu se časově shodovalo s celkovým zvýšením poptávky v Unii v období mezi rokem 2005 a 2007, ale také s nepříznivým vývojem podílu výrobního odvětví Unie na trhu během téhož období. Kromě toho mezi rokem 2007 a obdobím šetření, kdy poptávka na trhu Unie poklesla, se čínským vývozcům podařilo zvýšit jejich podíl na trhu. Během téhož období byl zaznamenán další nepříznivý vývoj podílu výrobního odvětví Unie na trhu i hlavních ukazatelů jeho hospodářské situace. Během posuzovaného období totiž výrazný nárůst levného dumpingového dovozu z ČLR, který se neustále podbízel cenám výrobního odvětví Unie, vedl k poklesu ziskovosti výrobního odvětví Unie o více než 16 procentních bodů, což vedlo v období šetření k těžkým ztrátám.
(157)
Zkoumání dalších známých činitelů, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, ukázalo, že žádný z nich nemohl mít na toto výrobní odvětví takový vliv, aby narušoval příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(158)
Na základě výše provedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
8. ZÁJEM UNIE
8.1 Předběžná poznámka
(159)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
8.2 Výrobní odvětví Unie
(160)
Výrobní odvětví Unie se skládá ze čtyř výrobců působících v různých členských státech Unie, kteří v souvislosti s výrobou dotčeného výrobku přímo zaměstnávají více než 1 300 lidí.
(161)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Je třeba připomenout, že všechny ukazatele újmy během posuzovaného období vykazovaly negativní trend. Vážné dopady se projevily zejména u ukazatelů újmy týkajících se finanční výkonnosti výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok, návratnost investic a ziskovost. Pokud by nebyla přijata opatření, hospodářská situace výrobního odvětví Unie by se s velkou pravděpodobností dále zhoršovala.
(162)
Předpokládá se, že uložením prozatímních antidumpingových cel se na trhu Unie obnoví účinné obchodní podmínky, které výrobnímu odvětví Unie umožní, aby cena vysokopevnostních nití odrážela různé složky nákladů a podmínky na trhu. Lze očekávat, že uložení prozatímních opatření by výrobnímu odvětví Unie umožnilo získat zpět přinejmenším část podílu na trhu, o který přišlo během posuzovaného období, což by mělo další kladný dopad na jeho hospodářskou situaci a ziskovost.
(163)
Byl tudíž učiněn závěr, že uložení prozatímních antidumpingových opatření pro dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
8.3 Dovozci
(164)
Deseti dovozcům v Unii byly zaslány dotazníky. Jenom dva dovozci, sídlící v Německu (představující 15,4 % celkového dovozu z ČLR) a ve Španělsku (představující 0,2 % celkového dovozu z ČLR), při šetření spolupracovali. Šetření ukázalo, že první uvedený dovozce dovážel pouze z ČLR a že téměř celý jeho obrat souvisel s dotčeným výrobkem. U scénáře „v nejhorším případě“ by antidumpingové clo ve výši 9 % mělo za následek významný pokles jeho ziskovosti a tato společnost by se mohla dostat do ztrátové situace. Odhaduje se však, že vzhledem ke skutečnosti, že tento dovozce má mezi jistými velkoodběrateli silné postavení, měl by být schopen přinejmenším částečně přenést zvýšení nákladů na své zákazníky. Kromě toho by se mohl přeorientovat na jiné zdroje dodávek, přinejmenším v dlouhodobějším horizontu. Pokud jde o druhého dovozce, dotčený výrobek představoval pouze omezený podíl jeho celkového obchodu (0-5 %), a jakýkoli negativní dopad navrhovaných opatření by byl tudíž pravděpodobně zanedbatelný.
(165)
Na základě dostupných informací se došlo k závěru, že ačkoli uložení prozatímních antidumpingových opatření by mělo nepříznivý dopad na jednoho z výše uvedených dovozců; tento dovozce by měl být schopen přinejmenším částečně přenést zvýšení nákladů na své zákazníky a/nebo se přeorientovat na jiné zdroje dodávek. Uložení prozatímních opatření by tudíž nemělo mít na dovozce celkově významný negativní dopad.
8.4 Uživatelé
(166)
Uživatelé vysokopevnostních nití projevili velký zájem o tento případ. Z 68 oslovených uživatelů jich 33 při šetření spolupracovalo. Tito spolupracující uživatelé představovali 25 % celkového dovozu z ČLR. Tyto společnosti mají svá sídla po celé Unii a působí v různých průmyslových odvětvích, jako je odvětví výroby pneumatik a aplikací v automobilovém průmyslu, lan a průmyslových aplikací.
(167)
V zájmu přehlednosti a vzhledem k tomu, že uložení prozatímních opatření by na různé uživatele dopadala různě, v závislosti na odvětví, ve kterém působí, byl dopad opatření na uživatele analyzován pomocí jejich roztřídění do samostatných průmyslových odvětví, jak je uvedeno níže.
(168)
Pokud se jedná o uživatele v odvětví výroby pneumatik, byly od výrobců pneumatik obdrženy čtyři odpovědi na dotazník. Podle údajů poskytnutých výrobci pneumatik podíl vysokopevnostních nití na výrobních nákladech pneumatik byl poměrně omezený, v průměru menší než 1 %, a průměrný zisk z odvětví výroby pneumatik dosahoval přibližně 2 %. Mezi spolupracujícími uživateli se nenašel nikdo, kdo by dotčený výrobek dovážel z ČLR. Pokud by tedy byla uložena prozatímní antidumpingová cla, má se za to, že na tyto uživatele by uložení opatření na vývoz z ČLR nemělo mít žádný dopad. Kromě toho pokud by někteří uživatelé v tomto sektoru dováželi z ČLR, existuje řada alternativních zdrojů dodávek.
(169)
Pokud se jedná o automobilový průmysl (zejména výrobu bezpečnostních pásů a airbagů), vrátilo se celkem šest odpovědí na dotazník od těchto uživatelů. Těchto šest společností představovalo 5 % celkového dovozu vysokopevnostních nití z ČLR v období šetření. Celkově bylo zjištěno, že v průměru výrobky, ve kterých se využívají vysokopevnostní nitě, představovaly méně než 4 % celkového obratu těchto společností a že průměrný zisk dosažený v tomto odvětví činil kolem 3 %. Dále bylo zjištěno, že těchto šest společností nakupovalo vysokopevnostní nitě zejména od výrobců v Unii, zatímco jen 11 % jejich nákupu bylo dováženo z ČLR. Není tudíž pravděpodobné, že by uložení prozatímních opatření pro dovoz z ČLR mohlo mít vážný celkový dopad na automobilový průmysl, neboť bylo zjištěno, že tyto společnosti jsou ziskové a že ČLR není hlavním zdrojem dodávek.
(170)
Pokud se jedná o výrobce lan, vrátily se tři odpovědi na dotazník, což představuje méně než 1 % celkového dovozu z ČLR v období šetření. Podíl podniků používajících vysokopevnostní nitě se pohyboval kolem 18 % z celkového počtu podniků a průměrná zisková marže dosažená v tomto odvětví činila kolem 8 % v období šetření. Na tomto základě se odhaduje, že uložení prozatímních antidumpingových cel na dovoz z ČLR může pravděpodobně jen mírně snížit jejich ziskovou marži. Šetření též ukázalo, že většina dovozu (66 %) byla v období šetření z ČLR, zatímco 20 % pocházelo z Koreje. Proto, pokud by byla opatření uložena, není pravděpodobné, že tento sektor bude závažně dotčen vzhledem k tomu, že dopad na ziskovou marži je omezen a existují i další zdroje dodávky.
(171)
Někteří výrobci lan namítli, že vzhledem k tomu, že vysokopevnostní nitě jsou používány převážně v jiných průmyslových odvětvích, jako je automobilový průmysl, uložení antidumpingových opatření by vedlo k nedostatku dostupných typů vysokopevnostních nití používaných výrobci lan, neboť výrobci v Unii by se údajně nejprve zaměřili na velké trhy a zboží by dodávaly do zbývajících sektorů pouze tehdy, pokud by jim zbyla volná kapacita. Je však třeba připomenout, že jsou k dispozici i jiné zdroje dodávek, včetně dodávek výrobního odvětví Unie, Koreje a Tchaj-wanu a ostatních třetích zemí, na které se opatření nevztahují. Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto.
(172)
Pokud se jedná o uživatele působící v sektoru průmyslových aplikací, jako jsou střešní krytiny, pásy, řemínky a průmyslové textilie, vrátilo se celkem 19 odpovědí na dotazník. Tito uživatelé představovali 19 % celkového dovozu z ČLR v období šetření. Na základě dostupných údajů z tohoto sektoru, podíl společností, kde jsou vysokopevnostní nitě používány, činí 64 % z celkového počtu společností a průměrný zisk dosažený v rámci tohoto odvětví představoval 13 %. Důsledkem antidumpingových cel bude pravděpodobně jen mírný pokles průměrné ziskové marže dosažené v tomto sektoru. Šetření též ukázalo, že tito uživatelé převážně nakupovali od výrobců v Unii a v ČLR. Uložení opatření na dovoz z ČLR by tudíž nemělo mít výrazný nepříznivý dopad na tento sektor vzhledem k omezenému dopadu na ziskovou marži a existenci jiných zdrojů dodávek.
(173)
Někteří uživatelé uvedli, že pokud budou uložena antidumpingová opatření, mělo by to na ně nepříznivý dopad ve dvou směrech. Uvedli, že by nejen nastal nedostatek alternativních zdrojů dodávek, ale že dotčené země by též přeorientovaly svůj export z dotčeného výrobku na výrobky na navazujícím trhu.
(174)
Pokud jde o tvrzení, že nebudou k dispozici žádné alternativní zdroje dodávek, je třeba si předně povšimnout, že žádná prozatímní opatření nebudou uložena na dovoz z Koreje a Tchaj-wanu. Jak je uvedeno ve 171. bodě odůvodnění, jsou k dispozici i jiné zdroje dodávek z ostatních třetích zemí, na které se opatření nevztahují. Za druhé, pokud se jedná o dodávky výrobního odvětví Unie, šetření neupozornilo na některé nedostatky dodávek od některých výrobců v Unii jistým uživatelům. Analýza však neprokázala, že by k těmto nedostatkům docházelo pravidelně. Na základě výše uvedených skutečností, a zejména s ohledem na existenci jiných dostupných zdrojů dodávek bylo toto tvrzení odmítnuto.
(175)
Pokud jde o tvrzení, že výrobci vysokopevnostních nití v dotčených zemích by přeorientovaly svůj vývoz na navazující trh, je třeba si povšimnout, že proti dovozu z Koreje a Tchaj-wanu nebudou uložena žádná prozatímní opatření. Proto i pokud čínští vývozci přesunou část svého vývozu na navazující trh, má se za to, že uživatelé vysokopevnostních nití by měli být schopni si zachovat konkurenceschopnost, protože by i nadále měli být schopni odebírat vysokopevnostní nitě od dalších dodavatelů, na které se opatření nevztahují. Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto.
(176)
S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem, i když na některé uživatele budou mít opatření na dovoz z ČLR nepříznivý dopad, zdá se, že dopad na uživatele v různých průmyslových odvětvích bude celkově omezen. Proto byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací je nanejvýš pravděpodobné, že účinek antidumpingových opatření na dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR nebude mít podstatný nepříznivý dopad na uživatele dotčeného výrobku.
8.5 Závěr týkající se zájmu Unie
(177)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR.
9. NEULOŽENÍ CLA
(178)
S ohledem na zjištění, že celostátní vážená průměrná dumpingová rozpětí dovozu z Koreje a Tchaj-wanu jsou nepatrná, neukládá se žádné prozatímní antidumpingové clo na dovoz z těchto zemí.
10. NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
10.1 Úroveň pro odstranění újmy
(179)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy výrobnímu odvětví Unie způsobené dumpingovým dovozem.
(180)
Pro účely stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(181)
Při výpočtu výše cla, nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu, se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého lze přiměřeně dosáhnout ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Má se za to, že zisk, kterého by mohlo být dosaženo bez dumpingového dovozu, by měl vycházet z údajů z roku 2005, který byl jediným rokem, kdy se výrobnímu odvětví Unie dařilo dosahovat zisku a kdy čínský dovoz byl na trhu Unie přítomen v menší míře. Má se tedy za to, že ziskové rozpětí 3 % z obratu lze chápat jako přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu.
(182)
Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočtena cena obdobného výrobku, která nepůsobí újmu. Cena, která nepůsobí újmu, byla získána připočtením uvedeného ziskového rozpětí ve výši 3 % k výrobním nákladům.
(183)
Nutné zvýšení cen pak bylo stanoveno na základě srovnání váženého průměru dovozních cen jednotlivých výrobků vyvážejících výrobců v ČLR zařazených do vzorku a újmu nepůsobící ceny typů výrobků prodávaných během období šetření výrobním odvětvím Unie na trhu Unie. Rozdíl zjištěný tímto porovnáním byl poté vyjádřen jako procentuální podíl průměrné dovozní hodnoty CIF porovnávaných typů.
10.2 Prozatímní opatření
(184)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla zavést prozatímní antidumpingová opatření ohledně dovozu pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(185)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení se stanovily na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí situaci těchto společností zjištěnou v průběhu šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(186)
S veškerými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak informace o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, která je spojena například se změnou názvu nebo změnou výrobních či prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení příslušně změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(187)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(188)
Stanovené dumpingové rozpětí a rozpětí újmy jsou následující:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
57,1 %
Zhejiang Uniful Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
57,6 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0 %
neuvedeno
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku
8,9 %
57,3 %
Všechny ostatní společnosti
9,3 %
57,6 %
11. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(189)
Výše uvedená prozatímní zjištění budou sdělena všem zúčastněným stranám, které budou vyzvány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu před tím, než bude cokoli stanoveno s konečnou platností. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely konečných zjištění může být nutné jejich přehodnocení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů (jiných než šicích nití), neupravených pro drobný prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex, kódu KN 5402 20 00, které pocházejí z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (%)
Doplňkový kód TARIC
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3
A974
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7
A975
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
A976
Společnosti uvedené v příloze
8,9
A977
Všechny ostatní společnosti
9,3
A999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 1. června 2010.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 478/2010
(2010. gada 1. jūnijs),
ar ko piemēro antidempinga pagaidu maksājumu dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes augstas stiprības poliestera pavedienu importam
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 7. pantu,
pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
1. PROCEDŪRA
1.1. Procedūras sākšana
(1)
Ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2) publicētu paziņojumu (“paziņojums par procedūras sākšanu”) 2009. gada 8. septembrī Komisija paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR), Korejas Republikas (“Koreja”) un Taivānas (“attiecīgās valstis”) izcelsmes augstas stiprības poliestera pavedienu importu Savienībā.
(2)
Procedūra tika sākta, pamatojoties uz sūdzību, ko 2009. gada 27. jūlijā iesniedza Eiropas Mākslīgo šķiedru asociācija (CIRFS) (“sūdzības iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kuri pārstāv lielāko daļu - šajā gadījumā vairāk nekā 60 % - no augstas stiprības poliestera pavedienu produkcijas Savienībā. Sūdzībā bija ietverti pirmšķietami pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, ko uzskatīja par pietiekamu, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.
1.2. Procedūrā iesaistītās personas
(3)
Komisija par procedūras sākšanu oficiāli informēja Savienības ražotājus, kas iesniedza sūdzību, kā arī citus zināmus Savienības ražotājus, ražotājus eksportētājus, importētājus, lietotājus, citas personas, par ko zināms, ka tās ir iesaistītas, un ĶTR, Korejas un Taivānas pārstāvjus. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu, rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.
(4)
Sūdzības iesniedzējs, citi Savienības ražotāji, ĶTR, Korejas un Taivānas ražotāji eksportētāji, importētāji un lietotāji darīja zināmu savu viedokli. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.
(5)
Ņemot vērā acīmredzami lielo ĶTR un Korejas ražotāju eksportētāju un importētāju skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu bija paredzēta pārbaude izlases veidā saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Lai Komisija varētu izlemt, vai ir jāpiemēro pārbaude izlases veidā, un vajadzības gadījumā veiktu atlasi, visi zināmie ĶTR un Korejas ražotāji eksportētāji un importētāji Savienībā tika aicināti pieteikties Komisijā un, kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, sniegt pamatinformāciju par darbību, kas no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam veikta saistībā ar attiecīgo ražojumu.
(6)
Kā paskaidrots tālāk 22. līdz 27. apsvērumā, vienpadsmit ĶTR ražotāji eksportētāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Attiecībā uz Koreju četri ražotāji eksportētāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē.
(7)
Pamatojoties uz informāciju, kas saņemta no ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, Komisija izveidoja izlasi no trim ĶTR ražotājiem eksportētājiem vai saistītu uzņēmumu grupām ar lielāko eksporta apjomu uz Savienību. Ar visiem ĶTR attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem, kā arī ar šo uzņēmēju asociāciju un ĶTR iestādēm notika apspriešanās, un tās piekrita izlases izveidei.
(8)
Korejas gadījumā tikai četri ražotāji eksportētāji sniedza izlases izveidei pieprasīto informāciju. Ņemot vērā nelielo ražotāju eksportētāju skaitu, kuri bija pauduši vēlmi sadarboties, tika pieņemts lēmums, ka izlases veida pārbaude nav vajadzīga.
(9)
Lai ĶTR ražotāji eksportētāji varētu iesniegt pieprasījumu par tirgus ekonomikas režīma (TER) vai atsevišķa režīma (AR) piemērošanu, ja viņi to vēlētos, Komisija nosūtīja pieprasījuma veidlapas izlasē iekļautajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem un ražotājiem eksportētājiem, kuri pieprasīja šādas veidlapas ar mērķi pieteikties individuālajai pārbaudei saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu.
(10)
Komisija oficiāli darīja zināmu par TER iegūto informāciju attiecīgajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, ĶTR iestādēm un sūdzības iesniedzējiem. Tiem tika dota arī iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu, ja būtu īpaši iemesli tikt uzklausītiem.
(11)
Divi ražotāji eksportētāji, kurus neiekļāva izlasē, jo tie neatbilda pamatregulas 17. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem, saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu pieprasīja individuālas starpības noteikšanu. Taču uzskatīja, ka, veicot attiecīgo ražotāju eksportētāju atsevišķu pārbaudi, būtu jāveic papildu apmeklējumi uz vietas un specifiska analīze, tāpēc to veikt būtu pārāk apgrūtinoši un tas varētu traucēt laikā pabeigt izmeklēšanu. Tāpēc tika provizoriski secināts, ka minēto ražotāju eksportētāju pieprasījumu veikt atsevišķu pārbaudi nevar pieņemt.
(12)
Komisija nosūtīja anketas visām attiecīgajām zināmajām personām un visiem pārējiem uzņēmumiem, kuri par sevi darīja zināmu termiņos, kas noteikti paziņojumā par procedūras sākšanu, konkrēti, četriem ražotājiem Savienībā, desmit importētājiem un 68 lietotājiem.
(13)
Atbildes saņēma no sūdzību iesniegušajiem ražotājiem Savienībā un vēl viena ražotāja Savienībā, kas atbalstīja šo izmeklēšanu, diviem nesaistītiem importētājiem un 33 lietotājiem.
(14)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica šādu uzņēmumu telpās:
Ražotāji Savienībā:
-
Brilen SA, Barbastro, Spānija,
-
Performance Fibers, Bascharage, Luksemburga, un tā saistītie uzņēmumi Performance Fibers Longlaville, Longwy, Francija; Performance Fibers GmbH, Bad Hersfeld, Vācija; Performance Fibers, Bobingen, Vācija; Performance Fibers, Guben, Vācija,
-
Polyester High Performance, Wuppertal, Vācija,
-
Sioen, Mouscron, Beļģija.
Importētāji Savienībā:
-
Protex Advanced Textiles GmbH, Rosendahl, Vācija.
Lietotāji Savienībā:
-
Autoliv Romania SA, Brasov, Rumānija,
-
Guth & Wolf GmbH, Gütersloh, Vācija,
-
Michelin, Clermont Ferrand, Francija,
-
Mitas AS, Prāga, Čehija.
Ražotāji eksportētāji ĶTR:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd, Shaoxing,
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd, Haining,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd, Huzhou.
Ražotāji eksportētāji Korejā:
-
Hyosung Corporation, Seula,
-
Kolon Industries Inc, Seula,
-
KP Chemtech Corporation, Ulsan,
-
Samyang Corporation, Seula.
Ražotāji eksportētāji Taivānā:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd, Taipeja,
-
Shinkong Corporation, Taipeja.
Saistītie importētāji Savienībā:
-
Hyosung Luxembourg SA, Luksemburga.
Ražotāji analogajā valstī:
-
Performance Fibers, Inc. un Performance Fibers Operations, Inc., Richmond, ASV.
1.3. Izmeklēšanas periods
(15)
Dempinga un zaudējumu izmeklēšana ietvēra laika periodu no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz laikposmu no 2005. gada janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).
2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
2.1. Attiecīgais ražojums
(16)
Attiecīgais ražojums ir augstas stiprības poliestera pavediens (kas nav šujamie diegi), kas nav paredzēts mazumtirdzniecībai, tostarp monopavediens ar lineāro blīvumu mazāku nekā 67 deciteksi (“attiecīgais ražojums” jeb “ASP”), kura izcelsme ir ĶTR, Korejā un Taivānā un ko pašlaik klasificē ar KN kodu 5402 20 00.
(17)
Attiecīgajam ražojumam ir izcilas īpašības un vairāki dažādi lietojuma veidi, piemēram, riepu stiprināšanai, plato audumu, konveijeru lenšu, drošības jostu, virvju, tīklu un ģeosintētisko izstrādājumu ražošanai.
(18)
Izmeklēšanas laikā dažas personas apgalvoja, ka riepu ražošanā izmantotais pavediens - tā sauktais augstā stiepes moduļa un zemas saraušanās spējas (AMZS) pavediens - ir jāizslēdz no izmeklēšanas jomas. Tās apgalvoja, ka AMZS un citu ASP īpašības un lietojuma veidi atšķiras.
(19)
Tomēr izmeklēšanā tika noskaidrots, ka, kaut gan AMZS pavedienam piemīt dažas īpašības, kas to atšķir no citiem ASP (piemēram, modulis, saraušanās spēja, stiepes izturība un nogurumizturība), visiem dažādajiem attiecīgā ražojuma tipiem ir vienas un tās pašas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības. Tādēļ tos uzskata par vienu ražojumu.
2.2. Līdzīgais ražojums
(20)
Tika konstatēts, ka ražojumam, ko uz Savienību eksportē no ĶTR, Korejas un Taivānas, un ražojumam, ko ražo un Korejā un Taivānā, kā arī ĶTR iekšzemes tirgū pārdod Ķīnas ražotājs eksportētājs, kuram piešķirts TER, un ražojumam, ko ražo un Savienībā pārdod Savienības ražotāji, ir vienas un tās pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības, kā arī lietojuma veidi. Tādēļ tie provizoriski uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
3. IZLASES VEIDA PĀRBAUDE
3.1. Importētāju izlases veida pārbaude
(21)
Ņemot vērā importētāju lielo skaitu, kuri minēti sūdzībā, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta importētāju izlases veida pārbaude saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu. Taču pēc sniegtās informācijas pārbaudes, ņemot vērā mazo to importētāju skaitu, kuri pauda vēlmi sadarboties, tika nolemts, ka pārbaude izlases veidā nav vajadzīga.
3.2. Ražotāju eksportētāju ĶTR izlases veida pārbaude
(22)
Ņemot vērā lielo ražotāju eksportētāju skaitu ĶTR, paziņojumā par procedūras sākšanu paredzēja pārbaudi izlases veidā, lai noteiktu dempingu saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu.
(23)
Lai Komisija varētu pieņemt lēmumu par vajadzību veikt pārbaudi izlases veidā, un pozitīva lēmuma gadījumā veikt atlasi, ražotājiem eksportētājiem ĶTR lūdza pieteikties 15 dienu laikā pēc izmeklēšanas sākšanas un sniegt pamatinformāciju par savām eksporta darbībām un pārdevumiem iekšzemes tirgū, konkrētajām attiecīgā ražojuma ražošanas darbībām un visu attiecīgā ražojuma ražošanā un/vai pārdošanā iesaistīto saistīto uzņēmumu nosaukumus un darbības veidus.
(24)
Lai izveidotu reprezentatīvu izlasi, notika apspriešanās arī ar ĶTR iestādēm un ražotāju apvienību, t. i., Ķīnas Tekstilizstrādājumu importa un eksporta tirdzniecības palātu.
3.2.1. Ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, iepriekšēja atlase
(25)
Paziņojumā par procedūras sākšanu norādītajā termiņā kopā pieteicās un sniedza pieprasīto informāciju vienpadsmit ĶTR ražotāji eksportētāji, tostarp saistīto uzņēmumu grupas. Visi ziņoja par attiecīgā ražojuma eksportu uz Savienību IP laikā un pauda vēlmi piedalīties izlasē. Tādējādi uzskatīja, ka šie vienpadsmit ražotāji eksportētāji ir sadarbojušies šajā izmeklēšanā (“ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās”).
(26)
Ražotājus eksportētājus, kuri nepieteicās minētajā termiņā vai laikus nesniedza pieprasīto informāciju, uzskatīja par tādiem, kas nesadarbojas ar izmeklēšanu. Salīdzinot Eurostat importa datus un attiecīgā ražojuma eksporta apjomus uz Savienību IP laikā, par kuriem ziņoja 25. apsvērumā minētie uzņēmumi, var secināt, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji ļoti aktīvi sadarbojās, kā minēts tālāk 73. apsvērumā.
3.2.2. ĶTR ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, atlase
(27)
Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izlasi veidoja, pamatojoties uz vislielāko reprezentatīvo ASP eksporta apjomu uz Savienību, kuru atvēlētajā laikā varēja pienācīgi pārbaudīt. Izveidotajā izlasē bija trīs uzņēmumi vai saistītu uzņēmumu grupas, kuru saražotā produkcija veido vairāk nekā 65 % no attiecīgā ražojuma kopējā eksporta apjoma uz Savienību. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu ar visiem attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem, kā arī šo uzņēmēju asociāciju un ĶTR iestādēm notika apspriešanās, un tie piekrita iekļaušanai izlasē.
3.3. Individuāla pārbaude
(28)
Divi ražotāji eksportētāji, kurus neiekļāva izlasē, jo tie neatbilda pamatregulas 17. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem, saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu pieprasīja individuālas dempinga starpības noteikšanu.
(29)
Kā minēts iepriekš 27. apsvērumā, izlasē tika iekļauts pamatots uzņēmumu skaits, kurus būtu iespējams pārbaudīt noteiktajā laikā. Uzņēmumi, kurus pārbaudīja, lai izmeklētu dempingu attiecīgajās valstīs, ir uzskaitīti iepriekš 14. apsvērumā. Ņemot vērā pārbaudes apmeklējumu skaitu, kas būtu jāveic šo uzņēmumu telpās, kas attiecībā uz ĶTR bija saistīti ar TER prasību pārbaudi un atbildēm uz anketas jautājumiem par antidempingu, uzskatīja, ka individuālas pārbaudes būtu nevajadzīgi apgrūtinošas un neļautu laikā pabeigt izmeklēšanu.
(30)
Tāpēc provizoriski secināja, ka divus pieprasījumus par individuālu pārbaudi nevar pieņemt.
4. DEMPINGS
4.1. Vispārējā metodika
(31)
Tālāk noteiktā vispārējā metodika ir piemērota visiem Korejas un Taivānas ražotājiem eksportētājiem, ĶTR ražotājam eksportētājam, kam piešķirts TER, un, ņemot vērā analogās valsts jēdzienu, arī pārējiem diviem izlasē iekļautajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kam nav piešķirts TER. Tādēļ atzinumos par dempingu saistībā ar katru šajā izmeklēšanā iesaistīto attiecīgo valsti ir aprakstīti tikai konkrēti fakti attiecībā uz katru eksportētāju valsti.
4.1.1. Normālā vērtība
(32)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu Komisija vispirms pārbaudīja, vai katra ražotāja eksportētāja nodrošinātie līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomi vietējā tirgū neatkarīgiem pircējiem ir reprezentatīvi, t. i., vai šādas pārdošanas kopējais apjoms ir vienāds ar vai lielāks par 5 % no attiecīgā eksporta pārdošanas kopējā apjoma uz Savienību.
(33)
Pēc tam Komisija noteica tos ražojuma veidus, kurus iekšzemes tirgū pārdod uzņēmumi, kam kopumā ir reprezentatīvi pārdevumi, un kuri bija identiski vai tieši salīdzināmi ar tiem veidiem, ko pārdod eksportam uz Savienību.
(34)
Par katru ražojuma veidu, kuru attiecīgie ražotāji eksportētāji ir pārdevuši iekšzemes tirgū un kuri ir tieši salīdzināmi ar eksportam uz Savienību pārdotā ražojuma veidu, tika noteikts, vai pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir bijis pietiekami reprezentatīvs pamatregulas 2. panta 2. punkta nolūkā. Konkrēta ražojuma veida pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū uzskatīja par pietiekami reprezentatīviem, ja attiecīgā ražojuma veida apjoms, kas IP laikā iekšzemes tirgū tika pārdots neatkarīgiem pircējiem, bija 5 % vai vairāk no salīdzināmā, eksportam uz Savienību pārdotā ražojuma veida kopapjoma.
(35)
Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai katra uzņēmuma pārdošanas apjomus vietējā tirgū var uzskatīt par tādiem, kas iegūti parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. To veica, nosakot katra ražojuma veida rentablo pārdevumu apjoma īpatsvaru neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū.
(36)
Ja kāda ražojuma veida pārdošanas apjoms tika realizēts par neto pārdošanas cenu, kas vienāda ar vai lielāka par aprēķinātajām ražošanas izmaksām, un šāds apjoms bija vairāk nekā 80 % no minētā veida pārdevumu kopējā apjoma un ja minētā veida vidējā svērtā pārdošanas cena bija vienāda ar vai lielāka par vienības ražošanas izmaksām, normālo vērtību katram ražojuma veidam aprēķināja kā vidējo svērto cenu no visām attiecīgā veida pārdošanas cenām iekšzemes tirgū.
(37)
Ja kāda ražojuma veida rentablo pārdevumu apjoms bija mazāks par vai vienāds ar 80 % no minētā ražojuma veida pārdevumu kopējā apjoma vai ja minētā veida vidējā svērtā cena bija mazāka par vienības ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā vidējo svērto cenu vienīgi attiecīgā veida rentablajiem pārdevumiem iekšzemes tirgū.
(38)
Ja visi attiecīgā ražojuma veidi tika pārdoti ar zaudējumiem, tika uzskatīts, ka tie nav pārdoti parastā tirdzniecības apritē.
(39)
Ražojumu veidiem, kas netika pārdoti parastā tirdzniecības apritē, kā arī ražojumu veidiem, kas netika pārdoti reprezentatīvā daudzumā iekšzemes tirgū, Komisija izmantoja salikto normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu.
(40)
Lai noteiktu salikto normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, iesaistītās tirdzniecības, vispārējās un administratīvās (TVA) izmaksas un vidējo svērto peļņu, ko katrs no attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, guvis no līdzīgā ražojuma pārdošanas iekšzemes tirgū, izmeklēšanas periodā izmantojot parasto tirdzniecības apriti, pieskaitīja pašu vidējām ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā. Uzrādītās ražošanas izmaksas un TVA izmaksas pirms izmatošanas parastās tirdzniecības aprites pārbaudē un normālo vērtību noteikšanā vajadzības gadījumā tika koriģētas.
4.1.2. Eksporta cena
(41)
Visos gadījumos, kad attiecīgo ražojumu eksportēja neatkarīgiem pircējiem Savienībā, eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu - pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamajām eksporta cenām.
(42)
Ja pārdošanu veica, izmantojot saistītu importētāju, eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, pamatojoties uz cenu, par kādu importētie ražojumi pirmo reizi tālākpārdoti neatkarīgiem pircējiem. Šādos gadījumos tika veiktas korekcijas par visām izmaksām, kas radušās posmā starp importēšanu un tālākpārdošanu, tostarp nodevām un nodokļiem, kā arī pamatotu TVA un peļņas normu. Tika izmantota saistītā importētāja paša TVA izmaksas, un pamatotu peļņas normu noteica, pamatojoties uz izmeklēšanā noteikto peļņas normu, ko gūst attiecīgā ražojuma neatkarīgs importētājs.
4.1.3. Salīdzinājums
(43)
Normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja, izmantojot ražotāja noteiktās cenas.
(44)
Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika veiktas pienācīgas korekcijas, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Atbilstošas korekcijas tika veiktas visos gadījumos, kad tās tika atzītas par pieņemamām, precīzām un pamatotām ar pārbaudītiem pierādījumiem.
4.1.4. Dempinga starpība
(45)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpība katram ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, tika noteikta, vidējo svērto normālo vērtību salīdzinot ar vidējo svērto eksporta cenu.
4.2. Ķīnas Tautas Republika
4.2.1. TER novērtējums
(46)
Ievērojot pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu, antidempinga izmeklēšanā attiecībā uz ĶTR izcelsmes importu normālo vērtību saskaņā ar minētā panta 1. līdz 6. punktu nosaka ražotājiem eksportētājiem, kuri atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem.
(47)
Turpmāk sniegts īss šo kritēriju izklāsts kopsavilkuma veidā, kas paredzēts tikai uzziņai:
1)
saimnieciskās darbības lēmumus pieņem un izmaksas veido atbilstīgi tirgus apstākļiem un bez ievērojamas valsts iejaukšanās; lielāko ieguldījumu izmaksas būtībā atspoguļo tirgus vērtības;
2)
uzņēmumiem ir viena, skaidri saprotama pamata grāmatvedības uzskaite, kuru pārbauda neatkarīgs revidents saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (SGS) un ko izmanto visiem nolūkiem;
3)
nav būtisku izkropļojumu, kas pārņemti no agrākās sistēmas, kas nav tirgus ekonomika;
4)
juridisku noteiktību un stabilitāti garantē bankrota likums un īpašumtiesības;
5)
valūtas maiņas kursu pārrēķina atbilstīgi tirgus likmei.
(48)
Visi izlasē iekļautie uzņēmumi pieprasīja TER un atbildēja uz TER pieprasījuma veidlapu norādītajos termiņos. Komisija izskatīja un pārbaudīja pieprasījumu veidlapās iesniegto informāciju un visu pārējo informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu, attiecīgo uzņēmumu telpās.
(49)
Pārbaudē arī konstatēja, ka divi ĶTR ražotāji eksportētāji, kas iekļauti izlasē, neatbilda pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteikto kritēriju prasībām attiecībā uz TER piemērošanu.
(50)
Jo īpaši viens izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs neatbilda 1.-3. kritērija prasībām. Pirmkārt, tas nevarēja pierādīt, ka tā lēmumi pieņemti atbilstīgi tirgus apstākļiem un bez ievērojamas valsts iejaukšanās, jo tika konstatēts, ka tam ir noteikti pārdošanas darbības ierobežojumi, piemēram, pienākums pārdot attiecīgā ražojuma noteiktu apjomu iekšzemes tirgū. Otrkārt, tas nepierādīja, ka tā grāmatvedības uzskaitei tiek veikta revīzija saskaņā ar SGS. Izmeklēšanā tika norādīts uz vairākām neatbilstībām un trūkumiem pieteikuma iesniedzēja uzskaitē un identificēti atsevišķi SGS principu pārkāpumi. Visbeidzot, tika novēroti izkropļojumi, kas pārņemti no agrākās sistēmas, kas nav tirgus ekonomika, un tie izpaužas kā neatbilstīgi zemes lietošanas tiesību novērtējumi.
(51)
Cits izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs nevarēja pierādīt, ka atbilst 1. un 3. kritērijam. Tas nevarēja pierādīt, ka tā lēmumi pieņemti atbilstīgi tirgus apstākļiem un bez ievērojamas valsts iejaukšanās, jo tika konstatēti līdzīgi pārdošanas darbības ierobežojumi kā iepriekš 50. apsvērumā noteiktie, un, neraugoties uz valsts sertifikāciju, nebija ieguldīta daļa tā kapitāla. Tika novēroti arī izkropļojumi, kas pārņemti no agrākās sistēmas, kas nav tirgus ekonomika, un tie izpaužas kā neatbilstīgi zemes lietošanas tiesību novērtējumi.
(52)
Viens izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs pierādīja, ka tas atbilst visiem pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritērijiem un tam var piešķirt TER.
4.2.2. Atsevišķs režīms (AR)
(53)
Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam valstīm, uz kurām minētais pants attiecas, tiek noteikts valsts mēroga maksājums, izņemot gadījumus, kad uzņēmumi spēj pierādīt, ka atbilst visiem pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem AR piešķiršanai.
(54)
Turpmāk sniegts īss šo kritēriju izklāsts, kas paredzēts tikai uzziņai:
1)
ja firmas vai kopuzņēmumi pilnīgi vai daļēji pieder ārvalstniekiem, eksportētāji var brīvi repatriēt kapitālu un peļņu;
2)
eksporta cenas un daudzumi, un pārdošanas noteikumi ir brīvi noteikti;
3)
vairākums akciju pieder privātpersonām. Valsts ierēdņi, kas ir valdē vai ieņem galvenos amatus vadībā, ir mazākumā, vai arī ir jāpierāda, ka uzņēmums tomēr ir pietiekami neatkarīgs no valsts iejaukšanās;
4)
valūtas maiņas kursu pārrēķina atbilstīgi tirgus likmei; kā arī
5)
valsts iejaukšanās nepieļauj pasākumu apiešanu, ja individuālajiem eksportētājiem piemēro dažādas maksājuma likmes.
(55)
Izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji, kuri neatbilda TER kritērijiem, bija pieprasījuši arī IR gadījumā, ja tiem netiktu piešķirts TER.
(56)
Pamatojoties uz pieejamo informāciju, tika provizoriski noteikts, ka visām pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajām prasībām par AR atbilst šādi divi ĶTR ražotāji eksportētāji, kas iekļauti izlasē:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
4.2.3. Analogā valsts
(57)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu pārejas ekonomikas valstīs normālā vērtība ražotājiem eksportētājiem, kam nepiešķir TER, jānosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību trešā valstī ar tirgus ekonomiku (“analogā valsts”).
(58)
Paziņojumā par procedūras sākšanu kā atbilstīgu analogo valsti ĶTR normālās vērtības noteikšanai ieteica Amerikas Savienotās Valstis (ASV). Komisija aicināja visas ieinteresētās personas sniegt piezīmes par šo priekšlikumu.
(59)
Daudzas personas iebilda šim priekšlikumam un ierosināja izvēlēties Taivānu vai Koreju, jo apgalvoja, ka šīs valstis ir piemērotākas. Attiecīgie izvirzītie argumenti ir šādi:
a)
Ražošanas procesi un izmaksas ASV ievērojami atšķiras no ražošanas procesiem un izmaksām ĶTR, jo ASV izmantotās iekārtas ir vecas un novecojušas, bet vairākuma Ķīnas ražotāju izmantotās iekārtas ir modernas un tajās izmantotas jaunākās tehnoloģijas. Lielākā daļa Ķīnas, Taivānas un Korejas ražotāju eksportētāju izmanto jaunāko viena posma ražošanas tehnoloģiju, kas ļauj tiem strādāt efektīvāk nekā ASV uzņēmumiem;
b)
tas, ka Taivānas un Korejas eksportētāji, iespējams, veic pārdošanu par dempinga cenām, nav būtiski, lai izvēlētos atbilstošu analogo valsti;
c)
sūdzības iesniedzējiem ir saistītie uzņēmumi ASV, un nebūtu lietderīgi noteikt normālo vērtību, pamatojoties uz informāciju, ko sniedz šie saistītie uzņēmumi;
d)
konkurences apstākļi ASV atšķiras no apstākļiem ĶTR. ASV tirgū faktiski pastāv viena ražotāja monopols, savukārt Taivānā un Korejā iekšzemes tirgū ir vairāk ražotāju, tāpat kā ĶTR.
(60)
Komisija izskatīja iepriekšminētās piezīmes un nolēma, ka tās kopumā attiecībā uz analogās valsts izvēli ir pieņemamas. Tika veikta papildu pārbaude, lai noteiktu, vai Taivāna vai Koreja būtu atzīstama par iespējamu trešo valsti ar tirgus ekonomiku ĶTR normālās vērtības noteikšanai.
(61)
Pārbaudē tika konstatēts, ka jo īpaši Taivāna ir labāk salīdzināma ar ĶTR attiecībā uz gatavo produkciju. Tika konstatēts, ka Taivānas ražotāji eksportētāji darbojas arī ĶTR un tiem tur ir saistīti ražotāji, un ka abās valstīs pamatā ir līdzīgi apstākļi.
(62)
Pamatojoties uz šo, tika nolemts, ka Taivāna būtu atbilstīgāka analogā valsts, lai noteiktu ĶTR normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu.
(63)
Pēc tam, kad Taivāna tika izvēlēta par analogo valsti, normālo vērtību aprēķināja, pamatojoties uz datiem, kurus pārbaudīja to Taivānas ražotāju eksportētāju telpās, kuri pilnībā sadarbojās izmeklēšanas laikā. Normālo vērtību noteica, pamatojoties uz samaksāto vai maksājamo cenu par pārdevumiem Taivānas vietējā tirgū par salīdzināmiem ražojuma veidiem, ja tos ražoja reprezentatīvā daudzumā un izmantojot parasto tirdzniecības apriti. Tas attiecas uz vairākiem eksportēto ražojumu veidiem.
4.2.4. Normālā vērtība
4.2.4.1. Izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs, kam piešķirts TER
(64)
Lielākā daļa tā izlasē iekļautā ražotāja eksportētāja pārdevumu, kam piešķirts TER, bija veikti reprezentatīvā daudzumā parastā tirdzniecības apritē. Šo ražojumu veidu normālās vērtības pamatā bija faktiskās cenas, ko izmeklēšanas periodā maksāja vai bija paredzējuši maksāt neatkarīgi pircēji ĶTR iekšzemes tirgū, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punktu.
(65)
Tiem ražojuma veidiem, kas netika pārdoti parastajā tirdzniecības apritē, kā arī tiem ražojuma veidiem, kas netika pārdoti reprezentatīvā daudzumā iekšzemes tirgū, bija jānosaka saliktā normālā vērtība saskaņā ar iepriekš minēto 40. apsvērumu.
4.2.4.2. Izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji, kam nav piešķirts TER
(66)
Kā minēts iepriekš 57. līdz 63. apsvērumā, normālā vērtība attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kam nav piešķirts TER, jānosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību tirgus ekonomikas trešā valstī, šajā gadījumā - Taivānā.
(67)
Pārējiem eksportētā ražojuma veidiem, kuri nav pārdoti parastā tirdzniecības apritē Taivānā vai kurus Taivānas ražotāji nav pārdevuši reprezentatīvā apjomā iekšzemes tirgū, tiek izmantota salikta normālā vērtība. Normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz iepriekš minēto 40. apsvērumu.
4.2.5. Eksporta cena
(68)
Visi triju izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju veiktie attiecīgā ražojumu veida pārdevumi Savienības tirgū tika veikti tieši Savienības neatkarīgiem pircējiem. Šī iemesla dēļ eksporta cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz faktiski maksātām vai maksājamajām cenām.
4.2.6. Salīdzinājums
(69)
Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika veiktas korekcijas, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Pamatojoties uz to, korekciju, ja tā bija piemērojama un pamatota, attiecībā uz atšķirībām transporta izmaksās, jūras pārvadājumu frakts un apdrošināšanas izmaksās, pārkraušanas, iekraušanas un papildu izmaksās, iesaiņošanas izmaksās, kredīta izmaksās, komisijas maksās, atlaidēs, rabatu atlaidēs un netiešos nodokļos, veica visiem izmeklētajiem ražotājiem eksportētājiem.
4.2.7. Dempinga starpības
4.2.7.1. Izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem
(70)
Izlasē iekļautajiem uzņēmumiem tika salīdzināta katra ražojuma veida vidējā svērtā normālā vērtība ar atbilstoša veida attiecīgā ražojuma vidējo svērto eksporta cenu, kā paredzēts pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktā.
(71)
Ņemot vērā iepriekšminēto, vidējās svērtās dempinga pagaidu starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šādas.
Uzņēmums
Dempinga pagaidu starpība
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
4.2.7.2. Pārējiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās
(72)
Vidējo svērto dempinga starpību izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punkta noteikumiem. Šo starpību noteica, pamatojoties uz starpībām, ko noteica izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, neņemot vērā ražotāja eksportētāja starpību, kura dempinga starpība bija vienāda ar nulli. Uz šī pamata aprēķināto dempinga starpību uzņēmumiem, kas sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, provizoriski noteica 8,9 % apmērā.
(73)
Attiecībā uz visiem citiem ĶTR eksportētājiem Komisija vispirms konstatēja līmeni, kādā uzņēmumi sadarbojušies. Tika salīdzināts kopējais eksporta apjoms, kas norādīts atbildēs uz anketas jautājumiem, kuras saņemtas no visiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, un kopējais ĶTR importa apjoms, ko aprēķināja saskaņā arEurostat statistikas datiem par importu. Tika konstatēts, ka sadarbības līmenis bijis 100 %. Uz šī pamata sadarbības līmenis tika uzskatīts par augstu un līdz ar to par pieņemamu, lai tiem ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, noteiktu dempinga starpību, izvēloties augstāko izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju dempinga starpību.
(74)
Uz šī pamata valsts mēroga dempinga starpība tika provizoriski noteikta 9,3 % apmērā.
4.3. Koreja
4.3.1. Normālā vērtība
(75)
Konstatēja, ka lielākā daļa to ražojumu veidu pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū, kurus eksportam uz Savienību pārdeva visi četri pārbaudītie uzņēmumi, bija reprezentatīva, un pārdošanu veica parastajā tirdzniecības apritē. Šo ražojumu veidu normālā vērtība tika pamatota uz faktiskajām cenām, ko izmeklēšanas periodā maksāja vai bija paredzējuši maksāt neatkarīgi pircēji Korejas iekšzemes tirgū, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punktu.
(76)
Tiem ražojuma veidiem, kas netika pārdoti parastajā tirdzniecības apritē, kā arī tiem ražojuma veidiem, kas netika pārdoti reprezentatīvā daudzumā iekšzemes tirgū, bija jānosaka salikta normālā vērtība. Visu četru pārbaudīto uzņēmumu dažiem ražojumu veidiem nebija reprezentatīva pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū vai tie nebija pārdoti parastā tirdzniecības apritē. Šādos gadījumos tika noteikta saliktā normālā vērtība, pamatojoties uz iepriekš 40. apsvērumā noteiktajiem principiem.
4.3.2. Eksporta cena
(77)
Daļa viena ražotāja eksportētāja eksporta pārdošanas apjoma tika pārdota tieši saistītam importētājam Savienībā. Tādējādi eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, pamatojoties uz cenām, par kādām ražojumi pirmo reizi tika tālākpārdoti neatkarīgam pircējam, un saskaņā ar metodi, kas aprakstīta iepriekš 42. apsvērumā.
(78)
Pārējais minētā ražotāja eksportētāja attiecīgā ražojuma eksporta apjoms un viss triju pārējo ražotāju eksportētāju eksporta apjoms tika pārdots tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Šiem pārdevumiem eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamām cenām.
4.3.3. Salīdzinājums
(79)
Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika veiktas korekcijas, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Pamatojoties uz to, korekcijas, ja tās bija piemērojamas un pamatotas, attiecināja uz atšķirībām visu pārbaudāmo ražotāju eksportētāju transporta izmaksās, jūras pārvadājumu frakts un apdrošināšanas izmaksās, pārkraušanas, iekraušanas un papildu izmaksās, iesaiņošanas izmaksās, kredīta izmaksās un komisijas maksās.
(80)
Visi četri pārbaudāmie uzņēmumi pieprasīja nodokļu atmaksas korekciju saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktu, pamatojoties uz to, ka importa maksājumi, iespējams, bija segti ar līdzīgo ražojumu, kuru paredzēts patērēt eksportētājvalstī, bet tos kompensēja vai neveica, ja ražojumu pārdeva eksportam uz Savienību.
(81)
Šo prasību uzskatīja par nepamatotu, jo neviens no visiem četriem uzņēmumiem nevarēja pierādīt, ka importa maksājumu kompensācijas uzņēmumiem bija saistītas ar attiecīgā ražojuma eksportu uz Savienību.
4.3.4. Dempinga starpības
(82)
Kā paredzēts pamatregulas 2. panta 11. punktā, katra uzņēmuma katram ražojumu veidam noteiktā vidējā svērtā normālā vērtība tika salīdzināta ar atbilstoša ražojumu veida vidējo svērto eksporta cenu.
(83)
Pamatojoties uz šo, tika konstatēts, ka visu attiecīgo Korejas ražotāju eksportētāju dempinga starpības, ko izteica procentos no CIF importa cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir mazākas par de minimis slieksni 2 % apmērā pamatregulas 9. panta 3. punkta nozīmē.
(84)
Jāpiebilst, ka četri Korejas ražotāji eksportētāji, salīdzinot ar Eurostat datiem par importu, veido visu minētās valsts izcelsmes eksporta apjomu. Tādēļ ir provizoriski secināts, ka nav pamatoti pieņemt antidempinga pasākumus attiecībā uz Korejas izcelsmes importu.
(85)
Ja šie konstatējumi apstiprināsies turpmākā izmeklēšanā, attiecībā uz Koreju procedūra tiks izbeigta.
4.4. Taivāna
4.4.1. Normālā vērtība
(86)
Konstatēja, ka lielākā daļa to ražojumu veidu pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū, kurus eksportam uz Savienību pārdeva divi pārbaudītie uzņēmumi, bija reprezentatīva un pārdošanu veica parastajā tirdzniecības apritē. Šo ražojumu veidu normālā vērtība tika pamatota uz faktiskajām cenām, ko izmeklēšanas periodā maksāja vai bija paredzējuši maksāt neatkarīgi pircēji Taivānas iekšzemes tirgū, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punktu.
(87)
Tiem ražojuma veidiem, kas netika pārdoti parastajā tirdzniecības apritē, kā arī tiem ražojuma veidiem, kas netika pārdoti reprezentatīvā daudzumā iekšzemes tirgū, bija jānosaka salikta normālā vērtība. Abu pārbaudīto uzņēmumu dažiem ražojumu veidiem nebija reprezentatīva pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū vai tie nebija pārdoti parastā tirdzniecības apritē. Šajos gadījumos tika noteikta saliktā normālā vērtība, pamatojoties uz iepriekš 40. apsvērumā noteiktajiem principiem.
4.4.2. Eksporta cena
(88)
Visi abu ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, veiktie attiecīgā ražojuma pārdevumi Savienības tirgū tika veikti tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Šī iemesla dēļ eksporta cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz faktiski maksātām vai maksājamajām cenām.
4.4.3. Salīdzinājums
(89)
Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika veiktas korekcijas, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Pamatojoties uz to, korekcijas, ja tās bija piemērojamas un pamatotas, attiecināja uz atšķirībām visu pārbaudīto ražotāju eksportētāju transporta izmaksās, jūras pārvadājumu frakts un apdrošināšanas izmaksās, pārkraušanas, iekraušanas un papildu izmaksās, iesaiņošanas izmaksās, kredīta izmaksās, komisijas maksās un atlaidēs.
4.4.4. Dempinga starpības
(90)
Kā paredzēts pamatregulas 2. panta 11. punktā, katra uzņēmuma katram ražojumu veidam noteiktā vidējā svērtā normālā vērtība tika salīdzināta ar atbilstošā ražojumu veida vidējo svērto eksporta cenu.
(91)
Pamatojoties uz to, dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF importa cenas uz Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd
3,9 %,
-
Shinkong Corporation
de minimis.
(92)
Attiecībā uz Taivānas izcelsmes importu jāatzīmē, ka abi iepriekšminētie ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, salīdzinot ar Eurostat datiem par importu, veido visu šīs valsts izcelsmes eksporta apjomu. Taivānai tika noteikta valsts mēroga dempinga starpība. Tika konstatēts, ka šī valsts mēroga dempinga starpība ir mazāka par pamatregulas 9. panta 3. punktā noteikto 2 % de minimis slieksni. Tādēļ ir provizoriski secināts, ka nav pamatoti noteikt antidempinga pasākumus attiecībā uz Taivānas izcelsmes importu.
(93)
Ja šie konstatējumi apstiprināsies turpmākā izmeklēšanā, attiecībā uz Taivānu procedūra tiks izbeigta.
5. SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARE
5.1. Savienības ražošanas apjoms
(94)
Lai noteiktu Savienības kopējo ražošanas apjomu, izmantoja visu pieejamo informāciju par Savienības ražotājiem, tostarp informāciju, kas sniegta sūdzībā, un datus, kuri savākti no Savienības ražotājiem pirms un pēc izmeklēšanas sākšanas.
(95)
Pamatojoties uz to, tika aprēķināts, ka Savienības kopējais ražošanas apjoms IP laikā ir apmēram 121 000 tonnu. Šajā apjomā ir iekļauti visu to Savienības ražotāju ražošanas apjomi, kas paziņoja par sevi, kā arī to ražotāju, kuri procedūrā bija pasīvi (“pasīvie ražotāji”), aptuveni aprēķinātie ražošanas apjomi. Tā kā nebija nekādas citas informācijas, lai noteiktu Savienības kopējo ražošanas un patēriņa apjomu, izmantoja datus, kas par pasīvajiem ražotājiem norādīti sūdzībā. Pasīvie ražotāji IP laikā veidoja apmēram 22 % no Savienības kopējā ražošanas apjoma. Neviens no zināmajiem Savienības ražotājiem nebija neitrāls vai negatīvi noskaņots pret izmeklēšanas sākšanu.
(96)
Savienības ražotāju, kuri atbalstīja sūdzību, ražošanas apjoms IP laikā bija 94 000 tonnu, kas atbilst apmēram 78 % kopējā aprēķinātā Savienības ražošanas apjoma.
5.2. Savienības ražošanas nozares definīcija
(97)
Kā minēts iepriekš 96. apsvērumā, izmeklēšanā tika noskaidrots, ka tie Savienības ražotāji, kas atbalstīja sūdzību un piekrita sadarboties izmeklēšanā, veidoja apmēram 78 % no Savienības kopējā ražošanas apjoma IP laikā. Tāpēc šos ražotājus uzskata par Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē.
6. KAITĒJUMS
6.1. Patēriņš Savienībā
(98)
Patēriņu noteica, pamatojoties uz kopējo importa apjomu pēc Eurostat datiem, Savienības ražošanas nozares kopējo pārdošanas apjomu Savienības tirgū, tostarp pasīvo ražotāju pārdošanas apjoma aptuveno aprēķinu.
(99)
Kā minēts iepriekš 95. apsvērumā, tā kā attiecībā uz pasīvajiem ražotājiem nav nekādas citas informācijas par ASP ražošanas un pārdošanas apjomu attiecīgajā periodā, tika izmantoti par šiem ražotājiem sūdzībā norādītie dati.
1. tabula
Patēriņš Savienībā
2005
2006
2007
2008
IP
Tonnas
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Indekss
100
106
120
109
93
Avots: Eurostat, sūdzībā norādītie dati un atbildes uz anketas jautājumiem.
(100)
Kopumā attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā samazinājās par 7 %. Tika konstatēts, ka sākotnēji patēriņš no 2005. līdz 2007. gadam palielinājās par 20 %, un pēc tam no 2007. gada līdz IP samazinājās par 22 %. Patēriņš 2008. gadā un IP laikā samazinājās pieprasījuma krituma rezultātā, jo īpaši 2008. gada otrajā pusē, ekonomiskās krīzes dēļ.
6.2. Imports no attiecīgajām valstīm Savienībā
6.2.1. Importa no attiecīgajām valstīm ietekmes kumulatīvais novērtējums
(101)
Komisija pārbaudīja, vai ĶTR, Korejas un Taivānas izcelsmes ASP imports jāvērtē kumulatīvi saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu.
(102)
Attiecībā uz importu no Taivānas un Korejas, kā minēts iepriekš, tika provizoriski novērtēts, ka imports no Taivānas un Korejas IP laikā netika veikts par dempinga cenām.
(103)
Tāpēc tika provizoriski secināts, ka Korejas un Taivānas importa ietekme nav jāvērtē kumulatīvi kopā ar ĶTR importa par dempinga cenām ietekmi.
6.2.2. Imports par dempinga cenām no ĶTR
(104)
Jāpiebilst, ka par vienu ĶTR ražotāju eksportētāju, kas bija iekļauts izlasē, netika konstatēts, ka tas importē savus ražojumus par dempinga cenām Savienības tirgū. Līdz ar to tā eksporta apjomi ir izslēdzami no analīzes par ĶTR importa par dempinga cenām attīstību Savienības tirgū.
(105)
Taču, lai netiktu atklāti konfidenciāli šī ražotāja uzņēmējdarbības dati, tika uzskatīts par pieņemamu konfidencialitātes apsvērumu dēļ neizslēgt šī eksportētāja datus, kurš neimportēja Savienības tirgū izstrādājumus par dempinga cenām, no tālāk izklāstītajiem publiski pieejamiem datiem, piemēram, Eurostat datiem.
(106)
Tādēļ pirmajā turpmāk dotajā tabulā ir ietverts viss ĶTR izcelsmes ASP imports, bet otrajā tabulā ir indeksētie dati par importu par dempinga cenām Savienības tirgū attiecīgajā periodā.
2. tabula
Kopējais imports no ĶTR
2005
2006
2007
2008
IP
Apjomi (tonnās)
16 200
23 776
42 249
51 406
48 683
Indekss
100
147
261
317
301
Tirgus daļa
7,3 %
10,2 %
15,9 %
21,3 %
23,6 %
Indekss
100
139
217
291
323
Cenas (EUR/tonna)
1 871
1 622
1 522
1 571
1 548
Indekss
100
87
81
84
83
Avots: Eurostat.
(107)
Kopējais importa apjoms no ĶTR attiecīgajā periodā ievērojami pieauga trīs reizes, savukārt vidējās importa cenas tajā pašā laikposmā samazinājās par 17 %. Tādēļ ievērojami palielinājās tirgus daļa - no 7,3 % 2005. gadā līdz 23,6 % IP laikā. Izmeklēšanā atklājās, ka pat laikā no 2007. gada līdz IP, kad patēriņš samazinājās par 22 %, importa apjoms no ĶTR palielinājās par 15 %, kā rezultātā par 7,7 procentu punktiem palielinājās tā tirgus daļa.
6.2.2.1. Importa par dempinga cenām apjoms, cena un tirgus daļa
2.b tabula
Imports par dempinga cenām no ĶTR
2005
2006
2007
2008
IP
Imports (tonnās)
Indekss
100
240
582
728
714
Tirgus daļa
Indekss
100
227
485
667
768
Cenas (EUR/tonna)
Indekss
100
67
61
63
61
Avots: Eurostat un atbildes uz anketas jautājumiem.
(108)
Importa par dempinga cenām apjoms no ĶTR attiecīgajā periodā ievērojami pieauga, kā rezultātā vairāk nekā septiņas reizes palielinājās tā tirgus daļa. Turklāt izmeklēšanā noskaidroja, ka, neraugoties uz patēriņa samazināšanos laikā no 2007. gada līdz IP, importa par dempinga cenām tirgus daļa IP laikā ievērojami palielinājās.
(109)
Importa no ĶTR par dempinga cenām vidējās cenas attiecīgajā periodā samazinājās par 39 %, kā rezultātā IP laikā bija vērojams Savienības ražošanas nozares cenu samazinājums, kā izskaidrots turpmāk 112. apsvērumā.
6.2.2.2. Cenu samazinājums
(110)
Lai analizētu cenu samazinājumu, tās Savienības ražošanas nozares ražojumu veida vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū, kas koriģētas atbilstīgi ražotāja cenām, tika salīdzinātas ar attiecīgā importa no ĶTR atbilstīgajām vidējām svērtajām cenām pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, kas noteiktas pēc CIF, izdarot atbilstīgas nodokļu atmaksas tiesību un pēcimporta izmaksu korekcijas.
(111)
Ķīnas eksportētāju sadarbības līmenis bija augsts un veidoja 69 % kopējā ĶTR eksporta apjoma uz Savienību IP laikā. Ņemot vērā to, ka tika konstatēts, ka viens Ķīnas ražotājs eksportētājs nepārdod savus ražojumus Savienības tirgū par dempinga cenām, tā importa apjoms cenu samazinājuma analīzē nav ņemts vērā.
(112)
Salīdzinājumā pierādījās, ka IP laikā Savienībā par dempinga cenām pārdotais ĶTR izcelsmes attiecīgais ražojums par 24,2 % samazināja Savienības ražošanas nozares cenas.
6.3. Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis
6.3.1. Iepriekšējas piezīmes
(113)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu importa par dempinga cenām ietekmes uz Savienības ražošanas nozari novērtējumā bija ietverts visu ekonomisko rādītāju novērtējums, lai novērtētu Savienības ražošanas nozares stāvokli no 2005. gada līdz IP beigām.
6.3.2. Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums
3. tabula
2005
2006
2007
2008
IP
Ražošana (tonnas)
145 854
145 916
144 053
124 807
94 027
Indekss
100
100
99
86
64
Jauda (tonnas)
159 813
159 785
159 101
154 783
143 784
Indekss
100
100
100
97
90
Jaudas izmantojums
91 %
91 %
91 %
81 %
65 %
Indekss
100
100
100
88
72
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(114)
Kā redzams iepriekšējā tabulā, attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms samazinājās par 36 %. Jāpiebilst, ka, kaut gan patēriņš Savienībā no 2005. līdz 2007. gadam palielinājās par 20 %, Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms šajā periodā palika stabils, savukārt no 2007. gada līdz IP tas ievērojami samazinājās, vienlaikus samazinoties patēriņam Savienībā.
(115)
IP laikā Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda samazinājās līdz apmēram 144 000 tonnu. Taču sakarā ar to, ka pārdošanas apjomi palika nemainīgi un ražošanas apjomi samazinājās, pieejamās ražošanas jaudas izmantojums samazinājās no 91 % 2005. gadā līdz 65 % IP laikā. Lielākais samazinājums notika laikā no 2007. gada līdz IP.
6.3.3. Pārdošanas apjoms un tirgus daļa
(116)
Pārdošanas apjoma rādītāji turpmāk tabulā attiecas uz apjomu, kas pārdots pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū.
4. tabula
2005
2006
2007
2008
IP
Pārdošanas apjoms (tonnās)
112 998
113 844
117 855
99 495
80 745
Indekss
100
101
104
88
71
Tirgus daļa
51,1 %
48,7 %
44,3 %
41,2 %
39,2 %
Indekss
100
95
87
81
77
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(117)
Kaut gan patēriņš Savienībā laikā no 2005. līdz 2007. gadam palielinājās par 20 %, Savienības ražošanas nozares attiecīgā ražojuma pārdošanas apjoms neatkarīgiem pircējiem Savienības tirgū palielinājās tikai par 4 %. Tas nozīmē, ka Savienības ražošanas nozare nevarēja savā labā izmantot patēriņa palielināšanos šajā periodā. Turklāt atlikušajā attiecīgā perioda daļā patēriņš Savienībā samazinājās par 22 %, savukārt Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās vēl vairāk - par 31 %. Līdz ar to nepārtraukti un ievērojami samazinājās Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms, un attiecīgajā periodā zaudētā tirgus daļa sasniedza 11,9 procentu punktus.
6.3.4. Savienības ražošanas nozares vidējās cenas par vienību
(118)
Vidējās ražotāja noteiktās Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū attiecīgajā periodā samazinājās par 9 %. Visbūtiskāk tās samazinājās no 2007. gada līdz IP, respektīvi, vienlaikus ar lētā ĶTR importa par dempinga cenām apjoma palielināšanos. Rezultātā, neraugoties uz izejvielu cenu palielināšanos, Savienības ražošanas nozarei bija jāpazemina pārdošanas cenas, jo īpaši IP laikā.
5. tabula
2005
2006
2007
2008
IP
Vidējā cena (EUR/tonna)
2 592
2 595
2 565
2 510
2 350
Indekss
100
100
99
97
91
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(119)
Tika noskaidrots, ka no 2005. gada līdz IP Savienības ražošanas nozares vidējās ražošanas izmaksas palielinājās par 6 %. Tas notika galvenokārt ASP ražošanas galvenās izejvielas - PET granulu - cenas palielināšanās dēļ. Vidējā PET granulu cena laikā no 2005. līdz 2008. gadam palielinājās par 12 %, bet pēc tam samazinājās līdz 2005. gada līmenim. Taču tajā pašā laikposmā Savienības ražošanas nozare bija spiesta saglabāt zemu pārdošanas cenu, lai konkurētu ar lēto importu par dempinga cenām. Līdz ar to Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas IP laikā bija ievērojami zemākas par to izmaksām.
6.3.5. Krājumi
(120)
IP laikā krājumi veidoja apmēram 15 % no ražošanas apjoma. Attiecīgajā periodā, jo īpaši laikā no 2007. gada līdz IP, Savienības ražošanas nozare samazināja savu krājumu līmeni par 9 %. Taču šis krājumu apjoma samazinājums jāskata, ņemot vērā aktivitātes līmeņa samazināšanos pēc Savienības ražošanas nozares apjoma samazināšanas.
6. tabula
2005
2006
2007
2008
IP
Krājumi (tonnās)
15 004
16 828
17 402
16 844
13 727
Indekss
100
112
116
112
91
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
6.3.6. Nodarbinātība, algas un ražīgums
7. tabula
2005
2006
2007
2008
IP
Nodarbinātība - pilna laika ekvivalents (PLE)
1 727
1 714
1 667
1 498
1 333
Indekss
100
99
96
87
77
Darbaspēka izmaksas (EUR/PLE)
41 089
41 996
42 083
48 499
43 538
Indekss
100
102
102
118
106
Produktivitāte (vienība/PLE)
84,4
85,1
86,4
83,3
70,5
Indekss
100
101
102
99
84
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(121)
Savienības ražošanas nozares apjoma samazināšanas pasākumu dēļ attiecīgajā periodā tika ievērojami samazināts darbinieku skaits - par 23 %. Produktivitātes samazināšanās jāskata, ņemot vērā apjoma samazināšanas pasākumu vispārīgo raksturu, kur darbinieku skaita samazināšanās seko ražošanas apjoma kritumam tikai pēc zināmas aizkavēšanās. Darbaspēka izmaksas attiecīgajā periodā nedaudz palielinājās - par 6 %.
6.3.7. Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu
8. tabula
2005
2006
2007
2008
IP
Rentabilitāte
3,0 %
-0,7 %
-1,1 %
-11,5 %
-13,3 %
Indekss
100
-22
-37
- 378
- 438
Naudas plūsma (tūkst. EUR)
15 936
-1 407
824
-16 311
-14 597
Indekss
100
-9
5
- 120
- 141
Ieguldījumi (tūkst. EUR)
6 713
3 305
8 229
1 295
764
Indekss
100
49
123
19
11
Ienākums no ieguldījumiem
12,6 %
-29,4 %
-15,7 %
- 103,3 %
- 130,6 %
Indekss
100
- 233
- 124
- 819
-1 036
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(122)
Savienības ražošanas nozares rentabilitāti noteica, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoma izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte ievērojami samazinājās - no 3 % peļņas 2005. gadā līdz 13,3 % zaudējumiem IP laikā. Neraugoties uz to, ka no 2005. līdz 2007. gadam patēriņam Savienībā bija vērojama pieaugoša tendence, Savienības ražošanas nozare nevarēja gūt labumu no šī labvēlīgā apstākļa lētā ĶTR importa par dempinga cenām dēļ.
(123)
Tendence, kas bija raksturīga naudas plūsmai, proti, ražošanas nozares spējai pašfinansēt savu darbību, lielā mērā atspoguļo rentabilitātes pārmaiņas. Rezultātā attiecīgajā periodā naudas plūsmai ir vērojams nozīmīgs samazinājums. Līdzīgus secinājumus var izdarīt par ienākumu no ieguldījumiem, kam bija vērojama līdzīga negatīva tendence, ņemot vērā Savienības ražošanas nozares negatīvos rezultātus attiecīgajā periodā.
(124)
Ņemot vērā iepriekšminēto, Savienības ražošanas nozares spēja ieguldīt līdzekļus tika ierobežota, jo attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās naudas plūsma. Rezultātā attiecīgajā periodā ieguldījumi samazinājās par 89 %.
6.3.8. Izaugsme
(125)
Kaut gan patēriņš Savienībā no 2005. līdz 2007. gadam palielinājās par 20 %, Savienības ražošanas nozarei izdevās palielināt pārdošanas apjomu Savienības tirgū tikai par 4 %, kas nozīmē, ka tā nespēja izmantot Savienības patēriņa palielināšanos. Apskatot tendences attiecīgajā periodā, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma kritums par 29 % bija daudz izteiktāks nekā Savienības patēriņa samazinājums par 7 %. Rezultātā tajā pašā periodā ievērojami samazinājās arī Savienības ražošanas nozares tirgus daļa - par 12 procentu punktiem.
6.3.9. Faktiskās dempinga starpības lielums
(126)
Iepriekš iedaļā par dempingu noteiktās dempinga starpības ĶTR ir ievērojami virs de minimis līmeņa. Ņemot vērā importa par dempinga cenām apjomu un cenu, faktisko dempinga starpību ietekmi nevar uzskatīt par niecīgu.
6.4. Secinājums par kaitējumu
(127)
Izmeklēšanā ir noskaidrots, ka lielākā daļa rādītāju, kas liecina par kaitējumu, piemēram, ražošanas apjoms (- 36 %), jaudas izmantojums (- 28 %), pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū (- 29 %), tirgus daļa (- 12 procentu punkti) un produktivitāte (- 16 %) attiecīgajā periodā pasliktinājās. Turklāt ievērojami skarti bija tie kaitējuma rādītāji, kas saistīti ar Savienības ražošanas nozares finanšu darbību, piemēram, naudas plūsma (- 241 %) un rentabilitāte (- 16,3 procentu punkti). Tas nozīmē, ka īpaši IP laikā tika negatīvi ietekmēta Savienības ražošanas nozares spēja piesaistīt kapitālu.
(128)
Tika konstatēts, ka lielākie zaudējumi tika nodarīti no 2008. gada līdz IP, neraugoties uz ievērojamu Savienības patēriņa samazinājumu, Savienības tirgū joprojām bija liels ĶTR importa apjoms par dempinga cenām, kura Savienības ražošanas nozares cenu samazinājums IP laikā bija vairāk nekā 24 %.
(129)
Izmeklēšanā arī tika noskaidrots, ka Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksas sasniedza augstāko līmeni 2008. gadā, galvenokārt svarīgākās izejvielas cenu krasas palielināšanās dēļ. Pieņemto racionalizācijas pasākumu un PET cenu samazināšanās dēļ galvenokārt IP otrajā pusē Savienības ražošanas nozarei IP laikā izdevās saglabāt nemainīgas ražošanas izmaksas un tās kontrolēt. Taču, ņemot vērā Ķīnas eksportētāju ievērojamo cenu samazinājumu IP laikā, Savienības ražošanas nozare nevarēja palielināt pārdošanas cenas līdz tādam līmenim, lai segtu savas izmaksas. Tādēļ IP laikā ievērojami pasliktinājās tās finansiālā situācija.
(130)
Ņemot vērā iepriekšminēto, secināja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.
7. CĒLOŅSAKARĪBA
7.1. Ievads
(131)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu pārbaudīja, vai ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma imports par dempinga cenām ir radījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei tādā pakāpē, ka to var uzskatīt par būtisku. Lai uz importu par dempinga cenām neattiecinātu tādu faktoru izraisītu iespējamu kaitējumu, kas nav saistīti ar importu par dempinga cenām, bet kas vienlaikus varēja nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, izvērtēja arī citus zināmos faktorus.
7.2. Ietekme, ko rada imports par dempinga cenām
(132)
Izmeklēšanā noskaidroja, ka attiecīgajā periodā imports par dempinga cenām no ĶTR ievērojami palielinājās, proti, tā tirgus daļa Savienības tirgū no 2005. gada līdz IP palielinājās vairāk nekā septiņas reizes. Tika arī konstatēts, ka laikā no 2008. gada līdz IP, kad patēriņš Savienībā samazinājās par aptuveni 15 %, importa par dempinga cenām no ĶTR apjoms joprojām bija liels, un tā tirgus daļa pat palielinājās par 15 %.
(133)
Attiecīgajā periodā ievērojami kritās Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms - par 29 %, un rezultātā tirgus daļa samazinājās no 51,1 % līdz 39,2 %, proti, gandrīz par 12 procentu punktiem. Laikā no 2008. gada līdz IP Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par diviem procentu punktiem, turpretī importa par dempinga cenām no Ķīnas tirgus daļa palielinājās, neraugoties uz pieprasījuma kritumu Savienības tirgū.
(134)
Dempinga importa cenas attiecīgajā periodā samazinājās par 39 % un ievērojami samazināja Savienības ražošanas nozares cenas Savienības tirgū. Tādēļ Savienības ražošanas nozare nevarēja palielināt cenas, lai segtu izejvielu cenu pieaugumu. Rezultātā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma rentabilitāte Savienības tirgū samazinājās, kā paskaidrots iepriekš 122. apsvērumā, no peļņas 3 % apmērā 2005. gadā līdz zaudējumiem 13,3 % apmērā IP laikā.
(135)
Izmeklēšanā arī noskaidrojās, ka lētā importa no ĶTR par dempinga cenām apjoma palielināšanās negatīvi ietekmēja tirgu kopumā, samazinot cenas.
(136)
Tāpēc uzskata, ka ilgstošais spiediens, ko Savienības tirgū izraisīja lētais imports par dempinga cenām no ĶTR, neļāva Savienības ražošanas nozarei pielāgot pārdošanas cenas pieaugošajām izejvielu izmaksām, jo īpaši 2008. gadā, kad PET cenas sasniedza maksimumu. Tas izskaidro Savienības ražošanas nozares zaudēto tirgus daļu un produktivitātes samazināšanos.
(137)
Tāpēc ir provizoriski secināts, ka lētā importa par dempinga cenām pieplūdumam no ĶTR bija ievērojami negatīva ietekme uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli.
7.3. Citu faktoru ietekme
7.3.1. Pieprasījuma attīstība Savienības tirgū
(138)
Kā minēts iepriekš 100. apsvērumā, ASP patēriņš Savienībā vispirms no 2005. līdz 2007. gadam palielinājās, bet pēc tam 2008. gadā un IP laikā samazinājās. Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare zaudēja ievērojamu tirgus daļu. Kaut gan nevar izslēgt, ka Savienības patēriņa attīstības negatīvās tendences 2008. gadā un IP laikā varēja negatīvi ietekmēt Savienības ražošanas nozares situāciju, jāpiebilst, ka Ķīnas eksportētājiem tajā pašā laikā izdevās palielināt savu tirgus daļu. Līdz ar to secina, ka Savienības ražošanas nozares ekonomiskās situācijas pasliktināšanos nevar skaidrot ar pieprasījuma kritumu, bet to izraisījis galvenokārt importa par dempinga cenām pieplūdums no ĶTR un Ķīnas eksportētāju cenu samazinājums.
7.3.2. Izejvielu cenas
(139)
Izejvielu, galvenokārt PET granulu, cenas no 2005. līdz 2008. gadam ievērojami palielinājās, bet pēc tam IP otrajā pusē samazinājās un līdz IP beigām sasniedza 2005. gada līmeni.
(140)
Izmeklēšanā apstiprināja, ka Savienības ražošanas nozares ASP ražošanas izmaksām bija līdzīga attīstības tendence kā izejvielu cenām, un kopumā attiecīgajā periodā tās palielinājās par 6 %. Taču tirgū, kurā darbojas efektīvi tirdzniecības nosacījumi, proti, ja nenotiek kaitējumu radošs dempings, var prognozēt, ka cenas tiek regulāri pielāgotas, atspoguļojot dažādu ražošanas izmaksu sastāvdaļu izmaiņas. Šajā gadījumā tas nenotika. Patiešām, Savienības ražošanas nozare bija spiesta turpināt pārdot ražojumus par zemām cenām, lai konkurētu ar lētu importu par dempinga cenām no ĶTR, kā rezultātā ievērojami samazinājās tās rentabilitāte. Attiecīgi provizoriski secina, ka Ķīnas eksportētāju cenu samazinājums pazemināja cenas Savienības tirgū un neļāva Savienības ražošanas nozarei palielināt pārdošanas cenas, lai segtu savas izmaksas.
7.3.3. Savienības ražošanas nozares produkcija pašu vajadzībām
(141)
Izmeklēšanā noskaidrojās, ka tikai viens Savienības ražotājs, kas sadarbojās izmeklēšanā, bija vertikāli integrēts un ka produkciju pašu vajadzībām izmanto turpmākai pārstrādei ražojumos ar pievienoto vērtību pakārtotā ražošanas nozarē. Izmeklēšanā nekonstatēja nevienu ražošanas problēmu, kas saistīta ar šiem pakārtotajiem ražojumiem. Izmantošana pašu vajadzībām patiešām attiecīgajā periodā saglabājās stabilā līmenī un atbilda apmēram 7 % no ražošanas apjoma.
(142)
Pamatojoties uz to, uzskatīja, ka Savienības ražošanas nozares produkcija pašu vajadzībām neveicināja tās finanšu situācijas pasliktināšanos, jo īpaši IP laikā.
7.3.4. Savienības ražošanas nozares eksporta darbība
(143)
Lai gan kaitējuma un cēloņsakarības analīzē uzmanība tika pievērsta Savienības ražošanas nozares stāvoklim Savienības tirgū, tika pārbaudīta tās eksporta darbība kā cits iespējamais faktors, ar kuru var izskaidrot konstatēto kaitējumu. Analīze parādīja, ka Savienības ražošanas nozares veikto eksporta pārdevumi nesaistītām personām attiecīgajā periodā saglabājās samērā pieticīgi (apmēram 3 %). Eksporta pārdošanas apjoma samazināšanos no apmēram 18 000 tonnām 2005. gadā līdz apmēram 7 000 tonnām IP laikā var izskaidrot ar ražošanas apjoma samazināšanos šajā pašā periodā. Taču eksporta cena bija augstāka nekā cena, ko Savienības ražošanas nozare iekasēja no saviem pircējiem Savienības tirgū. Tādēļ uzskatīja, ka ar eksporta apjoma samazināšanos nevar attaisnot Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma līmeni un jo īpaši ievērojamo rentabilitātes krišanos IP laikā.
7.3.5. Imports no citām trešām valstīm
(144)
Importa no citām trešām valstīm apjomi un cenas no 2005. gada līdz IP bija šādas.
9. tabula
Citas trešās valstis
2005
2006
2007
2008
IP
Imports (tonnās)
29 940
30 350
29 035
21 590
16 478
Indekss
100
101
97
72
55
Tirgus daļa
13,5 %
13,0 %
10,9 %
8,9 %
8,0 %
Indekss
100
96
81
66
59
Cena (EUR/tonnu)
2 635
2 700
2 584
2 606
2 585
Indekss
100
102
98
99
98
Avots: Eurostat.
(145)
Galvenās citas trešās valstis, kas eksportē ASP uz Savienību, ir Šveice, Baltkrievija, Japāna un Taizeme. Kā redzams iepriekšējā tabulā, kopējais importa apjoms no šīm valstīm attiecībā pret patēriņu Savienībā bija samērā neliels un attiecīgajā periodā samazinājās par 45 %. Vidējās importa cenas IP laikā saglabājās stabilas un salīdzinoši augstas.
(146)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, provizoriski secināja, ka imports no šīm trešām valstīm neveicināja Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.
7.3.6. Imports no Korejas un Taivānas
(147)
Attiecībā uz importu no Taivānas un Korejas, kā minēts iepriekš, provizoriski novērtēja, ka ne no Taivānas, ne no Korejas IP laikā netika veikts imports par dempinga cenām. Šie importa apjomi ir parādīti turpmāk 10. un 11. tabulā.
10. tabula
Kopējais imports no Korejas
2005
2006
2007
2008
IP
Apjomi (tonnās)
17 542
20 701
27 521
24 908
24 580
Indekss
100
118
157
142
140
Tirgus daļa
7,9 %
8,8 %
10,4 %
10,3 %
11,9 %
Indekss
100
112
131
130
151
Cenas (EUR/tonna)
2 105
1 958
1 912
1 911
1 780
Indekss
100
93
91
91
85
Avots: Eurostat.
(148)
Kā redzams tabulā iepriekš, attiecīgajā periodā importa apjomiem no Korejas lielā mērā bija līdzīgas izmaiņu tendences kā patēriņam. IP laikā importa apjomi palielinājās no 17 542 tonnām 2005. gadā līdz 24 580 tonnām IP laikā. Tādējādi tā tirgus daļa palielinājās no 7,9 % 2005. gadā līdz 11,9 % IP laikā. Tomēr jāpiebilst, ka no 2007. gada līdz IP beigām importa apjomi ievērojami samazinājās.
(149)
Jāpiebilst arī, ka, kaut gan Korejas importa vidējās cenas attiecīgajā periodā kritās par 15 %, tās joprojām bija augstākas par ĶTR importa vidējām cenām tajā pašā periodā.
11. tabula
Kopējais imports no Taivānas
2005
2006
2007
2008
IP
Apjomi (tonnās)
7 343
7 761
10 285
11 028
8 163
Indekss
100
106
140
150
111
Tirgus daļa
3,3 %
3,3 %
3,9 %
4,6 %
4,0 %
Indekss
100
100
117
138
119
Cenas (EUR/tonna)
1 968
1 734
1 608
1 678
1 687
Indekss
100
88
82
85
86
Avots: Eurostat.
(150)
Imports no Taivānas palielinājās no 7 343 tonnām 2005. gadā līdz 8 163 tonnām IP laikā jeb par 11 %. Tajā pašā laikā nedaudz palielinājās šī importa tirgus daļa - no 3,3 % 2005. gadā līdz 4 % IP laikā. Tāpat kā importa apjoms no Korejas arī importa apjoms no Taivānas no 2007. gada līdz IP beigām ievērojami samazinājās.
(151)
Taivānas importa vidējās cenas attiecīgajā periodā kritās par 14 %, taču palika ievērojami augstākas nekā ĶTR importa cenas tajā pašā periodā.
(152)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, nevar izslēgt, ka Korejas un Taivānas imports zināmā mērā varēja veicināt Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Taču importa apjomi un cenas IP laikā nav tādā līmenī, lai mainītu cēloņsakarību, kas noteikta starp ĶTR importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
7.3.7. Citi ražotāji Savienībā
(153)
Datu analīze attiecībā uz Savienības tirgu lika domāt, ka citi Savienības ražotāji attiecīgajā periodā neieguva tirgus daļu. Izmeklēšanā neminēja kādas īpašas problēmas saistībā ar konkurenci Savienības ražotāju starpā vai kādu tirdzniecības izkropļojumu radošu efektu, kas varētu izskaidrot būtisko kaitējumu, kurš konstatēts Savienības ražošanas nozarei.
(154)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, provizoriski secināja, ka tie ražotāji, kas nav iekļauti Savienības ražošanas nozares definīcijā, neveicināja Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
7.4. Secinājums par cēloņsakarību
(155)
Iepriekš minētā analīze parādīja, ka ĶTR izcelsmes lētā importa par dempinga cenām apjoms un tirgus daļa attiecīgajā periodā būtiski pieauga. Turklāt konstatēja, ka šo importu veica par dempinga cenām, kas bija zemākas par cenām, ko Savienības ražošanas nozare noteikusi līdzīgiem ražojuma veidiem Savienības tirgū.
(156)
ĶTR izcelsmes lētā importa par dempinga cenām apjoma un tirgus daļas palielinājums sakrita ar kopējā pieprasījuma palielināšanos Savienībā no 2005. līdz 2007. gadam, bet arī ar Savienības ražošanas nozares tirgus daļas samazināšanās tendenci tajā pašā periodā. Turklāt no 2007. gada līdz IP, kad pieprasījums Savienības tirgū samazinājās, Ķīnas eksportētājiem izdevās palielināt savu tirgus daļu. Vienlaikus novēroja turpmāku Savienības tirgus daļas un tās ekonomiskā stāvokļa galveno rādītāju samazināšanās tendenci. Patiešām, lētā importa par dempinga cenām no ĶTR pieplūduma rezultātā attiecīgajā periodā, kas pastāvīgi samazināja Savienības ražošanas nozares cenas, Savienības ražošanas nozares rentabilitāte kritās par vairāk nekā 16 procentu punktiem, tādējādi IP laikā tika nodarīti lieli zaudējumi.
(157)
Izskatot citus zināmos faktorus, kas būtu varējuši nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, konstatēja, ka neviens no tiem nav varējis pārtraukt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no ĶTR un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
(158)
Pamatojoties uz iepriekš minēto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi noteikta un nodalīta no kaitējumu radošās ietekmes, ko izraisīja imports par dempinga cenām, provizoriski secināja, ka imports par dempinga cenām no ĶTR ir radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē.
8. SAVIENĪBAS INTERESES
8.1. Iepriekšēja piezīme
(159)
Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz provizorisko secinājumu par kaitējumu radošo dempingu, pastāv pārliecinoši iemesli, kas liek secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā antidempinga pagaidu pasākumu pieņemšana nav Savienības interesēs. Analizējot Savienības intereses, ņēma vērā visas attiecīgās dažādās intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, attiecīgā ražojuma importētāju un lietotāju intereses.
8.2. Savienības ražošanas nozare
(160)
Savienības ražošanas nozari veido četri ražotāji dažādās Savienības dalībvalstīs, kas saistībā ar attiecīgo ražojumu tieši nodarbina vairāk nekā 1 300 cilvēku.
(161)
Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums, ko izraisījis imports par dempinga cenām no ĶTR. Tiek atgādināts, ka lielākā daļa kaitējuma rādītāju attiecīgajā periodā attīstījās negatīvi. Nopietni skarti bija tādi kaitējuma rādītāji, kas saistīti ar Savienības ražošanas nozares finanšu darbību, kā naudas plūsma, rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem. Ja netiks veikti nekādi pasākumi, ļoti iespējama ir Savienības ražošanas nozares ekonomiskās situācijas tālāka pasliktināšanās.
(162)
Paredzams, ka antidempinga pagaidu maksājumu noteikšana atjaunos reālus tirdzniecības apstākļus Savienības tirgū un ļaus Savienības ražošanas nozarei pielāgot ASP cenu atbilstīgi dažādo sastāvdaļu izmaksām un tirgus apstākļiem. Var sagaidīt, ka pagaidu pasākumu piemērošana dotu iespēju Savienības ražošanas nozarei atgūt vismaz daļu no attiecīgajā periodā zaudētās tirgus daļas, kam būtu papildu pozitīva ietekme uz tās ekonomisko situāciju un rentabilitāti.
(163)
Tāpēc secināja, ka antidempinga pagaidu pasākumu piemērošana ĶTR izcelsmes ASP importam būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.
8.3. Importētāji
(164)
Anketas nosūtīja desmit importētājiem Savienībā. Izmeklēšanā sadarbojās tikai divi importētāji Vācijā un Spānijā, kas veido attiecīgi 15,4 % un 0,2 % no kopējā ĶTR izcelsmes importa apjoma. Attiecībā uz pirmo importētāju izmeklēšanā konstatēja, ka tas importēja tikai no ĶTR un gandrīz viss tā apgrozījums bija saistīts ar attiecīgo ražojumu. Sliktākajā iespējamā scenārijā antidempinga maksājums 9 % apmērā ievērojami samazinātu tā rentabilitāti, un šis uzņēmums sāktu ciest zaudējumus. Tomēr, ņemot vērā tā spēcīgo pozīciju tirgū kā dažu nozīmīgu lietotāju piegādātājam, uzskata, ka tas spēs vismaz daļu no izmaksu palielinājuma attiecināt uz saviem klientiem. Turklāt tas vismaz ilgākā termiņā varētu sākt izmantot citus piegādes avotus. Attiecībā uz otru importētāju attiecīgais ražojums veidoja tikai nelielu daļu (0-5 %) no tā saimnieciskās darbības kopējā apjoma, tādēļ ierosināto pasākumu negatīvā ietekme visdrīzāk būs nenozīmīga.
(165)
Pamatojoties uz pieejamo informāciju, secināja, ka, kaut gan pieņemot antidempinga pagaidu pasākumus, tiktu negatīvi ietekmēts viens no iepriekš minētajiem importētājiem, šim importētājam būtu jāspēj vismaz daļu no izmaksu palielinājuma attiecināt uz saviem klientiem un/vai izvēlēties citus piegādes avotus. Tāpēc, piemērojot pagaidu pasākumus, importētājiem kopumā netiktu radīta ievērojama negatīva ietekme.
8.4. Lietotāji
(166)
ASP lietotāji ir izrādījuši lielu interesi par šo lietu. No 68 uzaicinātajiem lietotājiem 33 sadarbojās izmeklēšanā. Šie lietotāji, kuri sadarbojās, atbilda 25 % no kopējā importa apjoma no ĶTR. Šie uzņēmumi atrodas visā Savienības teritorijā un darbojas dažādās rūpniecības nozarēs, piemēram, riepu ražošanā un autorūpniecībā, virvju ražošanā un rūpnieciskām vajadzībām paredzētu izstrādājumu ražošanā.
(167)
Skaidrības labad un ņemot vērā, ka piemērojot pagaidu pasākumus, lietotāji atkarībā no to darbības nozares tiktu ietekmēti dažādi, pasākumu ietekme uz lietotājiem tika analizēta, sagrupējot tos atsevišķās rūpniecības nozarēs, kā aprakstīts tālāk.
(168)
Attiecībā uz lietotājiem riepu ražošanas nozarē, no riepu ražotājiem tika saņemtas četras atbildes uz aptaujas anketu. Saskaņā ar riepu ražotāju sniegtajiem datiem ASP daļa riepu ražošanas izmaksās ir samērā ierobežota - vidēji mazāk nekā 1 %, un vidējā peļņa riepu ražošanas nozarē bija apmēram 2 %. Neviens no lietotājiem, kas sadarbojās, neimportēja attiecīgo ražojumu no ĶTR. Tādēļ, ja tiktu noteikti antidempinga pagaidu maksājumi, uzskata, ka šos lietotājus neietekmētu pasākumi attiecībā uz importu no ĶTR. Turklāt, ja lietotāji šajā nozarē importētu no ĶTR, ir vairāki alternatīvi izejvielu avoti.
(169)
Autorūpniecības nozarē (galvenokārt drošības jostu un gaisa spilvenu ražošanā) no lietotājiem tika saņemtas sešas atbildes uz anketas jautājumiem. Šie seši uzņēmumi veidoja 5 % no kopējā ASP importa apjoma no ĶTR IP laikā. Kopumā konstatēja, ka tie ražojumi, kuros izmanto ASP, vidēji atbilst mazāk nekā 4 % šo uzņēmumu kopējā apgrozījuma, un ka vidējā peļņa šajā nozarē ir apmēram 3 %. Turklāt konstatēja, ka šie seši uzņēmumi iegādājās ASP galvenokārt no Savienības ražotājiem, bet tikai 11 % no to iegādātajiem izstrādājumiem bija importēti no ĶTR. Tāpēc, nosakot pagaidu pasākumus importam no ĶTR, ir maz ticams, ka kopumā tiks ievērojami ietekmēta autorūpniecības nozare, jo konstatēja, ka šie uzņēmumi ir rentabli un ĶTR nav to galvenais izejvielu piegādes avots.
(170)
Attiecībā uz virvju ražošanu tika saņemtas trīs atbildes uz anketas jautājumiem no uzņēmumiem, kas veido mazāk nekā 1 % no kopējā importa apjoma no ĶTR IP laikā. Darbības, kurās izmantoja ASP, atbilda apmēram 18 % no to kopējās saimnieciskās darbības apjoma, un vidējā peļņa šajā nozarē IP laikā bija apmēram 8 %. Uz šāda pamata aprēķināja, ka, piemērojot antidempinga pagaidu maksājumus importam no ĶTR, tikai nedaudz tiks samazināta to peļņas norma. Izmeklēšanā noskaidrojās arī, ka IP laikā lielākā daļa importa (66 %) bija no ĶTR, bet 20 % importa izcelsme bija Korejā. Tāpēc, ja tiktu piemēroti pasākumi, ir maz ticams, ka šī nozare tiks ievērojami skarta, jo ietekme uz peļņas normu ir ierobežota un pastāv citi izejvielu piegādes avoti.
(171)
Daži virvju ražotāji iebilda, ka ASP galvenokārt tiek izmantoti citās nozarēs, piemēram, rūpniecības nozarē un automobiļu nozarē, tāpēc, ieviešot antidempinga pasākumus, sāktu trūkt to veidu ASP, ko lieto virvju ražotāji, apgalvojot, ka Savienības ražotāji vispirms pievērstos lielajiem tirgiem un apgādātu pārējās nozares tikai tad, ja tiem būtu rezerves jauda. Tomēr jāpiebilst, ka ir pieejami citi izejvielu piegādes avoti, tostarp Savienības ražošanas nozare, Koreja un Taivāna, kā arī citas trešās valstis, kam nav noteikti pasākumi. Tāpēc šis pieprasījums tika noraidīts.
(172)
Attiecībā uz lietotājiem rūpniecības izstrādājumu nozarē, piemēram, jumta segumu, jostu, siksnu un rūpniecisko tekstilizstrādājumu nozarē, tika saņemtas pavisam 19 atbildes uz anketas jautājumiem. Šie lietotāji veido 19 % no kopējā importa apjoma no ĶTR IP laikā. Pamatojoties uz informāciju, kas pieejama par šo nozari, darbības, kurās izmantoja ASP, ir apmēram 64 % no kopējās saimnieciskās darbības apjoma, un vidējā peļņa šajā nozarē bija 13 %. Antidempinga maksājumu ietekme, visticamāk, tikai nedaudz samazinās vidējo peļņas normu šajā nozarē. Izmeklēšanā arī noskaidroja, ka šie lietotāji kā iepirkumus galvenokārt veica no Savienības ražotājiem un ĶTR. Tādēļ, piemērojot pasākumus importam no ĶTR, šai nozarei netiktu radīta ievērojama negatīva ietekme, ņemot vērā ierobežoto ietekmi uz peļņas normu un to, ka pastāv citi izejvielu piegādes avoti.
(173)
Daži lietotāji iebilda, ka, ja tiktu piemēroti antidempinga pasākumi, tie izjustu divējādu negatīvu ietekmi. Tie apgalvoja, ka nebūtu alternatīvu piegādes avotu un ka attiecīgās valstis attiecīgo ražojumu eksporta vietā pārietu uz pakārtoto ražojumu tirgu.
(174)
Attiecībā uz apgalvojumu, ka nebūs pieejami alternatīvi piegādes avoti, pirmkārt jāpiebilst, ka importam no Korejas un Taivānas netiks piemēroti pagaidu pasākumi. Turklāt, kā minēts 171. apsvērumā, pastāv citi piegādes avoti citās trešās valstīs, kam netiek piemēroti pasākumi. Otrkārt, attiecībā uz Savienības ražošanas nozares piegādēm izmeklēšanā tika norādīts uz dažiem trūkumiem, kādi bija Savienības ražotāju piegādēm noteiktiem lietotājiem. Taču analīzē netika konstatēti pierādījumi tam, ka šie trūkumi būtu bijuši sastopami regulāri. Pamatojoties uz iepriekš minēto, un jo īpaši tāpēc, ka pastāv citi pieejami izejvielu piegādes avoti, šis apgalvojums tika noraidīts.
(175)
Attiecībā uz apgalvojumu, ka ASP ražotāji attiecīgajās valstīs eksporta vietā pārietu uz pakārtoto tirgu, jāpiebilst, ka pagaidu pasākumi netiks piemēroti importam no Korejas un Taivānas. Tāpēc, pat ja daži Ķīnas eksportētāji daļu eksporta pārnestu uz pakārtoto tirgu, uzskata, ka ASP lietotāji varēs saglabāt konkurētspēju, jo tie joprojām varēs iegādāties ASP no citiem piegādātājiem, uz kuriem neattiecas pasākumi. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
(176)
Ņemot vērā iepriekš minēto, pat ja daļu lietotāju negatīvi ietekmētu pasākumu piemērošana importam no ĶTR, kopumā ietekme uz lietotājiem dažādajās rūpniecības nozarēs, šķiet, būs ierobežota. Tāpēc provizoriski secināja, ka, pamatojoties uz pieejamo informāciju, antidempinga pasākumi pret ĶTR izcelsmes ASP importu, visticamāk, būtiski neietekmētu attiecīgā ražojuma lietotājus.
8.5. Secinājums par Savienības interesēm
(177)
Ņemot vērā iepriekš minēto, provizoriski secināja, ka kopumā, pamatojoties uz pieejamo informāciju par Savienības interesēm, nav pārliecinošu iemeslu, lai ĶTR izcelsmes ASP importam nenoteiktu pagaidu pasākumus.
9. MAKSĀJUMU NENOTEIKŠANA
(178)
Ņemot vērā konstatējumus, ka Korejas un Taivānas izcelsmes importa valsts mēroga dempinga starpība ir de minimis, šīm valstīm nenosaka antidempinga pagaidu maksājumu attiecībā uz šo valstu izcelsmes importu.
10. PRIEKŠLIKUMS PAR ANTIDEMPINGA PAGAIDU PASĀKUMIEM
10.1. Kaitējuma novēršanas līmenis
(179)
Ņemot vērā secinājumus, kas gūti attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, jānosaka antidempinga pagaidu pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu, ko imports par dempinga cenām rada Savienības ražošanas nozarei.
(180)
Šo pasākumu līmeņa noteikšanai ir ņemta vērā konstatētā dempinga starpība un maksājuma apmērs, kāds vajadzīgs Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma novēršanai.
(181)
Aprēķinot kaitējumu nodarošā dempinga ietekmes novēršanai nepieciešamo maksājuma summu, uzskatīja, ka pasākumiem jābūt tādiem, kas ļautu Savienības ražošanas nozarei segt ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, kādu šāda veida ražošanas nozarei šajā nozarē pamatoti iespējams gūt līdzīgā ražojuma pārdošanā Savienībā normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nav importa par dempinga cenām. Uzskata, ka peļņai, ko varētu gūt, ja nebūtu importa par dempinga cenām, jābūt pamatotai uz 2005. gada rādītājiem, jo tikai šajā gadā Savienības ražošanas nozare guva peļņu un Savienības tirgū bija mazāks importa no Ķīnas īpatsvars. Tāpēc tiek uzskatīts, ka peļņas normu 3 % no apgrozījuma var uzskatīt par piemērotu minimumu, ko Savienības ražošanas nozarē varētu sasniegt, ja nebūtu kaitējumu radoša dempinga.
(182)
Tādējādi tika aprēķināta kaitējumu neradoša cena Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma pārdošanai. Kaitējumu neradošā cena tika iegūta, ražošanas izmaksām pieskaitot iepriekšminēto peļņas normu 3 % apmērā.
(183)
Tad tika noteikts vajadzīgais cenu palielinājums, katra ražojuma veida vidējo svērto importa cenu, kas noteikta izlasē iekļautajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, salīdzinot ar cenu, kas nerada kaitējumu un kas noteikta ražojumu veidiem, kurus Savienības ražošanas nozare pārdeva Savienības tirgū IP laikā. Starpību, kas rodas no minētā salīdzinājuma, izsaka kā procentuālo daļu no salīdzināto ražojumu veidu CIF importa vērtības.
10.2. Pagaidu pasākumi
(184)
Ievērojot iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu antidempinga pagaidu pasākumi ĶTR izcelsmes importam jānosaka kā mazākais no diviem lielumiem - dempinga starpība vai kaitējuma novēršanas līmenis saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu.
(185)
Atsevišķu uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas precizētas šajā regulā, tika noteiktas, balstoties uz pašreizējās izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājumu likmes (pretēji valsts vienotajam maksājumam, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”) tādējādi piemēro tikai to ražojumu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā un kurus saražojuši attiecīgie uzņēmumi - minētās konkrētās juridiskās personas. Jebkura tāda uzņēmuma importētie ražojumi, kuri nav īpaši minēti šīs regulas rezolutīvajā daļā, norādot tā nosaukumu un adresi, tostarp uzņēmumi, kuri saistīti ar īpaši minētajiem uzņēmumiem, nevar gūt labumu no šīm likmēm, un uz tiem attiecina maksājuma likmi, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”.
(186)
Visas prasības piemērot uzņēmumam atsevišķas antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc izmaiņām uzņēmuma nosaukumā vai jaunas ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumu darbības sākšanas) nekavējoties jāadresē Komisijai (3), sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par jebkurām izmaiņām uzņēmuma darbībā saistībā ar ražošanu, pārdevumiem iekšzemes tirgū un eksportu, kas saistītas, piemēram, ar šo nosaukuma maiņu vai šīm izmaiņām ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumos. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro atsevišķās maksājuma likmes.
(187)
Lai pienācīgi piemērotu antidempinga maksājumu, atlikušais maksājums jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri IP laikā ražojumu neeksportēja uz Savienību.
(188)
Konstatētās dempinga un kaitējuma starpības ir šādas.
Uzņēmums
Dempinga starpība
Kaitējuma starpība
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
57,1 %
Zhejiang Uniful Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
57,6 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
n.p.
Uzņēmumi, kas sadarbojās un nav iekļauti izlasē
8,9 %
57,3 %
Visi pārējie uzņēmumi
9,3 %
57,6 %
11. INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA
(189)
Iepriekš minētie provizoriskie konstatējumi tiks darīti zināmi visām ieinteresētajām personām, un tās tiks aicinātas rakstiski paust viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. To piezīmes tiks analizētas un ņemtas vērā (ja tās būs pamatotas) pirms galīgo lēmumu pieņemšanas. Turklāt jānorāda, ka šīs regulas nolūkā izdarītie konstatējumi attiecībā uz antidempinga maksājumu noteikšanu ir provizoriski un tos var pārskatīt, lai izdarītu galīgus konstatējumus,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo nosaka antidempinga pagaidu maksājumu augstas stiprības poliestera pavedieniem (kas nav šujamie diegi), kas nav paredzēti mazumtirdzniecībai, tostarp monopavediens ar lineāro blīvumu mazāku nekā 67 deciteksi, kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā un ko pašlaik klasificē ar KN kodu 5402 20 00.
2. Antidempinga pagaidu maksājuma likme, kas piemērojama 1. punktā aprakstīto ražojumu, ko izgatavo turpmāk minētie uzņēmumi, Savienības brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda.
Uzņēmums
Maksājuma likme (%)
Taric papildkods
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3
A974
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7
A975
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
A976
Pielikumā minētie uzņēmumi
8,9
A977
Visi pārēji uzņēmumi
9,3
A999
3. Par 1. punktā norādītā ražojuma laišanu brīvā apgrozībā Savienībā jāiemaksā drošības nauda, kas vienāda ar pagaidu maksājuma summu.
4. Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
1. Neskarot Regulas (EK) Nr. 1225/2009 20. pantu, ieinteresētās personas viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var pieprasīt, lai tām darītu zināmus būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula, kā arī var rakstveidā paziņot savu viedokli un lūgt mutvārdu uzklausīšanu Komisijā.
2. Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 21. panta 4. punktam viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas attiecīgās personas var sniegt piezīmes par šīs regulas piemērošanu.
3. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2010. gada 1. jūnijā