SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 2012/6/EU
ze dne 14. března 2012,
kterou se mění směrnice Rady 78/660/EHS o ročních účetních závěrkách některých forem společností, pokud jde o mikrosubjekty
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 50 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Evropská rada ve svých závěrech ze zasedání ve dnech 8. a 9. března 2007 zdůraznila, že snížení administrativní zátěže je důležité pro podporu evropského hospodářství a že ke snížení administrativní zátěže v Evropské unii je nezbytné intenzivní společné úsilí.
(2)
Účetnictví bylo označeno za jednu z klíčových oblastí, v nichž by bylo možno snížit administrativní zátěž společností v Unii.
(3)
Doporučení Komise 2003/361/ES (3) definuje mikropodniky a malé a střední podniky. Konzultace s členskými státy však naznačily, že velikostní kritéria pro mikropodniky uvedené v tomto doporučení mohou být pro potřeby účetnictví příliš vysoké. Proto by měla být zavedena podskupina mikropodniků, tzv. „mikrosubjekty“, která zahrne společnosti s nižšími velikostními kritérii pro celkovou bilanční sumu a čistý obrat, než jsou kritéria stanovená pro mikropodniky.
(4)
Mikrosubjekty se ve většině případů zabývají podnikáním na místní nebo regionální úrovni bez přeshraniční činnosti nebo s omezenou přeshraniční činností. Kromě toho hrají důležitou úlohu při vytváření nových pracovních míst, podpoře výzkumu a rozvoji a vytváření nových hospodářských činností.
(5)
Mikrosubjekty mají na splnění náročných požadavků stanovených právními předpisy omezené zdroje. Navzdory tomu často podléhají stejným pravidlům finančního výkaznictví jako větší společnosti. Tato pravidla pro ně představují zátěž, která není úměrná jejich velikosti, a je proto pro nejmenší společnosti ve srovnání s většími společnostmi nepřiměřená. Proto by mělo být možné osvobodit mikrosubjekty od některých povinností, které pro ně mohou představovat zbytečně náročnou administrativní zátěž. Mikrosubjekty by však měly i nadále podléhat veškerým vnitrostátním povinnostem ohledně vedení záznamů, které zachycují jejich obchodní transakce a finanční situaci.
(6)
Vzhledem k tomu, že počty podniků, na něž se budou vztahovat velikostní kritéria stanovená touto směrnicí, budou v jednotlivých členských státech značně odlišné a že činnosti mikrosubjektů neovlivňují přeshraniční obchod ani fungování vnitřního trhu nebo je ovlivňují jen omezeně, měly by členské státy při provádění této směrnice na vnitrostátní úrovni zohlednit rozdílný dopad těchto kritérií.
(7)
Členské státy by měly při rozhodování o tom, jak nebo zda zavést režim pro mikrosubjekty v souvislosti se směrnicí Rady 78/660/EHS (4), zohlednit konkrétní podmínky a potřeby svých vlastních trhů.
(8)
Mikrosubjekty musí brát v úvahu výnosy a náklady účetního období, k němuž se vztahují, bez ohledu na datum přijetí či platby těchto výnosů nebo nákladů. Výpočet nákladů a příjmů příštích období a výdajů a výnosů příštích období však může být pro mikrosubjekty zatěžující. Členským státům by proto mělo být povoleno osvobodit mikrosubjekty od povinnosti vypočítávat a vykazovat tyto položky pouze v tom rozsahu, v jakém se toto osvobození vztahuje na náklady jiné, než jsou náklady na pořízení surovin a materiálů a polotovarů vlastní výroby, na úpravy hodnot, na osobní náklady a na daně. Tak by bylo možné snížit administrativní zatížení související s propočtem poměrně malých zůstatků.
(9)
Zveřejňování ročních účetních závěrek může být pro mikrosubjekty zatěžující. Zároveň je ale nutné, aby členské státy zajistily soulad s touto směrnicí. Členským státům by proto mělo být povoleno osvobodit mikrosubjekty od obecného požadavku zveřejňování, jsou-li údaje z rozvahy řádně poskytnuty v souladu s vnitrostátním právem nejméně jednomu určenému příslušnému orgánu a předány do registru hospodářských subjektů, aby bylo možné získat na požádání jejich kopii. V tomto případě by se neměl uplatňovat článek 47 směrnice 78/660/EHS, pokud jde o povinnost zveřejňovat veškeré účetní dokumenty v souladu s čl. 3 odst. 5 směrnice 2009/101/ES (5).
(10)
Cílem této směrnice je dát členským státům možnost vytvořit mikrosubjektům v účetním výkaznictví velmi jednoduché prostředí. Používání reálných hodnot může vyústit v potřebu zveřejnění podrobných údajů, aby se vysvětlilo, na jakém základě byla reálná hodnota některých položek stanovena. Vzhledem k tomu, že režim mikrosubjektů stanoví velmi omezené zveřejňování informací prostřednictvím komentářů k účetní závěrce, uživatelé účetních závěrek mikrosubjektů by nevěděli, zda částky uváděné v rozvaze a ve výsledovce zahrnují reálné hodnoty. Aby tedy v tomto směru měli tito uživatelé jistotu, neměly by členské státy povolovat ani nařizovat mikrosubjektům využívajícím kterékoli z osvobození jim dostupných podle této směrnice, aby při sestavování účetní závěrky používaly jako základ reálnou hodnotu. Mikrosubjekty, které si přejí nebo potřebují používat reálnou hodnotu, tak budou nadále moci činit v rámci jiných režimů podle této směrnice, jestliže členský stát takové používání povolí nebo nařídí.
(11)
Členské státy by měly při rozhodování o tom, jak nebo zda zavést režim pro mikrosubjekty v působnosti směrnice 78/660/EHS zajistit, aby mikrosubjekty, které mají být konsolidovány podle směrnice Rady 83/349/EHS o konsolidovaných účetních závěrkách (6), využívaly pro tyto účely dostatečně podrobné účetní údaje a aby výjimky stanovené v této směrnici neměly vliv na povinnost sestavovat konsolidované účetní závěrky v souladu se směrnicí 83/349/EHS.
(12)
Jelikož cíle této směrnice, totiž snížit administrativní zátěž mikrosubjektů, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být z důvodu jeho účinků lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné k dosažení tohoto cíle.
(13)
Směrnice 78/660/EHS by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,
PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:
Článek 1
Změny směrnice 78/660/EHS
Směrnice 78/660/EHS se mění takto:
1)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 1a
1. Členské státy mohou stanovit osvobození od některých povinností podle této směrnice v souladu s odstavci 2 a 3 pro společnosti, které k rozvahovému dni nepřekročí limity dvou z těchto tří kritérií (mikrosubjekty):
a)
celková bilanční suma: 350 000 EUR;
b)
čistý obrat: 700 000 EUR;
c)
průměrný počet zaměstnanců v průběhu účetního období: 10.
2. Členské státy mohou společnosti uvedené v odstavci 1 osvobodit od některé nebo od všech těchto povinností:
a)
povinnost vykazovat „náklady a příjmy příštích období“ a „výdaje a výnosy příštích období“ podle článků 18 a 21;
b)
využije-li členský stát možnosti podle písmene a) tohoto odstavce, může povolit uvedeným společnostem, pouze ve vztahu k jiným nákladům stanoveným v odst. 3 písm. b) bodě vi), aby se odchýlily od čl. 31 odst. 1 písm. d), pokud jde o povinnost vykazovat „náklady a příjmy příštích období“ a „výdaje a výnosy příštích období“, za předpokladu, že tato skutečnost bude zveřejněna v komentáři k účetní závěrce anebo v souladu s písmenem c) tohoto odstavce na konci rozvahy;
c)
povinnost vypracovat komentář k účetní závěrce podle článků 43, 44 a 45, pokud jsou informace, jež vyžaduje článek 14 a čl. 43 odst. 1 bod 13 této směrnice a čl. 22 odst. 2 směrnice 77/91/EHS (7), uvedeny na konci rozvahy;
d)
povinnost vypracovat výroční zprávu podle článku 46 této směrnice, pokud jsou informace požadované podle čl. 22 odst. 2 směrnice 77/91/EHS uvedeny v komentáři k účetní závěrce anebo v souladu s písmenem c) tohoto odstavce na konci rozvahy;
e)
povinnost zveřejňovat roční účetní závěrku podle článků 47 až 50a, pokud jsou údaje z rozvahy v ní obsažené řádně poskytnuty v souladu s vnitrostátním právem alespoň jednomu příslušnému orgánu, který určí dotčený členský stát. Není-li příslušným orgánem ústřední rejstřík, obchodní rejstřík nebo podnikový rejstřík, jak jsou uvedeny v čl. 3 odst. 1 směrnice 2009/101/ES (8), je příslušný orgán povinen poskytnout tyto údaje příslušnému rejstříku.
3. Členské státy mohou společnostem uvedeným v odstavci 1 povolit:
a)
sestavit případně pouze zkrácenou rozvahu, ve které jsou odděleně vykázány alespoň ty položky, které jsou v článcích 9 a 10 označeny písmeny. Použije-li se odst. 2 písm. a) tohoto článku, vylučují se z rozvahy položky E části „aktiva“ a D části „pasiva“ článku 9 nebo položky E a K článku 10;
b)
sestavit pouze zkrácenou výsledovku, ve které jsou odděleně vykázány alespoň tyto položky:
i)
čistý obrat;
ii)
ostatní výnosy;
iii)
náklady na suroviny a materiál a polotovary vlastní výroby;
iv)
osobní náklady;
v)
úpravy hodnot;
vi)
ostatní náklady;
vii)
daň;
viii)
zisk nebo ztráta.
4. Členské státy nepovolí ani nenařídí, aby se oddíl 7a vztahoval na kterékoli mikrosubjekty využívající kterákoli z osvobození uvedených v odstavcích 2 a 3.
5. V případě společností uvedených v odstavci 1 se roční účetní závěrky sestavené v souladu s odstavci 2, 3 a 4 považují za účetní závěrky podávající pravdivý a věrný obraz podle požadavků čl. 2 odst. 3, takže čl. 2 odst. 4 a 5 se na tyto účetní závěrky nevztahuje.
6. Pokud k rozvahovému dni společnost překročí nebo přestane překračovat limity dvou ze tří kritérií uvedených v odstavci 1, ovlivní tato skutečnost použití odchylky uvedené v odstavcích 2, 3 a 4 jen tehdy, jestliže nastane jak v běžném, tak v předchozím účetním období.
7. Pokud jde o členské státy, které nepřijaly euro, vypočte se částka v národní měně odpovídající částkám uvedeným v odstavci 1 pomocí směnného kurzu zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie v den vstupu v platnost směrnice, kterou se tyto částky stanoví.
8. Celková bilanční suma uvedená v odst. 1 písm. a) sestává buď z aktiv uvedených v čl. 9 části „aktiva“ položkách A až E, nebo aktiv uvedených v čl. 10 položkách A až E. Použije-li se odst. 2 písm. a) tohoto článku, celková bilanční suma uvedená v odst. 1 písm. a) sestává buď z aktiv uvedených v čl. 9 části „aktiva“ položkách A až D, nebo aktiv uvedených v čl. 10 položkách A až D.
2)
V článku 5 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Odchylně od čl. 4 odst. 1 a 2 mohou členské státy stanovit zvláštní uspořádání účetní závěrky investičních společností a finančních holdingových společností, pokud takové uspořádání poskytne o těchto společnostech rovnocenný obraz jako uspořádání podle čl. 2 odst. 3. Členské státy neumožní osvobození stanovená v článku 1a v případě investičních společností nebo finančních holdingových společností.“
3)
Článek 53a se nahrazuje tímto:
„Článek 53a
Členské státy neumožní osvobození stanovená v článcích 1a, 11 a 27, v čl. 43 odst. 1 bodech 7a a 7b a článcích 46, 47 a 51 v případě společností, jejichž cenné papíry jsou přijaty k obchodování na regulovaném trhu ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 14 směrnice 2004/39/ES.“
Článek 2
Provedení
1. Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné k dosažení souladu s touto směrnicí, pokud a jakmile se rozhodnou využít kterékoli možnosti stanovené v článku 1a směrnice 78/660/EHS, přičemž zohlední zejména situaci na vnitrostátní úrovni v souvislosti s počtem společností, které splňují velikostní kritéria stanovená v odstavci 1 uvedeného článku. Neprodleně sdělí Komisi znění těchto předpisů.
Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.
2. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
Článek 3
Zpráva
Do 10. dubna 2017 předloží Komise Evropskému parlamentu, Radě a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru zprávu o situaci mikrosubjektů, přičemž zohlední zejména situaci na vnitrostátní úrovni, pokud jde o počet společností odpovídajících velikostním kritériím a o snížení administrativní zátěže díky výjimce z požadavku zveřejňování.
Článek 4
Vstup v platnost
Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 5
Určení
Tato směrnice je určena členským státům.
Ve Štrasburku dne 14. března 2012.
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2012/6/ES
(2012. gada 14. marts),
ar ko attiecībā uz saimnieciskām mikrovienībām groza Padomes Direktīvu 78/660/EEK par noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 50. panta 1. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),
tā kā:
(1)
Eiropadome 2007. gada 8. un 9. marta sanāksmes secinājumos uzsvēra, ka administratīvā sloga samazināšana ir būtiska, lai stimulētu Eiropas ekonomiku, un ir jāpieliek kopīgas pūles, lai mazinātu administratīvo slogu Eiropas Savienībā.
(2)
Grāmatvedība ir atzīta par vienu no svarīgākajām jomām, kurā ir iespējams samazināt administratīvo slogu Savienības sabiedrībām.
(3)
Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK (3) ir definēti mikrouzņēmumi, mazie un vidējie uzņēmumi. Tomēr, apspriežoties ar dalībvalstīm, ir konstatēts, ka grāmatvedībā minētajā ieteikumā paredzētie apjoma kritēriji attiecībā uz mikrouzņēmumiem varētu būt pārāk augsti. Tāpēc būtu jāievieš mikrouzņēmumu apakšgrupa, tā sauktās “saimnieciskās mikrovienības”, lai iekļautu sabiedrības ar tādiem bilances kopsummas un neto apgrozījuma apjoma kritērijiem, kas ir mazāki par mikrouzņēmumiem noteiktajiem kritērijiem.
(4)
Saimnieciskās mikrovienības lielākoties ir iesaistītas uzņēmējdarbībā vietējā vai reģionālā līmenī, un tās neveic pārrobežu darbības, vai arī šīs darbības ir ierobežotas. Turklāt tām ir svarīga loma, radot jaunas darbavietas, sekmējot pētniecību un attīstību, kā arī radot jaunas ekonomiskās darbības.
(5)
Saimniecisko mikrovienību resursi apjomīgo regulatīvo prasību izpildei ir ierobežoti. Tomēr uz saimnieciskām mikrovienībām nereti attiecas tie paši finanšu pārskatu sniegšanas noteikumi, kas attiecas uz lielākām sabiedrībām. Minētie noteikumi saimnieciskajām mikrovienībām rada slogu, kurš nav samērīgs ar to lielumu, tādēļ tas ir nesamērīgi liels mazākajiem uzņēmumiem salīdzinājumā ar lielākajiem. Tādēļ būtu jāparedz iespēja saimnieciskās mikrovienības atbrīvot no dažiem pienākumiem, kuri tām var radīt nevajadzīgi apgrūtinošu administratīvo slogu. Tomēr uz saimnieciskajām mikrovienībām joprojām būtu jāattiecas attiecīgajā valstī noteiktiem pienākumiem kārtot saimniecisko darījumu un finanšu stāvokļa uzskaiti.
(6)
Ņemot vērā to, ka dažādās dalībvalstīs ievērojami atšķirsies to sabiedrību skaits, uz kurām attieksies šajā direktīvā paredzētie apjoma kritēriji, un to, ka saimniecisko mikrovienību darbības neietekmē vai tikai nedaudz ietekmē pārrobežu tirdzniecību vai iekšējā tirgus darbību, dalībvalstīm, īstenojot šo direktīvu valstu līmenī, būtu jāņem vērā minēto kritēriju atšķirīgā ietekme.
(7)
Pieņemot lēmumus par to, kā un vai Padomes Direktīvas 78/660/EEK (4) kontekstā ieviest saimniecisko mikrovienību režīmu, dalībvalstīm būtu jāņem vērā sava tirgus īpašie apstākļi un vajadzības.
(8)
Saimnieciskajām mikrovienībām ir jāņem vērā ieņēmumi un izmaksas, kas attiecas uz pārskata gadu, neatkarīgi no dienas, kad tās saņem šādus ieņēmumus vai veic šādas izmaksas. Tomēr priekšapmaksas un uzkrāto ieņēmumu un uzkrāto maksājumu un nākamo periodu ieņēmumu aprēķināšana mikrovienībām var būt apgrūtinoša. Attiecīgi dalībvalstīm vajadzētu būt atļautam saimnieciskās mikrovienības atbrīvot no šādu posteņu aprēķināšanas un atspoguļošanas vienīgi tiktāl, ciktāl šāds atbrīvojums attiecas uz izmaksām, kas nav izejmateriālu un palīgmateriālu izmaksas, vērtības korekcijas, personāla izmaksas un nodokļi. Tādējādi varētu samazināt administratīvo slogu saistībā ar relatīvi mazu bilanču sagatavošanu.
(9)
Gada pārskatu publicēšana var apgrūtināt mikrovienības. Vienlaikus dalībvalstīm ir jānodrošina, ka tiek pildīta šī direktīva. Attiecīgi dalībvalstīm vajadzētu būt atļautam saimnieciskās mikrovienības atbrīvot no vispārējā pienākuma publicēt gada pārskatu ar noteikumu, ka bilances informācija ir pienācīgi iesniegta saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem vismaz vienā norīkotajā kompetentajā iestādē un ka šī informācija ir nosūtīta komercreģistram, lai pēc pieprasījuma būtu iegūstama tās kopija. Šādos gadījumos nebūtu jāpiemēro Direktīvas 78/660/EEK 47. pantā noteiktais pienākums publicēt uzskaites dokumentu saskaņā ar Direktīvas 2009/101/EK (5) 3. panta 5. punktu.
(10)
Šīs direktīvas mērķis ir dot iespēju dalībvalstīm radīt saimnieciskām mikrovienībām ļoti vienkāršu finanšu pārskatu sniegšanas vidi. Patieso vērtību izmantošanas rezultātā var rasties vajadzība paskaidrot, pamatojoties uz ko tiek noteikta dažu posteņu patiesā vērtība. Ņemot vērā to, ka saimniecisko mikrovienību režīmā paredzēta ļoti ierobežota informācijas atspoguļošana pārskatu pielikumā, saimniecisko mikrovienību pārskatu lietotāji nezinātu, vai summās, kas atspoguļotas bilancē un peļņas un zaudējumu pārskatā, ir iekļautas patiesās vērtības. Attiecīgi, lai šajā sakarā šādiem pārskatu lietotājiem būtu pārliecība par konsekvenci, dalībvalstīm nevajadzētu atļaut vai prasīt, lai saimnieciskās mikrovienības, kas izmanto jebkurus saskaņā ar šo direktīvu pieejamos atbrīvojumus, pārskatu sagatavošanā izmantotu patiesās vērtības uzskaites bāzi. Saimnieciskās mikrovienības, kas vēlas vai kam vajag izmantot patiesās vērtības, to varēs darīt, izmantojot citus režīmus saskaņā ar šo direktīvu, ja dalībvalsts atļauj vai prasa šādu izmantošanu.
(11)
Pieņemot lēmumus par to, kā un vai Direktīvas 78/660/EEK darbības jomā ieviest saimniecisko mikrovienību režīmu, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka mikrovienības, kas jākonsolidē saskaņā ar Padomes Direktīvu 83/349/EEK (6) par konsolidētajiem pārskatiem, izmanto šim mērķim pietiekami detalizētus grāmatvedības datus un ka šajā direktīvā paredzētie atbrīvojumi neskar pienākumu sagatavot konsolidētos pārskatus saskaņā ar Direktīvu 83/349/EEK.
(12)
Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi - proti, mazināt administratīvo slogu saimnieciskajām mikrovienībām - nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka tās ietekmes dēļ minēto mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.
(13)
Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Direktīva 78/660/EEK,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.
1. pants
Grozījumi Direktīvā 78/660/EEK
Ar šo Direktīvu 78/660/EEK groza šādi:
1)
iekļauj šādu pantu:
“1.a pants
1. Saskaņā ar 2. un 3. punktu dalībvalstis var paredzēt atbrīvojumus no dažiem šajā direktīvā paredzētajiem pienākumiem attiecībā uz sabiedrībām, kas bilances datumā nepārsniedz divus no trim turpmāk norādītajiem kritērijiem (saimnieciskās mikrovienības):
a)
bilances kopsumma: EUR 350 000;
b)
neto apgrozījums: EUR 700 000;
c)
vidējais darbinieku skaits pārskata gada laikā: 10.
2. Dalībvalstis var atbrīvot 1. punktā minētās sabiedrības no kāda vai visiem šādiem pienākumiem:
a)
no pienākuma atspoguļot posteņus “Priekšapmaksa un uzkrātie ieņēmumi” un “Uzkrātie maksājumi un nākamo periodu ieņēmumi” saskaņā ar 18. un 21. pantu;
b)
ja dalībvalsts izmanto šā punkta a) apakšpunktā paredzēto iespēju, tā var atļaut šīm sabiedrībām - tikai attiecībā uz citām izmaksām, nekā minēts 3. punkta b) apakšpunkta vi) punktā, - atkāpties no 31. panta 1. punkta d) apakšpunkta attiecībā uz posteņu “Priekšapmaksa un uzkrātie ieņēmumi” un “Uzkrātie maksājumi un nākamo periodu ieņēmumi” atspoguļošanu ar noteikumu, ka šis fakts ir izklāstīts pārskatu pielikumā vai saskaņā ar šā punkta c) apakšpunktu - bilances beigās;
c)
no pienākuma sagatavot pārskatu pielikumu saskaņā ar 43. līdz 45. pantu ar noteikumu, ka šīs direktīvas 14. pantā un 43. panta 1. punkta 13. apakšpunktā un Direktīvas 77/91/EEK (7) 22. panta 2. punktā prasītā informācija ir sniegta bilances beigās;
d)
no pienākuma sagatavot gada ziņojumu saskaņā ar šīs direktīvas 46. pantu ar noteikumu, ka Direktīvas 77/91/EEK 22. panta 2. punktā prasītā informācija ir sniegta pārskatu pielikumā vai saskaņā ar šā punkta c) apakšpunktu - bilances beigās;
e)
no pienākuma publicēt gada pārskatus saskaņā ar 47. līdz 50.a pantu ar noteikumu, ka tajos iekļautā bilances informācija ir pienācīgi iesniegta saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem vismaz vienā attiecīgās dalībvalsts norīkotajā kompetentajā iestādē. Ja kompetentā iestāde nav centrālais reģistrs, komercreģistrs vai sabiedrību reģistrs, kā minēts Direktīvas 2009/101/EK (8) 3. panta 1. punktā, kompetentajai iestādei iesniegtā informācija ir jāpaziņo reģistram.
3. Dalībvalstis var atļaut 1. punktā minētajām sabiedrībām:
a)
sagatavot saīsinātu bilanci, attiecīgos gadījumos atsevišķi norādot vismaz tos posteņus, kas 9. vai 10. pantā ir apzīmēti ar burtiem. Gadījumos, kad piemērojams 2. punkta a) apakšpunkts, bilancē neiekļauj posteņus, kas paredzēti 9. panta E daļā “Aktīvi” un D daļā “Pasīvi”, vai posteņus, kas paredzēti 10. panta E un K daļā;
b)
sagatavot vienīgi saīsinātu peļņas un zaudējumu pārskatu, attiecīgos gadījumos atsevišķi norādot vismaz šādus posteņus:
i)
neto apgrozījums;
ii)
citi ieņēmumi;
iii)
izejvielu un palīgmateriālu izmaksas;
iv)
personāla izmaksas;
v)
vērtību korekcijas;
vi)
citas izmaksas;
vii)
nodokļi;
viii)
peļņa vai zaudējumi.
4. Dalībvalstis neatļauj vai neprasa 7.a iedaļas piemērošanu nevienai saimnieciskajai mikrovienībai, kas izmanto 2. un 3. punktā paredzētos atbrīvojumus.
5. Attiecībā uz 1. punktā minētajām sabiedrībām ir uzskatāms, ka gada pārskati, kas sagatavoti saskaņā ar 2., 3. un 4. punktu, sniedz skaidru un patiesu priekšstatu, kā noteikts 2. panta 3. punktā, un līdz ar to 2. panta 4. un 5. punktu šādiem pārskatiem nepiemēro.
6. Ja bilances datumā sabiedrība pārsniedz vai pārstāj pārsniegt divus no trim 1. punktā noteiktajiem kritērijiem, šis fakts ietekmē 2., 3. un 4. punktā paredzētās atkāpes piemērošanu tikai tad, ja tas notiek gan kārtējā, gan iepriekšējā pārskata gadā.
7. Dalībvalstīm, kuras vēl nav ieviesušas euro, summu valsts valūtā, kura līdzvērtīga 1. punktā norādītajām summām, aprēķina, piemērojot valūtas maiņas kursu, kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī dienā, kad stājas spēkā direktīva, kas nosaka minētos apmērus.
8. Bilances kopsummu, kas minēta 1. punkta a) apakšpunktā, veido vai nu 9. panta A līdz E daļā “Aktīvi” minētie līdzekļi, vai 10. panta A līdz E daļā minētie līdzekļi. Ja piemērojams 2. punkta a) apakšpunkts, bilances kopsummu, kas minēta 1. punkta a) apakšpunktā, veido vai nu 9. panta A līdz D daļā “Aktīvi” minētie līdzekļi, vai 10. panta A līdz D daļā minētie līdzekļi.
2)
direktīvas 5. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
“1. Atkāpjoties no 4. panta 1. un 2. punkta, dalībvalstis var noteikt īpašas shēmas investīciju sabiedrību un finanšu kontrolakciju sabiedrību gada pārskatiem ar noteikumu, ka minētās shēmas sniedz priekšstatu par šīm sabiedrībām atbilstoši 2. panta 3. punkta noteikumiem. Dalībvalstis 1.a pantā noteiktos atbrīvojumus nedara pieejamus attiecībā uz investīciju sabiedrībām vai finanšu kontrolakciju sabiedrībām.”;
3)
direktīvas 53.a pantu aizstāj ar šādu:
“53.a pants
Dalībvalstis 1.a, 11. un 27. pantā, 43. panta 1. punkta 7.a) un 7.b) apakšpunktā, 46., 47. un 51. pantā paredzētos atbrīvojumus nedara pieejamus attiecībā uz sabiedrībām, kuru vērtspapīru tirdzniecība ir atļauta regulētā tirgū Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 14. apakšpunkta nozīmē.”
2. pants
Transponēšana
1. Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības, ja un kad tās nolemj izmantot Direktīvas 78/660/EEK 1.a pantā paredzēto iespēju, jo īpaši ņemot vērā situāciju valsts līmenī attiecībā uz to sabiedrību skaitu, uz kurām attiecas minētā panta 1. punktā noteiktie apjoma kritēriji. Dalībvalstis tūlīt dara Komisijai zināmus minētos noteikumus.
Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarāma šāda atsauce.
2. Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.
3. pants
Ziņojums
Ne vēlāk kā 2017. gada 10. aprīlī Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai ziņojumu par saimniecisko mikrovienību situāciju, jo īpaši ņemot vērā situāciju valstu līmenī attiecībā uz to sabiedrību skaitu, uz kurām attiecas apjoma kritēriji, un administratīvā sloga samazināšanu, kas izriet no atbrīvojuma no publicēšanas pienākuma.
4. pants
Stāšanās spēkā
Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
5. pants
Adresāti
Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.
Strasbūrā, 2012. gada 14. martā