PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 248/2011
ze dne 9. března 2011,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 812/2010 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 3. listopadu 2009 podalo Evropské sdružení výrobců skleněných vláken (APFE, nyní přejmenováno na „GlassFibreEurope“) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých výrobků z nekonečných skleněných vláken v Unii.
(3)
Připomíná se, že, jak je stanoveno ve 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2008 do 30. září 2009 (dále jen „období šetření“). Šetření vývojových tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. NÁSLEDNÝ POSTUP
(4)
Po zveřejnění podstatných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních opatření (dále jen „zveřejnění prozatímních zjištění“), předložily některé zúčastněné strany k prozatímním zjištěním písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení.
(5)
Komise pokračovala ve zjišťování informací, jež považovala za nezbytné pro svá konečná zjištění. Kromě ověření uvedených v 11. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo provedeno další ověření v prostorách společnosti Saertex v Saerbecku v Německu, tedy u jednoho z uživatelů skleněných vláken, který spolupracoval tím, že odpověděl na uživatelský dotazník.
(6)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla, zrevidovaných v souladu s tímto nařízením (dále jen „zveřejnění konečných zjištění“). Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vznést vůči tomuto oznámení námitku.
(7)
Byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny ústní a písemné připomínky zúčastněných stran.
1. Rozsah šetření: dovoz z Malajsie, Tchaj-wanu a Turecka
(8)
Jeden vyvážející výrobce prohlásil, že by do rozsahu tohoto šetření měl být zařazen dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Malajsie, Tchaj-wanu a Turecka. Tvrdil, že vyloučení těchto zemí je diskriminační, jelikož podle prozatímních zjištění nejsou objemy z těchto tří zemí zanedbatelné a existují zjevné důkazy o podbízení.
(9)
V tomto ohledu je nejprve třeba poznamenat, že v počáteční fázi nebyly k dispozici zjevné důkazy o dumpingu, újmě a příčinné souvislosti, jak vyžaduje čl. 5 odst. 2 základního nařízení, které by ospravedlnily zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu z těchto zemí. Naopak, pokud jde o objemy dovozu, žadatelé předložili informace, podle nichž dovoz z těchto zemí a podíl těchto zemí na trhu od roku 2004 klesl.
(10)
Pokud jde o Malajsii, Tchaj-wan a Turecko, analýza v prozatímní fázi potvrdila, že dovoz jak z Tchaj-wanu, tak z Turecka v průběhu posuzovaného období klesl (ze 2,0 % na 1,5 % v případě Tchaj-wanu a z 2,9 % na 2,5 % v případě Turecka), zatímco dovoz z Malajsie mírně vzrostl z 1,0 % na 1,7 %. Ačkoli tyto úrovně dovozu převyšují minimální úroveň dovozu požadovanou podle čl. 5 odst. 7 základního nařízení, ostatní požadavky pro zařazení těchto zemí do šetření splněny nebyly. Zejména nebyly obdrženy žádné informace, které by poukazovaly na dumping z některé z těchto zemí. Tvrzení, aby byly Malajsie, Tchaj-wan a Turecko zařazeny do šetření, se tudíž zamítá.
C. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(11)
Připomíná se, že, jak je stanoveno v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dotčeným výrobkem popsaným v oznámení o zahájení je střiž (chopped strands) ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramence (rovings) skleněných vláken, lunta a příze z nekonečných skleněných vláken a rohože vyrobené z nekonečných skleněných vláken s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 a ex 7019 31 00 (dále jen „dotčený výrobek“).
(12)
Navíc, jak je stanoveno v 19. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo rozhodnuto, že příze bude prozatímně považována za součást dotčeného výrobku, třebaže tato otázka byla v konečné fázi podrobena dalšímu šetření a úvahám.
1.1 Příze
(13)
Po zveřejnění prozatímních opatření bylo důkladněji šetřeno tvrzení, aby byla příze vyloučena z definice výrobku. V tomto ohledu se připomíná, že před uložením prozatímních opatření byl obdržen velký počet podání, v nichž se tvrdí, že by příze měla být vyloučena z definice výrobku (viz 18. a 19. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Kromě toho bylo po uložení prozatímních opatření od zúčastněných stran obdrženo značné množství dodatečných a podrobnějších informací. Všechny tyto připomínky byly podrobně analyzovány, jak je vysvětleno níže.
(14)
Několik zúčastněných stran tvrdilo, že by příze měla být odlišována od ostatních tří základních typů výrobku zmíněných v 17. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jelikož: i) příze má odlišné fyzikální a chemické vlastnosti, ii) postup výroby příze se liší od postupu výroby ostatních tří základních typů výrobku a iii) příze se používá k jiným účelům.
(15)
Pokud jde o tvrzení i) a ii), byly předloženy důkazy, které poukazují na odlišné vlastnosti pramenců, střiže a rohoží na jedné straně a příze na straně druhé. Konkrétně z informací vyplývá, že rohože a střiž jsou zpravidla vyráběny z pramenců, a nikoli z příze. Po zveřejnění konečných zjištění výrobní odvětví Unie toto oddělení zpochybnilo s tím, že určitá speciální střiž se ve skutečnosti vyrábí z příze. Třebaže existuje určitá speciální střiž vyrobená z příze, neznamená to, že by se mělo mít za to, že příze spadá do definice dotčeného výrobku (viz rovněž 20. bod odůvodnění níže).
(16)
Pokud jde o první tvrzení týkající se rozdílů v základních chemických a fyzikálních vlastnostech, jedna zúčastněná strana předložila studii vypracovanou čelním výzkumným ústavem. Tato studie srovnává mimo jiné fyzikální a chemické vlastnosti pramenců a příze. Po zveřejnění konečných zjištění byly ke zjištěním vyplývajícím z tohoto srovnání vzneseny určité výhrady, které následně vyvolaly určité důležité připomínky od některých uživatelů příze. Z těchto informací lze vyvodit závěr, že základní chemickou složkou pramenců, rohoží a střiže je „silan“, chemické spojovací činidlo usnadňující vstřebávání pryskyřice pro formy. Příze se zpravidla nevyrábí pomocí takového chemického činidla, ale spíše za využití chemické látky na bázi škrobového oleje („klih“), která je dodána jako mazivo a ochranné činidlo, aby příze vydržela náročné vysokorychlostní tkaní. Na rozdíl od pramenců, u nichž spojovací činidlo pomáhá pryskyřici vstřebat, „klih“ pryskyřici odpuzuje. Pokud jde o základní chemické vlastnosti, bylo rovněž stanoveno, že skelná surovina pro přízi má stálejší složení a vyšší jednotnost velikosti částic než surovina pro jiné typy výrobku.
(17)
Z hlediska fyzikálních vlastností se zdá, že příze nemá tytéž základní fyzikální vlastnosti jako jiné typy výrobku. Zaprvé, obecně se uznává, že příze je obecně jemnější materiál s mnohem menším průměrem vlákna a délkovou hmotností než pramence. Zadruhé, příze je jediný typ výrobku, který se svíjí (ačkoli existuje také příze nevinutá).
(18)
Pokud jde o druhé tvrzení, které se týká odlišných postupů výroby, i když všechny strany uznávají, že se čtyři základní typy výrobku vyrábějí ze skloviny obsahující křemičitý písek, kalcinovou sodu, vápenec, kaolín a dolomit, která se protáhne skrz děrované žárovzdorné platinovo-rhodiové pláty („průchodky“), existují mezi postupy výroby příze a ostatních výrobků určité důležité rozdíly, které jsou předmětem šetření. Zaprvé, k výrobě příze je nutná přesnější a stálejší kontrola teploty a vstupní energie a jsou při ní uplatňovány přísnější kontrolní parametry (výstup z průchodky atd.). Jelikož jsou otvory v průchodkách menší, výrobní výstup je ve srovnání s jinými výrobky podstatně nižší. Proto jsou k výrobě příze nebo pramenců zpravidla používány pece - samozřejmě že z ekonomických důvodů výrobci skleněných vláken nestřídají výrobu těchto dvou výrobků v téže peci. Další rozdíl ve výrobním postupu spočívá v tom, že po použití průchodek je příze podrobena svíjení.
(19)
Pokud jde o argument iii), který se týká odlišností v uplatnění, bylo zjištěno, že odlišné chemické vlastnosti příze a pramenců, střiže a rohoží souvisejí s odlišným využitím příze. Ačkoli byl prozatímně vyvozen závěr, že „téměř všechny tyto různé typy dotčeného výrobku (…) se používají v podstatě ke stejným účelům“, byla tato problematika na základě připomínek obdržených po zveřejnění prozatímních zjištění dále šetřena a bylo zjištěno, že zatímco pramence, střiž a rohože se používají k posílení plastů v kompozitech, příze se v první řadě používá k výrobě mnohem lehčích technických materiálů pro aplikace z technické tkaniny, např. vysoce účinných izolačních, ochranných a filtračních aplikací. V některých případech může být příze vhodná také pro účely posílení, ale pouze ve velice omezeném počtu případů, avšak i tehdy je takové využití vzhledem k poměrně značně vysoké výrobní ceně příze ve srovnání s pramenci velice nepravděpodobné.
(20)
Vzhledem k výše uvedeným rozdílům není překvapivé, že také trh vnímá přízi jinak než ostatní tři výrobky. Jak uživatelé, tak výrobní odvětví Unie samozřejmě předložili zprávu o trhu zveřejněnou v nezávislém časopise, který se specializuje na kompozitní výrobky. Tato zpráva, která nijak nesouvisí s tímto antidumpingovým řízením, nejprve vysvětluje, že z důvodů výroby a využití by měl být učiněn rozdíl mezi přízí a pramenci. Následně podrobně analyzuje globální kapacitu výroby skleněných vláken u dvou skupin: i) pramenců, střiže a rohoží společně; a ii) příze (3).
(21)
Pokud jde o možnou nahraditelnost příze jinými základními typy výrobku, je třeba poznamenat, že, jak již stanoví 19. bod odůvodnění základního nařízení, teoreticky by možné bylo, jelikož přízi lze v omezeném počtu případů použít místo jiných typů. Po další analýze však Komise zjistila, že by se v praxi vůbec nejednalo o životaschopnou možnost kvůli značným rozdílům v nákladech na výrobu příze a jiných typů výrobku, což lze vysvětlit rozdíly mezi postupy výroby popsanými výše v 18. bodě odůvodnění.
(22)
V podnětu, na jehož základě bylo šetření zahájeno, se výslovně uvádí, že dotčený výrobek má jednu jedinečnou funkci, a tudíž také účel nebo využití, konkrétně posílení plastů v kompozitech. Při výše uvedené analýze však bylo zjištěno, že rozdíly mezi postupy výroby příze a pramenců (a střiže a rohoží) vedou k zásadním odlišnostem v základních fyzikálních a chemických vlastnostech, a tudíž k odlišnému uplatnění příze včetně různých jiných použití než v kompozitním materiálu. Připomínky, které byly v tomto ohledu po zveřejnění konečných zjištění obdržely, tento závěr nemění.
(23)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se tvrzení, podle nějž má být příze vyloučena kvůli odlišným fyzikálním a chemickým vlastnostem a jinému použití než v případě pramenců, střiže a rohoží, přijímá. Je tudíž vyvozen závěr, že by příze měla být vyloučena z definice dotčeného výrobku stanovené v prozatímním nařízení. Příze se tudíž s konečnou platností vylučuje z řízení.
(24)
Rovněž je třeba poznamenat, že jedna zúčastněná strana předložila tvrzení ohledně vyloučení tenké příze, ale vzhledem k vyloučení veškeré příze z definice výrobku již toto tvrzení nemá žádný význam.
1.2 Strukturované pramence
(25)
Jedna zúčastněná strana požadovala vyloučení strukturovaných pramenců. Toto tvrzení vycházelo z argumentu, že by se strukturovanými pramenci mělo být zacházeno podle stejné zásady jako s impregnovanými pramenci, protože výrobkem již není pramenec, ale do větší míry následný výrobek.
(26)
V tomto ohledu je důležité zopakovat důvod vyloučení některých impregnovaných pramenců. Určité pramence a příze byly samozřejmě vyloučeny, protože tyto typy jsou speciálně ošetřeny povrstvením a impregnací a mají ztrátu žíháním více než 3 %, což jim propůjčuje odlišné fyzikální a chemické vlastnosti.
(27)
Pokud jde o strukturované pramence, má se za to, že takové pramence nejsou povrstveny ani impregnovány a mají ztrátu žíháním o hodnotě mezi 0,3 % a 0,13 %. Z toho důvodu se jednoznačně jedná výrobky odlišné od impregnovaných pramenců, které byly vyloučeny v prozatímní fázi. Zadruhé, bylo zjištěno, že stejně jako ostatní pramence, střiž a rohože jsou strukturované pramence v první řadě používány pro posílení plastů v kompozitech. Proto se na ně zcela jasně vztahuje definice výrobku jak v podnětu, tak v oznámení o zahájení tohoto řízení a zdá se, že neexistují žádné důvody, proč by měly být vyloučeny.
(28)
Z toho důvodu je formulován závěr, že strukturované pramence jednoznačně a nepopiratelně spadají do definice výrobku v rámci tohoto řízení a tvrzení, že by z ní měly být vyloučeny, nemá dostatečný věcný základ a musí být zamítnuto.
1.3 Závěr
(29)
Nebyla vznesena žádná další tvrzení, pokud jde o definici výrobku.
(30)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem bylo považováno za vhodné revidovat definici výrobku stanovenou v prozatímním nařízení. Z toho důvodu je dotčený výrobek s konečnou platností definován jako střiž ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramence skleněných vláken, s výjimkou pramenců skleněných vláken, které jsou impregnovány a povrstveny a mají ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887), a rohože vyrobené z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou rohoží ze skleněné vlny.
2. Obdobný výrobek
(31)
Jelikož nebyla vznesena žádná související tvrzení ani připomínky a s ohledem na zjištění uvedená výše v 13. až 23. bodě odůvodnění, se závěry 20. bodu odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují.
D. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(32)
Po zveřejnění prozatímních opatření jeden vyvážející výrobce/skupina, jemuž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, zopakoval svůj nesouhlas se zamítnutím žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Dotčený vyvážející výrobce/skupina však pouze zopakoval tvrzení, která již vznesl dříve v řízení, aniž by předložil nové argumenty. Připomíná se, že jak je vysvětleno v prozatímním nařízení, tyto argumenty již byly podrobně řešeny při individuální komunikaci s dotčeným vyvážejícím výrobcem/skupinou.
(33)
Dotčený vyvážející výrobce/skupina navíc po zveřejnění konečných zjištění uvedl, že Komise opominula nové důkazy, které předložil. V tomto ohledu se podotýká, že zmíněné důkazy spočívaly v pouhém předložení určitých dokumentů, jež podporují argument týkající se složení správní rady společnosti, který již byl vznesen a zodpovězen. Nebyly tudíž předloženy žádné nové důkazy, které by zpochybnily rozhodnutí odmítnout žádost dotčeného vyvážejícího výrobce/skupiny o zacházení jako v tržním hospodářství.
(34)
Z toho důvodu se prozatímní zjištění ohledně žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství dotčeného vyvážejícího výrobce/skupiny s konečnou platností potvrzují.
(35)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky, závěry 21. až 29. bodu odůvodnění prozatímního nařízení týkající se zjištění ohledně zacházení jako v tržním hospodářství se s konečnou platností potvrzují.
2. Individuální zacházení
(36)
Po zveřejnění prozatímních zjištění tentýž vyvážející výrobce/skupina, který vznesl připomínky k rozhodnutí o jeho zacházení jako v tržním hospodářství, nesouhlasil s tím, že mu bylo odepřeno individuální zacházení. Prohlásil, že Komise zamítnutí žádosti o individuální zacházení dostatečně nezdůvodnila.
(37)
V tomto ohledu je třeba zopakovat, že, jak je uvedeno ve 26. bodě odůvodnění prozatímního nařízení v části týkající se analýzy zacházení jako v tržním hospodářství, většina členů ve správní radě této společnosti byla jmenována společností ve většinovém vlastnictví státu. Z toho důvodu nelze vyloučit, že stát bude významným způsobem zasahovat do rozhodování tohoto vyvážejícího výrobce.
(38)
Z toho důvodu bylo tomuto vyvážejícímu výrobci potvrzeno, že vzhledem k tomu, že neprokázal, že je dostatečně nezávislý na státu, nesplnil kritéria čl. 9 odst. 5 základního nařízení, a jeho žádost o individuální zacházení tudíž musí být zamítnuta.
(39)
Po zveřejnění konečných zjištění výše zmíněný vyvážející výrobce a další vyvážející výrobci, jimž nebylo přiznáno individuální zacházení, prohlásili, že rozhodnutí o zamítnutí individuálního zacházení není v souladu se zprávou panelu WTO ve sporu DS 397 o konečných antidumpingových opatřeních uložených na některé spojovací prostředky ze železa nebo oceli pocházející z Čínské lidové republiky. V tomto ohledu je třeba podotknout, že výše zmíněná zpráva panelu WTO ještě není v konečném znění, jelikož nebyla přijata orgánem WTO pro řešení sporů. Kromě toho ještě neuplynula lhůta pro odvolání proti této zprávě panelu WTO. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(40)
Z toho důvodu a vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky k individuálnímu zacházení, se tudíž obsah 30. až 33. bodu odůvodnění prozatímního nařízení s konečnou platností potvrzuje a je s konečnou platností vyvozen závěr, že by žádnému vyvážejícímu výrobci/skupině, kteří jsou zařazeni do vzorku a jimž bylo odepřeno zacházení jako v tržním hospodářství, nemělo být přiznáno individuální zacházení.
3. Běžná hodnota
3.1 Určení běžné hodnoty pro vyvážejícího výrobce (skupinu), jemuž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(41)
Po zveřejnění prozatímních zjištění vyvážející výrobce/skupina, jemuž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, uvedl, že u typů výrobku, které nejsou na domácím trhu prodávány v reprezentativních množstvích (nebo nejsou prodávány vůbec), by běžná hodnota obdobného výrobku měla být vypočtena na základě početně zjištěné běžné hodnoty, a nikoli způsobem, jaký Komise použila v prozatímní fázi - tj. tím, že jako běžnou hodnotu použila reprezentativní domácí ceny velmi podobných typů (řádně upravené).
(42)
Tvrzení bylo přijato a následně byla běžná hodnota pro nereprezentativní typy (tj. ty, jejichž domácí prodej představoval méně než 5 % vývozního prodeje do Unie, nebo ty, jež nebyly na domácím trhu prodávány vůbec) vypočtena na základě výrobních nákladů na typ výrobku, k nimž byla přičtena částka za prodejní, správní a režijní náklady a za zisky. V případě stávajících domácích prodejů byl u dotčených typů výrobku použit zisk ze všech transakcí na domácím trhu na typ výrobku (vzhledem k tomu, že všechny transakce domácího prodeje těchto typů výrobků byly ziskové, jsou splněny podmínky čl. 2 odst. 4 základního nařízení). V případě, že k domácímu prodeji nedochází, byl použit průměrný zisk. U jednoho typu výrobku, u nějž nebyly poskytnuty výrobní náklady, byla použita početně zjištěná běžná hodnota velmi podobného typu.
(43)
U zbývajících typů výrobku bylo následně zkoumáno, zda by bylo možné domácí prodej každého typu dotčeného výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení, jak je popsáno ve 37. až 40. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(44)
Z dalšího šetření vyplynulo, že ziskový prodej pouze několika srovnatelných typů výrobku dosahoval více než 80 % celkového domácího prodeje, a proto by bylo možné použít pro výpočet průměrné ceny pro běžnou hodnotu těchto typů výrobku celý objem domácího prodeje. U zbývajících typů výrobku byl použit pouze ziskový prodej.
(45)
Po zveřejnění konečných informací vyvážející výrobce/skupina, jemuž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, prohlásil, že metodika použitá pro početní zjištění běžné hodnoty nereprezentativních typů výrobku, popsaná výše ve 42. bodě odůvodnění, tzn. použití zisku ze ziskových transakcí s dotčenými typy výrobku, je v rozporu s ustanoveními čl. 2 odst. 6 základního nařízení. Dále tvrdil, že je standardní praxí, aby byl při početním zjišťování běžné hodnoty pro konkrétní typ výrobku použit průměrný zisk ze všech ziskových transakcí se všemi typy výrobku a že by změna této praxe porušila zásadu právní jistoty.
(46)
Je třeba poznamenat, že metodika popsaná ve 42. bodě odůvodnění je v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení, podle nějž by se částky pro zisk měly stanovit na základě skutečných údajů, které vývozce nebo výrobce skutečně zaznamená při prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku. Použití pojmu „obdobný výrobek“ nevylučuje v případě potřeby rozdělení šetřeného výrobku na typy výrobků. Kromě toho platná judikatura WTO (4) stanoví, že je třeba přihlédnout ke skutečnému ziskovému rozpětí stanovenému pro transakce s příslušnými typy výrobku, pro něž musela být běžná hodnota početně zjištěna, v běžném obchodním styku. Je také třeba uvést, že dotčený vyvážející výrobce/skupina neprokázal, že by transakce s typy výrobku, pro něž musela být běžná hodnota početně zjištěna, měly být považovány za transakce, k nimž nedošlo v běžného obchodním styku. Dále je třeba poznamenat, že metodika popsaná výše je spravedlivá. V případech, kdy je ziskové rozpětí z prodeje dotčeného typu výrobku v běžném obchodním styku nižší než vážený průměrný zisk z prodeje všech typů výrobků v běžném obchodním styku, pro výpočet běžné hodnoty se použije nižší ziskové rozpětí dotčeného typu výrobků. Tvrzení se proto zamítá.
3.2 Stanovení běžné hodnoty u vyvážejících výrobců (skupin), kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
a) Srovnatelná země
(47)
Po zveřejnění prozatímních zjištění jedna zúčastněná strana poznamenala, že by Turecko nemělo být použito jako srovnatelná země, a navrhla, aby byla v tomto ohledu použita Malajsie. Tato připomínka nebyla důkladněji zdůvodněna, a tudíž nebyla vzata v úvahu.
(48)
Podotýká se, že po vyloučení příze z definice výrobku, který je předmětem šetření (viz výše) již skutečnost, že příze není vyráběna v Turecku, nepředstavuje překážku, která by bránila tomu, aby bylo Turecko vybráno jako srovnatelná země, jelikož nebude nutné početně zjišťovat běžnou hodnotu žádných typů výrobku, které jsou předmětem šetření (viz rovněž 50. a 51. bod odůvodnění níže).
(49)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je s konečnou platností vyvozen závěr, že by Turecko mělo být v tomto řízení použito jako srovnatelná země.
b) Stanovení běžné hodnoty
(50)
Po poskytnutí prozatímních zjištění vyjádřila jedna strana názor, že běžná hodnota obdobného výrobku v Turecku nemusí být přesná, jelikož struktura nákladů v turecké spolupracující společnosti je narušená. Při šetření bylo opravdu zjištěno, že spolupracující turecká společnost má značné finanční náklady, které mohou narušovat výpočet běžné hodnoty, zejména v případě, že je zjišťována početně.
(51)
Aby se tudíž zabránilo možnému narušení výpočtu, bylo rozhodnuto seskupit typy výrobku a odlišovat pouze hlavní vlastnosti výrobků. Toto seskupení zvýšilo srovnatelnost dotčeného výrobku a tureckého obdobného výrobku z hlediska objemů prodeje a umožnilo použít skutečné ceny, nikoli početně stanovenou běžnou hodnotu, u níž by musely být použity prodejní, obecné a správní náklady (které by mohly být narušeny finančními náklady).
4. Vývozní cena a cenové srovnání
(52)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky, obsah 48. až 50. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, které se týkají stanovení vývozní ceny a srovnání vývozních cen s příslušnou běžnou hodnotou, se s konečnou platností potvrzuje.
5. Dumpingová rozpětí
(53)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky, obsah 51. až 54. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, které se týkají se obecné metodiky výpočtu dumpingových rozpětí, se s konečnou platností potvrzuje.
(54)
Ve světle výše uvedených změn ve výpočtu běžné hodnoty a po opravě některých chyb ve výpočtu byla výše dumpingu nakonec stanovena a vyjádřena jako procentní podíl čisté ceny CIF na hranice Unie před proclením takto:
Tabulka 1
Dumpingová rozpětí
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
9,6 %
Ostatní spolupracující společnosti
29,7 %
E. ÚJMA
(55)
Je třeba poznamenat, že po vyloučení příze z definice výrobku (viz 13. až 23. bod odůvodnění výše) musela být analýza újmy přizpůsobena zbývajícím třem hlavním typům výrobku: pramencům, střiži a rohožím. Proto bylo nutné provést revizi některých ukazatelů újmy, objemu dumpingového dovozu a výpočtu cenového podbízení a úrovně pro odstranění újmy.
1. Výrobní odvětví Unie
(56)
Pokud jde o definici výrobního odvětví Unie a reprezentativnost vzorku výrobců Unie, nebyly obdrženy žádné nové připomínky ani tvrzení. Vzhledem k tomu a ke skutečnosti, že typ výrobku vyloučený z definice výrobku, tedy příze, představoval omezený podíl objemu výroby a prodeje výrobců Unie, závěry 56. až 58. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
2. Spotřeba v Unii
(57)
V souvislosti se spotřebou v Unii je třeba poznamenat, že, jak je uvedeno výše v 55. bodě odůvodnění, vyloučení jednoho ze čtyř hlavních typů výrobku, tedy příze, z definice výrobku bylo podnětem k revizi objemů spotřeby v Unii.
(58)
Vzhledem k výše zmíněné revizi se celková spotřeba v Unii během posuzovaného období vyvíjela takto:
Tabulka 2
Spotřeba v Unii
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
903 351
944 137
937 373
697 128
Indexováno
100
105
104
77
(59)
Výše popsaná vývojová tendence spotřeby je podobná tendenci zaznamenané u výrobku, který je předmětem šetření, definovanému v prozatímním nařízení, tj. v letech 2007-2008 došlo ke zvýšení přibližně o 5 % a poté během období šetření k velmi výraznému poklesu o 23 % oproti roku 2006.
3. Dovoz z dotčené země
(60)
Vzhledem k vyloučení příze z definice výrobku musely být přepracovány údaje o dovozu.
(61)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že by z dotčeného dovozu měl být vyloučen dovoz z ČLR, který pochází od výrobců ve spojení s výrobním odvětvím Unie.
(62)
V tomto ohledu se nejprve připomíná, že, jak již bylo uvedeno v 58. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, během období šetření představoval objem dovozu z ČLR od výrobců zařazených do vzorku méně než 4 % celkového dovozu z Číny. Tato situace se po vyloučení příze z definice výrobku nezměnila.
(63)
Vzhledem k tomu, že pouze dva výrobci v Unii dováželi během období šetření z ČLR dotčený výrobek, nelze přesný objem tohoto dovozu z důvodů důvěrnosti zveřejnit. V každém případě, i kdyby byl objem tohoto dovozu odečten za každý rok posuzovaného období, vývojová tendence dovozních objemů a podílů na trhu by zůstala více méně beze změn. Podíl dumpingového dovozu na trhu by byl nižší, ačkoli pouze o méně než jeden procentní bod v každém roce posuzovaného období, a tudíž by celkovou vývojovou tendenci během posuzovaného období nijak neovlivnil.
(64)
Zrevidované údaje o dovozu po vyloučení příze jsou uvedeny v následující tabulce:
a) Objemy
Tabulka 3
Dovoz z ČLR (objem)
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
71 061
110 641
132 023
98 723
Indexováno
100
156
186
139
b) Podíl na trhu
Tabulka 4
Dovoz z ČLR (podíl na trhu)
2006
2007
2008
Období šetření
Podíl na trhu (%)
7,9 %
11,7 %
14,1 %
14,2 %
Indexováno
100
149
179
180
(65)
Po těchto změnách se vývojové tendence objemů dovozu dotčeného výrobku, které byly zaznamenány v prozatímní fázi, do určité míry změnily. Nárůst objemu dovozu jak v absolutních, tak relativních hodnotách však zůstává značný. Tento dovoz velice rychle rostl během posuzovaného období, zejména mezi roky 2006 a 2008 (o 86 %), poté dovoz z Číny poklesl kvůli celkovému propadu poptávky. Podíl tohoto dovozu na trhu však od roku 2008 do období šetření nadále rostl a v průběhu celého období vzrostl o 6,3 procentního bodu.
c) Vývoj cen
(66)
Po vyloučení příze průměrná dovozní cena CIF dotčeného výrobku výrazně klesla (přibližně o 3 %):
Tabulka 5
Dovoz z ČLR (ceny)
2006
2007
2008
Období šetření
Průměrná cena za tunu (v eurech)
901
907
945
909
Indexováno
100
101
105
101
(67)
Z výše uvedené tabulky nicméně vyplývá, že se vývojová tendence, kdy ceny byly během posuzovaného období výrazně stabilní, nezměnila, a tudíž lze závěr ohledně cenového vývoje tohoto dovozu, který je vymezen v prozatímním nařízení, potvrdit.
d) Cenové podbízení
(68)
Pokud jde o výpočet cenového podbízení, musela být zrevidována prozatímní rozpětí, jelikož v důsledku vyloučení příze z definice výrobku bylo nezbytné vyjmout z výpočtů újmy odpovídající prodeje.
(69)
Navíc, stejně jako tomu bylo v části šetření týkající se dumpingu (viz 50. a 51. bod odůvodnění výše), bylo rozhodnuto seskupit typy výrobku a odlišovat pouze hlavní vlastnosti výrobku. V důsledku toho se zvýšil objem čínského dovozu zařazený do srovnání s prodejem obdobného výrobku vyrobeného výrobním odvětví Unie, a tím se zaručila lepší reprezentativnost výpočtů cenového podbízení.
(70)
Byla rovněž uplatněna úprava nákladů vynaložených po dovozu, neboť tyto náklady jsou nezbytné pro prodej dotčeného výrobku.
(71)
Po změnách ve výpočtu cenového podbízení v důsledku i) vyloučení příze, ii) seskupení typů výrobků a iii) úpravy nákladů vynaložených po dovozu dosahují zrevidovaná rozpětí podbízení 18,2 %, přičemž průměr cenového podbízení činí 10,9 %. Výše uvedené změny byly uplatněny také na výpočet úrovně pro odstranění újmy - viz 134. bod odůvodnění tohoto nařízení.
(72)
Kromě výše zmíněných změn a vzhledem k tomu, že nebyla vznesena žádná jiná tvrzení či připomínky, se závěry 61. až 65. bodu odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.1 Revize ukazatelů újmy v důsledku vyloučení příze
(73)
V důsledku vyloučení příze z definice výrobku bylo nutné upravit určité tabulky v oddíle D.4 prozatímního nařízení. Kromě toho bylo nutné provést menší opravu údajů o prodeji poskytnutých jedním z výrobců zařazených do vzorku. Je třeba poznamenat, že u výrobců zařazených do vzorku představovala příze poměrně omezený podíl výroby a prodeje. Z toho důvodu byly těmito úpravami nejvíce ovlivněny ukazatele určené na základě všech výrobců v Unii (objemy prodeje a podíl na trhu). V omezeném rozsahu byly rovněž ovlivněny průměrné prodejní ceny výrobců zařazených do vzorku. Zaznamenané vývojové tendence však i u těchto ukazatelů zůstávají ve srovnání se zjištěními v prozatímním nařízení v podstatě beze změn, jak vyplývá z níže uvedených tabulek. Vzhledem k omezenému výskytu příze ve vzorku výrobců nebyly vyloučením příze z definice výrobku ovlivněny finanční ukazatele (ziskovost, návratnost investic, peněžní tok a investice). V zájmu transparentnosti jsou níže uvedeny všechny tabulky týkající se ukazatelů újmy vyjmenovaných v oddíle D.4 prozatímního nařízení včetně těch, které zůstaly beze změn.
(74)
Jelikož byl vývoj objemů výroby výrobců zařazených do vzorku ve srovnání s údaji poskytnutými v prozatímním nařízení v důsledku vyloučení příze z definice výrobku ovlivněn jen ve velmi omezeném rozsahu (1 % zvýšení za rok 2008 a období šetření), závěr 67. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
Tabulka 6
Výrobní odvětví Unie - výroba
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
488 335
503 711
498 739
310 257
Indexováno
100
103
102
64
(75)
Údaje o výrobní kapacitě výrobního odvětví Unie v důsledku vyloučení příze celkově klesly, to však nemělo žádný vliv na vývojovou tendenci a využití kapacity. Proto se závěr 69. bodu odůvodnění prozatímního nařízení potvrzuje.
Tabulka 7
Výrobní odvětví Unie - výrobní kapacita
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Kapacita (v tunách)
567 067
567 822
580 705
506 509
Indexováno
100
100
102
89
Využití kapacity (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
Indexováno
100
103
100
71
(76)
Jelikož vývoj zásob výrobců zařazených do vzorku byl ve srovnání s údaji poskytnutými v prozatímním nařízení v důsledku vyloučení příze z definice výrobku ovlivněn jen ve velmi omezeném rozsahu (1 % zvýšení za roky 2007, 2008 a období šetření), závěr 70. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
Tabulka 8
Výrobní odvětví Unie - zásoby
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
87 603
72 282
122 926
81 485
Indexováno
100
83
140
93
(77)
Ačkoli je pokles objemů prodeje od roku 2006 ve srovnání s objemy prodeje, které byly oznámeny v prozatímním nařízení, v letech 2007 a 2008 o 1 % silnější a o 3 % méně zřetelný v období šetření, objemy prodeje přesto během posuzovaného období klesly o 27 %, a závěry 71. a 72. bodu odůvodnění se tudíž potvrzují.
Tabulka 9
Výrobní odvětví Unie - prodej v EU (objem)
Všichni výrobci v EU
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
689 541
683 861
654 956
501 519
Indexováno
100
99
95
73
(78)
Po vyloučení příze z definice výrobku klesl podíl výrobního odvětví Unie na trhu EU ze 76,3 % na 71,9 % (na rozdíl od poklesu ze 75,1 % na 69,5 %). Závěry 73. bodu odůvodnění prozatímního nařízení ohledně podílu výrobního odvětví Unie na trhu se tudíž potvrzují.
Tabulka 10
Výrobní odvětví Unie - podíl na trhu EU
Všichni výrobci v EU
2006
2007
2008
Období šetření
Podíl na trhu EU (%)
76,3 %
72,4 %
69,9 %
71,9 %
Indexováno
100
95
92
94
(79)
Pokud jde o průměrné prodejní ceny, vyloučení příze z definice výrobku bylo podnětem k celkově mírně nižším průměrných prodejním cenám. Tato tendence je nicméně totožná s tendencí prodejních cen popsanou v prozatímním nařízení (pouze o 1 % vyšší údaje za rok 2008 a období šetření), a závěry 74. bodu odůvodnění uvedeného nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 11
Výrobní odvětví Unie - prodej v EU (průměrné ceny)
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
EUR/tuna
1 163
1 154
1 181
1 147
Indexováno
100
99
102
99
(80)
Údaje výrobců v Unii o zaměstnanosti byly upraveny tak, aby byla vyloučena výroba příze. Poměrně malé snížení tendenci nijak nezměnilo (údaje za rok 2008 a období šetření byly pouze o 1 % vyšší), a závěry 75. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 12
Výrobní odvětví Unie - zaměstnanost
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Počet zaměstnanců
4 050
3 851
3 676
3 275
Indexováno
100
95
91
81
(81)
Produktivita výrobního odvětví Unie nebyla vyloučením příze nijak ovlivněna, a závěry 76. bodu odůvodnění prozatímního nařízení je tudíž možné potvrdit.
Tabulka 13
Výrobní odvětví Unie - produktivita
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Tuna na zaměstnance
121
131
136
95
Indexováno
100
108
113
79
(82)
Jak je již zmíněno výše v 73. bodě odůvodnění, vzhledem k omezenému výskytu příze ve vzorku výrobců nebyly vyloučením příze z definice výrobku níže uvedené finanční ukazatele ovlivněny.
(83)
Vyloučení příze z definice výrobku se nijak nedotklo nákladů na pracovní sílu ve smyslu ročních průměrných mezd, a závěry 77. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 14
Výrobní odvětví Unie - náklady na pracovní sílu
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Roční mzdy (v eurech)
42 649
43 257
43 991
41 394
Indexováno
100
101
103
97
(84)
Vyloučení příze z definice výrobku se nijak nedotklo ziskovosti ani návratnosti investic, a závěry 78. až 81. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 15
Výrobní odvětví Unie - ziskovost a návratnost investic
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Čistý zisk (jako % z obratu)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
Návratnost investic
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(85)
Vyloučení příze z definice výrobku nijak neovlivnilo stav peněžního toku výrobního odvětví Unie, a závěr 83. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzuje.
Tabulka 16
Výrobní odvětví Unie - peněžní tok
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Peněžní tok (v eurech)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Indexováno
100
50
22
-64
(86)
Vyloučení příze z definice výrobku nijak neovlivnilo úroveň investic výrobního odvětví Unie, a závěry 85. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 17
Výrobní odvětví Unie - investice
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Čisté investice (v eurech)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Indexováno
100
52
109
71
4.2 Připomínky obdržené po zveřejnění prozatímních zjištění
(87)
Jedna zúčastněná strana prohlásila, že Komise měla analyzovat újmu (a také příčinné souvislosti) u jednotlivých segmentů, tj. u každého hlavního typu výrobku samostatně. Tato strana se domnívala, že hlavní typy výrobku se od sebe příliš lišily na to, aby bylo možné analyzovat je jako celek.
(88)
Nejprve je třeba připomenout, že závěry ohledně dumpingu a újmy lze vyvodit pouze pro dotčený výrobek a obdobný výrobek jako celek. Pokud existují určitá tvrzení o definici dotčeného výrobku, měla by být analyzována v daném kontextu a neměla by být podnětem k samostatné analýze újmy podle různých typů výrobku, které jsou předmětem šetření. Jak je zmíněno výše ve 13. až 23. bodě odůvodnění, definice výrobku v tomto šetření byla v závěrečné fázi šetření změněna v důsledku vyloučení příze. Závěr o dumpingu a újmě u tohoto nově definovaného dotčeného výrobku a obdobného výrobku lze učinit pouze jako u celku. Z těchto důvodů nelze výše uvedené tvrzení přijmout.
(89)
Tatáž zúčastněná strana tvrdila, že předložené údaje o výrobním odvětví Unie nejsou soudržné. Zejména se domnívala, že Komise pochybila tím, že v některých případech poskytla údaje od celého výrobního odvětví Unie, při jiných příležitostech používala pouze ověřené údaje od výrobců zařazených do vzorku.
(90)
Pokud jde o toto tvrzení, nejprve je nutné podotknout, že výběr vzorku je postup výslovně stanovený článkem 17 základního nařízení pro případy, kdy není možné podrobně vyšetřit určité skupiny hospodářských subjektů. Vybraný vzorek výrobců v Unii je považován za reprezentativní pro celé výrobní odvětví Unie a zúčastněné strany nepředložily žádná opodstatněná tvrzení, která by prokazovala opak. Z toho důvodu, jak již bylo zmíněno v 66. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, byly všechny ukazatele újmy vyjma těch, které se týkají objemu prodeje a podílu na trhu, stanoveny na základě informací, jež byly získány od výrobců v Unii zařazených do vzorku a ověřeny v jejich prostorách. Základním předpokladem pro výpočet spotřeby v Unii byl objem prodeje výrobního odvětví Unie tvořený všemi výrobci Unie a jak objem prodeje, tak spotřeba Unie byly nezbytné pro stanovení podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
(91)
Jiná zúčastněná strana prohlásila, že k prodejům uskutečněným dotčenými výrobci měl být přidán dovoz z ČLR od výrobců, kteří jsou ve spojení s výrobci v Unii zařazenými do vzorku, jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(92)
Vzhledem k tomu, že dotčené výrobky jsou pouze znovu prodávány dotčenými výrobci v Unii, tvrzení, že by přidání těchto dovozů k jejich objemu prodeje narušilo celkovou situaci, se tudíž nezdá být opodstatněné. V každém případě, jak již bylo zmíněno výše v 62. a 63. bodě odůvodnění, objem tohoto dovozu je omezený. Jak bylo zmíněno ve stejných bodech odůvodnění, i podíly na trhu by byly ovlivněny pouze minimálně, aniž by změnily tendence souvisejících ukazatelů újmy.
(93)
Jedna ze zúčastněných stran prohlásila, že Komise nevysvětlila, proč byly do údajů výrobního odvětví Unie o prodeji začleněny prodeje za účelem interního použití. Tvrdila, že Komise měla provést analýzu trhu vlastní spotřeby nezávisle na analýze volného trhu.
(94)
V tomto ohledu je důležité zdůraznit, že prodeje za účelem interního použití byly zařazeny do objemů prodeje výrobního odvětví Unie a analýzy podílu na trhu, jelikož bylo zjištěno, že tento prodej nijak nekonkuruje dovozu. Při šetření bylo samozřejmě stanoveno, že množství, která dotčené společnosti v Unii použily pro interní účely, bylo možné v zásadě nahradit koupenými skleněnými vlákny, např. pokud by tržní okolnosti a/nebo finanční úvahy daly k takovéto změně podnět. Z toho důvodu byly zařazeny do analýzy trhu Unie. V každém případě, pokud by byl prodej za účelem interního použití z analýzy vyloučen, prodejní tendence by se nijak výrazně nezměnily.
(95)
Výrobní odvětví Unie zpochybnilo průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie shrnuté v tabulce 10 prozatímního nařízení. Mělo podezření, že došlo k chybě ve výpočtu, a tvrdilo, že ve skutečnosti byl pokles prodejních cen během posuzovaného období výraznější než uváděná 2 %. S ohledem na tuto domněnku byl zrevidován výpočet průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku. Výpočet byl založen na ověřených prodejních cenách a byl shledán přesným. Nicméně vzhledem k vyloučení příze z definice výrobku bylo nezbytné přepočítat průměrné prodejní ceny vyloučením příze a zrevidované průměrné prodejní ceny jsou uvedeny výše v tabulce 11.
(96)
Dva výrobci zařazení do vzorku zpochybnili některé úpravy provedené u údajů o ziskovosti, které předložili. Zpochybněné úpravy odkazují na transfery v rámci společnosti, změny v účetnictví a určité mimořádné složky, které podle Komise zbytečně narušují výsledné údaje o zisku. Úpravy byly zpochybněny, jelikož dotčení výroby měli za to, že se následně neprojevily důležité náklady, třebaže skutečně vznikly, a v některých případech mohly dokonce souviset s dumpingovými dovozy. Byly přezkoumány úpravy, které byly provedeny u údajů o ziskovosti dvou společností, a znovu bylo zjištěno, že jsou odůvodněné. Toto tvrzení proto muselo být odmítnuto.
(97)
Jelikož nebyla vznesena žádná jiná tvrzení ani připomínky, závěry 66. až 86. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se změnami popsanými výše v 55. až 80. bodě odůvodnění se tudíž potvrzují.
5. Závěr o újmě
(98)
Jelikož nebyla vznesena žádná jiná tvrzení ani připomínky, závěry 87. až 89. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
F. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Účinek dumpingových dovozů
(99)
Některé strany znovu zopakovaly tvrzení, že vzhledem k objemu a cenám dovozu z ČLR neexistuje žádná příčinná souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dotčeným dovozem. Strany zejména znovu tvrdily, že průměrná dovozní cena u tohoto dovozu zůstala během posuzovaného období výrazně stabilní a že si výrobní odvětví Unie dokázalo udržet ziskovost na úrovních, které se blížily zmíněnému cílovému zisku v letech 2007 a 2008, kdy došlo k nejvýraznějšímu nárůstu objemu dovozu z Číny.
(100)
Odpověď na tato tvrzení je již popsána v 94. a 95. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, které se tudíž potvrzují. Navíc, jak je již uvedeno ve 107. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, není možné pouze na základě vývoje omezeného počtu ukazatelů újmy sledovaných po omezenou část posuzovaného období dospět k závěru, že je narušena příčinná souvislost; naopak, měl by být posouzen celkový vývoj všech ukazatelů újmy během celého posuzovaného období. Z prozatímní analýzy již vyšlo najevo, že dovoz dotčeného výrobku byl příčinou poklesu cen na trhu Unie během celého posuzovaného období a do značné míry při něm během období šetření docházelo k podbízení prodejních cen výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie tudíž nebylo v takovém postavení, aby dosáhlo nezbytných úrovní ziskovosti, a to i v obdobích poměrně silné poptávky, jako např. v letech 2007 a 2008. Dovoz z ČLR navíc soustavně získával podíl na trhu, nejvíce v roce 2007, kdy trh EU se skleněnými vlákny výrazně vzrostl. Tato agresivní strategie získávání podílů na trhu soustavným prodejem za ceny, které podbízejí ceny výrobního odvětví Unie, nevedl k závažnému zhoršení ziskovosti výrobního odvětví Unie před obdobím šetření jen díky poměrně vysokým úrovním spotřeby v Unii, která zmírnila účinek újmu působícího dumpingu. Vývojové změny během období šetření nicméně potvrzují, že jakmile se tržní podmínky zhoršily, projevila se podstatná újma způsobená dumpingovým dovozem ve všech ohledech. Tvrzení zmíněná v 99. bodě odůvodnění se tudíž zamítají.
2. Účinky dalších faktorů
(101)
Vzhledem k vyloučení příze z definice výrobku musely být následujícím způsobem přepracovány údaje o dovozu:
Tabulka 18
Dovoz z jiných zemí
Země
2006
2007
2008
Období šetření
Norsko
Objem (v tunách)
34 945
28 834
35 396
24 980
Podíl na trhu (%)
3,9 %
3,0 %
3,8 %
3,6 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 255
1 412
1 359
1 256
Turecko
Objem (v tunách)
28 946
24 928
20 511
18 523
Podíl na trhu (%)
3,2 %
2,6 %
2,2 %
2,6 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 088
1 151
1 202
1 074
USA
Objem (v tunách)
16 757
15 821
12 145
8 726
Podíl na trhu (%)
1,8 %
1,7 %
1,3 %
1,2 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 521
1 421
2 056
2 012
Malajsie
Objem (v tunách)
9 541
25 569
35 118
12 601
Podíl na trhu (%)
1,1 %
2,7 %
3,7 %
1,8 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
979
1 019
1 021
1 025
Tchaj-wan
Objem (v tunách)
9 043
9 919
8 791
6 996
Podíl na trhu (%)
1,0 %
1,0 %
0,9 %
1,0 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
928
925
928
854
Indie
Objem (v tunách)
4 363
11 227
3 741
5 353
Podíl na trhu (%)
0,5 %
1,2 %
0,4 %
0,8 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 304
1 228
1 292
1 230
Korejská rep.
Objem (v tunách)
6 277
4 845
13 918
5 112
Podíl na trhu (%)
0,7 %
0,5 %
1,5 %
0,7 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 037
1 109
886
999
Japonsko
Objem (v tunách)
21 142
9 498
9 949
3 710
Podíl na trhu (%)
2,3 %
1,0 %
1,1 %
0,5 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 125
1 164
1 336
1 580
Mexiko
Objem (v tunách)
1 017
2 977
1 803
1 763
Podíl na trhu (%)
0,1 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
364
729
977
1 033
Kanada
Objem (v tunách)
3 930
3 096
2 123
2 029
Podíl na trhu (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 047
1 664
1 711
1 919
Ostatní země
Objem (v tunách)
6 787
12 923
6 899
7 092
Podíl na trhu (%)
0,7 %
1,4 %
0,7 %
1,0 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 521
1 402
1 635
1 586
(102)
Kromě objemu dovozu z USA a Tchaj-wanu, který oproti objemu uvedenému v tabulce 17 prozatímního nařízení poklesl přibližně o 35 % (období šetření), je dovoz z ostatních zemí vyloučením příze podle všeho ovlivněn jen velmi mírně.
(103)
Několik zúčastněných stran zopakovalo tvrzení, že újmu způsobila výrobnímu odvětví Unie spíše hospodářská krize než dumpingový dovoz - nebo jinými slovy, že hlavní příčinou újmy byla hospodářská krize a že dovoz z ČLR představoval nanejvýš druhořadý, dodatečný faktor. V tomto ohledu strany tvrdily, že existuje vzájemný vztah mezi spotřebou a ziskovostí a že se ziskovost zhoršila pouze tehdy, když poklesla poptávka. Zároveň bylo vzneseno tvrzení, že neexistuje žádný vzájemný vztah mezi podílem na trhu EU, prodejními cenami a ziskovostí výrobního odvětví Unie na jedné straně a podílem na trhu EU a prodejními cenami čínského dovozu na straně druhé. Strany rovněž tvrdily, že Komise řádně neposoudila škodlivé účinky poklesu spotřeby v EU, a tudíž jednala v rozporu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení.
(104)
První částí výše uvedeného tvrzení se důkladně zabývají 99. až 102. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Byl samozřejmě zkoumán dopad hospodářské krize na újmu a ve 101. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se uznává, že hospodářský útlum a snížení poptávky nepříznivě ovlivnily situaci výrobního odvětví Unie a že jako takové přispěly k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo. To nicméně nijak nezmenšuje škodlivý účinek levného a dumpingového dovozu z ČLR na trh Unie během celého posuzovaného období. Jinými slovy, hospodářská krize během posuzovaného období zhoršila újmu výrobního odvětví Unie, ale dovoz z ČLR jednoznačně způsobil újmu, která je ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení považována za podstatnou. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
3. Závěr o příčinných souvislostech
(105)
Žádný argument předložený zúčastněnými stranami neprokazuje, že by dopad jiných faktorů než dumpingového dovozu z ČLR byl natolik významný, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a zjištěnou újmou. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a k tomu, že neexistují žádné jiné připomínky, které dosud nebyly řešeny, je vyvozen závěr, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
(106)
Závěry o příčinných souvislostech v prozatímní nařízení, které jsou shrnuty ve 117. až 119. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, se tudíž potvrzují.
G. ZÁJEM UNIE
(107)
S ohledem na připomínky stran provedla Komise další analýzu všech tvrzení týkajících se zájmu Unie.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(108)
Žadatelé zopakovali, že uložení antidumpingových opatření má zásadní význam, má-li si výrobní odvětví Unie udržet životaschopnost a má-li v budoucnosti fungovat, jelikož eroze cen způsobená dumpingovým dovozem z ČLR závažně ovlivnila prodej, ziskovost a schopnost výrobního odvětví Unie investovat. Jelikož nebyly k tomuto bodu vzneseny žádné jiné konkrétní připomínky, 122. až 126. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
2. Zájem dovozců do Unie, kteří nejsou ve spojení
(109)
Jelikož nebyly k tomuto bodu vzneseny žádné konkrétní připomínky, 127. a 128. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
3. Zájem uživatelů
(110)
Po uložení prozatímních opatření se přihlásilo několik uživatelů a sdružení uživatelů, kteří v prozatímní fázi nevystoupili, a vznesli připomínky.
(111)
Mnoho uživatelů zopakovalo obecné připomínky k některým záležitostem, které již byly analyzovány v prozatímním nařízení, aniž by v tomto ohledu poskytli nové informace nebo další důkazy, které by tato tvrzení opodstatňovaly. K určitým otázkám však nové informace získány byly a následně byly analyzovány.
(112)
Několik zúčastněných stran tvrdilo, že spolupráce ze strany uživatelů dostatečně nereprezentuje složitost odvětví a že většina uživatelů jsou malé a střední společnosti, jejichž situace a názory byly v analýze zájmu Unie opomenuty.
(113)
V tomto ohledu je nejprve třeba připomenou, že 13 uživatelů poskytlo odpověď na dotazník a několik dalších uživatelů navíc vyjádřilo připomínky. Kromě toho připomínky předložilo také několik sdružení jednacích jménem uživatelů. Mnoho z těchto zúčastněných stran rovněž dalo své názory najevo během slyšení. Po úpravě počtu s ohledem na vyloučení příze z definice výrobku představovali spolupracující uživatelé přibližně 24 % dovozu dotčeného výrobku. Takováto spolupráce je považována za reprezentativní.
(114)
Uznává se nicméně, že většina uživatelů, kteří vyplnili uživatelský dotazník, byly spíše velké společnosti. Komise je v tomto ohledu závislá na spolupráci, kterou se jí nakonec podařilo získat. Má se však za to, že prostřednictvím spolupráce s několika sdruženími (PlasticsEurope, EuCIA, EuPC, Plastindustrien, BPF) byly v podstatě vyjádřeny obavy malých a středních společností a následně byly tyto obavy vzaty v úvahu.
(115)
Řada uživatelů a sdružení zpochybnila posouzení provedené Komisí, které se týká počtu lidí zaměstnaných v odvětví uživatelů skleněných vláken a je uvedeno ve 130. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. V tomto ohledu je třeba připomenout, že ve 130. bodě odůvodnění prozatímního nařízení Komise odhadla celkový počet lidí, kteří pracují ve všech společnostech využívajících výrobky ze skleněných vláken v navazujícím výrobním odvětví v Unii včetně výroby dalších navazujících výrobků, přibližně na 50 000 až 75 000 lidí. Výše uvedené zúčastněné strany tvrdily, že by tento počet mohl celkem dosáhnout 200 000 až 250 000 lidí, a byly požádány, aby tyto odhady zdůvodnily. I když jedno sdružení, European Boating Industry (evropský loďařský průmysl), poskytlo určité podpůrné údaje o loďařskému průmyslu, nebyly předloženy žádné přesvědčivé důkazy, které by tyto údaje o zaměstnanosti spojovaly s dotčeným výrobkem a obdobným výrobkem.
(116)
Stanovení zájmu uživatelů skleněných vláken na základě těchto obecných údajů, které sestávají z celkového počtu lidí zaměstnaných ve všech navazujících úrovních výrobního odvětví Unie včetně divizí nadnárodních společností, které nemají s výrobky ze skleněných vláken vůbec nic společného, by v každém případě vážně ovlivnilo důvěryhodnost analýzy zájmu Unie.
(117)
Je také třeba připomenout, že jak je uvedeno ve 130. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise rovněž odhadla počet zaměstnanců v divizích využívajících skleněná vlákna v rámci společností, které během období šetření využívaly čínská skleněná vlákna, přibližně na 27 000 osob. Tento odhad vycházel z podrobných údajů předložených uživateli v odpovědích na dotazník týkajících se konkrétně zaměstnanosti Unie v těchto divizích. Odhad byl proveden součtem těchto údajů a jejich následnou extrapolací k veškerému dovozu dotčeného výrobku z Číny během období šetření. Extrapolace byla založena na podílu spolupracujících uživatelů na celkovém čínském dovozu dotčeného výrobku během období šetření.
(118)
Na závěr je v tomto ohledu rovněž nutno poznamenat, že po vyloučení příze z definice výrobku musel být výše uvedený odhad zrevidován. V důsledku revize činí zaměstnanost podle odhadů přibližně 22 000 osob.
3.1 Dopad nákladů na clo na ziskovost uživatelů
(119)
Několik uživatelů prohlásilo, že Komise ve 132. až 136. bodě odůvodnění prozatímního nařízení podcenila dopad prozatímního antidumpingového cla na ziskovost, a tím i na životaschopnost evropského uživatelského odvětví. Tvrdili, že skutečný dopad je mnohem silnější a že úroveň prozatímního cla ohrožuje existenci mnoha těchto podniků v Unii.
(120)
V tomto ohledu je důležité poznamenat, že ekonomické posouzení provedené v prozatímním nařízení bylo založeno na hospodářských údajích poskytnutých uživateli, kteří spolupracovali při šetření. To byly ve skutečnosti jediné ověřitelné informace, které byly v tomto ohledu k dispozici. Ačkoli bylo toto posouzení kritizováno velkým počtem uživatelů, pouze jeden z nich poskytl dodatečné informace, které bylo možné použít ke zvýšení přesnosti analýzy. Dotčená strana je v každém případě uživatelem příze, a její podání tudíž nakonec nebylo při analýze vlivu na náklady zohledněno.
(121)
Byla vznesena dodatečná tvrzení, v nichž se uvádí, že dopad na malé a střední podniky je větší, než jak bylo stanoveno. V tomto ohledu však bylo poskytnuto málo konkrétních důkazů, jelikož tito uživatelé plně nespolupracovali. Mezi spolupracující uživatele samozřejmě patří některé nadnárodní společnosti a účinek cel na ně je zpravidla omezenější. Aby byl nicméně tento narušující dopad na výpočet vyloučen, Komise v závěrečné fázi stanovila průměrný vliv na náklady spolupracujících uživatelů pouze u divize využívající skleněná vlákna, nikoli u celých společností - viz 123. bod odůvodnění níže.
(122)
Po vyloučení příze z definice výrobku muselo být zrevidováno posouzení provedené v prozatímní fázi tím, že z analýzy byly vyňaty společnosti využívající přízi. Kromě toho bylo v důsledku posouzení nutné provést další úpravy ohledně úrovní cel, která mají být uplatněna (viz 139. bod odůvodnění níže).
(123)
Vzhledem k výše uvedeným revizím bude vypočtený dopad cla na uživatelské odvětví činit v průměru přibližně pouze 0,5 procentních bodů a až 2,3 procentních bodů na zisk divizí uživatelů, které využívají skleněná vlákna. Dopad bude tudíž mnohem menší, než se očekávalo v prozatímní fázi, pokud vůbec k nějakém významnému dopadu dojde, jelikož je nepravděpodobné, že by malé zvýšení výrobní ceny, jako například zvýšení, které mohlo být způsobeno stávajícími celními sazbami, nebylo možné zcela nebo alespoň zčásti přenést na odběratele.
(124)
Samozřejmě že pokud jde o schopnost přenést zvýšení výrobní ceny na odběratele, byly od žadatele obdrženy informace o vývoji výrobní ceny pryskyřice, což je pro uživatele další klíčový náklad a někdy dokonce představuje převážnou část výrobní ceny kompozitních konečných výrobků. Toto podání uvádí, že zatímco prodejní cena skleněných vláken (výrobní cena pro uživatele) zůstala po velmi dlouhou dobu stabilní, výrobní cena pryskyřice se během téhož období zdvojnásobila. Zvýšení ceny pryskyřice bylo od konce roku 2009 opět zřetelné. Navzdory tomuto velice výraznému nárůstu cen uživatelé tuto klíčovou surovinu nadále kupovali a prodávali své konečné výrobky a udrželi si konkurenceschopnost. Proto je pravděpodobné, že se jim podařilo přenést alespoň část zvýšení výrobní ceny na odběratele. Pokud lze takto výrazný nárůst výrobní ceny (zčásti) přenést na odběratele, není žádný důvod, proč by tomu tak nemohlo být u antidumpingového cla ze skleněných vláken, a to na úrovni pro odstranění újmy.
(125)
Některé strany tvrdily, že určití uživatelé včetně globálních skupin přesouvají a/nebo přesunou výrobu mimo Unii, čímž může dojít ke ztrátě pracovních míst u uživatelů v Unii; navíc to rovněž může mít dopad na zákazníky uživatelů, jakož i na výrobce plastů, kteří rovněž dodávají materiály uživatelům skleněných vláken vyrábějícím kompozitní materiál. To je však možný důsledek uložení cel na jakýkoli meziprodukt, a nikoli pouze na skleněná vlákna. Uživatelé na navazujících trzích mohou také požádat o ochranu v rámci antidumpingového řízení, jak k tomu již došlo u otevřených síťovin ze skleněných vláken. Takové účinky, které podle tvrzení vznikly, by nyní byly v každém případě podle všeho velice omezené v důsledku úrovní cel, která se mají uplatnit (viz 139. bod odůvodnění níže).
(126)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem lze vyvodit závěr, že v důsledku zvýšení cen způsobeného navrhovanými opatřeními nebylo ohroženo přežití žádného z uživatelů, kteří spolupracovali při šetření a předložili hospodářské údaje, které Komise mohla vyšetřit.
3.2 Zabezpečení dodávek
(127)
Několik uživatelů zopakovalo tvrzení, že je ohroženo zabezpečení dodávek na trh Unie a že antidumpingová opatření tuto situaci ještě zhoršují. Své tvrzení doložili určitými důkazy, které poukazují na neschopnost výrobního odvětví Unie zabezpečit dodávku skleněných vláken pro uživatelské odvětví v požadovaném objemu a za požadované ceny. Ve stejném smyslu bylo tvrzení Komise, že nevyužitá kapacita v Unii byla dostatečně velká na to, aby nahradila dovoz z ČLR, považováno za zjednodušené a neodůvodněné.
(128)
Tato otázka byla podrobena další analýze. Od žadatele byly rovněž získány nové informace o výrobním objemu, využití kapacity a poptávce. Takto získané a analyzované informace potvrdily, že v prvním pololetí roku 2010 skutečně došlo k omezení dodávek některých výrobků vyrobených výrobním odvětvím Unie, a to v důsledku nedostatku zásob vzniklého na základě zotavení trhu po ekonomické krizi. Mezitím se však podle očekávání, která jsou v tomto ohledu obsažena v prozatímním nařízení (145. až 149. bod odůvodnění), nárůst poptávky podle všeho ustálil a byly poskytnuty důkazy, že dodavatelé v EU během roku 2010 výrazně zvýšili svoji produkci, která je bezprostředně k dispozici. Bylo rovněž ohlášeno, že v krátkodobém a střednědobém výhledu dojde k dalšímu zvýšení výrobní kapacity výrobního odvětví Unie. Kromě toho byly rovněž předloženy důkazy výrazného zvýšení výrobní kapacity v několika dalších vyrábějících zemích mimo Unii.
(129)
Aktualizované údaje o výrobě a výrobní kapacitě příze byly méně uklidňující a také nezávislá studie trhu poukázala na jednoznačně méně příznivou situaci týkající se dodávky příze. Jelikož však příze byla vyloučena z definice výrobku, nemá již tato záležitost význam.
(130)
Několik uživatelů rovněž tvrdilo, že někteří výrobci v Unii bezprostředně před zveřejněním prozatímního nařízení výrazně zvýšili ceny některý výrobků a začali požadovat zvýšení cen, když uživatelé vyjádřili zájem o další množství. Rovněž bylo vzneseno tvrzení, že někteří výrobci v Unii byli na rozdíl od předchozí praxe ochotní přistoupit pouze na krátkodobé smlouvy (kratší než 1 rok). Toto tvrzení bylo doloženo určitými důkazy a uživatelé se domnívali, že poukazují na skutečnost, že by výrobní odvětví Unie nebylo schopné zajistit dodávku množství požadovaných trhem za přiměřené ceny.
(131)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že po uložení antidumpingových opatření lze očekávat určité zvýšení cen na trhu v Unii. Proto není neobvyklé, že bylo také zaznamenáno určité zvýšení cen ze strany výrobců v Unii. Pokud jde o krátkodobé smlouvy, jde o záležitost mezi kupujícím a prodejcem, která nemusí nutně souviset s krátkodobým nedostatkem nabídky, ale lze ji vysvětlit mnoha jinými faktory, které ovlivňují trh. Jak již bylo zmíněno výše ve 128. bodě odůvodnění, v každém případě se zdá, že se situace týkající se nabídky skleněných vláken v průběhu roku 2010 vrátila k normálnímu stavu. Z těchto důvodů se výše uvedená tvrzení zamítají.
4. Závěr o zájmu Unie
(132)
Na základě výše uvedených skutečností se závěry 150. až 151. bodu odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují a je s konečnou platností vyvozen závěr, že celkově neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení konečných antidumpingových cel na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
H. KONEČNÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(133)
Žadatel tvrdil, že 5 % cílový zisk stanovený v prozatímní fázi je příliš nízký, a zopakoval svůj názor, že by úroveň mezi 12 % a 15 % byla odůvodněnější vzhledem k tomu, že odvětví skleněných vláken je velice náročné na kapitál. Tvrdil, že tato mnohem vyšší úroveň ziskovosti je nutná k tomu, aby byla zajištěna zdravá návratnost kapitálu a umožněny nové investice. Výše uvedené tvrzení však nebylo přesvědčivě doloženo, a tudíž je vyvozen závěr, že by 5 % ziskové rozpětí stanovené v prozatímní fázi mělo být zachováno.
(134)
Pokud jde o stanovení úrovně pro odstranění újmy, jak je již uvedeno výše v 71. bodě odůvodnění, při výpočtu úrovně pro odstranění újmy byly rovněž uplatněny změny metodiky, které ovlivňují výpočet cenového podbízení - tj. i) vyloučení příze, ii) seskupení typů výrobku a iii) úprava nákladů vynaložených po dovozu.
(135)
S cílem vyloučit přízi a zohlednit v analýze újmy zvláštní vlastnosti každé skupiny výrobků (pramenců, střiže a rohoží) Komise využila podrobné finanční informace, které jí poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku samostatně pro jednotlivé typy výrobku. V tomto ohledu byly místo celkových údajů, které byly použity při prozatímních výpočtech a zahrnovaly přízi (viz 155. bod odůvodnění prozatímního nařízení), použity samostatné finanční údaje o hlavní skupině výrobků (pramencích, střiži a rohožích). Výsledný výpočet lépe odráží situaci na trhu a pokud možno zohledňuje zrevidovanou definici výrobku, jakož i zvláštní vlastnosti hlavních typů výrobku.
(136)
Výše popsané změny byly podnětem k rozsáhlé revizi prozatímních úrovní pro odstranění újmy.
2. Konečná opatření
(137)
S přihlédnutím k výše popsaným skutečnostem se má za to, že v souladu s článkem 9 základního nařízení by na dovoz dotčeného výrobku mělo být uloženo konečné antidumpingové clo.
(138)
Jelikož jsou nyní úrovně pro odstranění újmy nižší než stanovená dumpingová rozpětí, měla by konečná opatření vycházet z úrovně pro odstranění újmy.
(139)
Na základě výše uvedeného je sazba cla, vyjádřená jako procentní podíl ceny CIF na hranice Unie před proclením, tato:
Vyvážející výrobce
Navržené antidumpingové clo (%)
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
Všechny ostatní společnosti
13,8
(140)
Individuální sazba cla pro jednu společnost uvedená v tomto nařízení byla stanovena na základě zjištění vyplývajících ze současného šetření. Proto odráží situaci dotčené společnosti zjištěnou při tomto šetření. Tato celní sazba (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) je proto použitelná výlučně na dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenou společností. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tato sazba nevztahuje a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(141)
Každou žádost o použití této individuální antidumpingové celní sazby pro dotčenou společnost (například poté, co se změnil název subjektu, nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba neprodleně zaslat Komisi (5) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména informacemi o změně činností společnosti spojených s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, např. v souvislosti se změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. V případě potřeby bude poté nařízení odpovídajícím způsobem změněno aktualizací odkazu na společnost, na kterou se vztahuje individuální celní sazba.
(142)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se celostátního celní sazba neměla vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
3. Konečný výběr prozatímních cel
(143)
Vzhledem k rozsahu zjištěného dumpingového rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu cel, která byla s konečnou platností uložena. Jelikož je příze nyní vyloučena z definice výrobku (viz 13. až 24. bod odůvodnění), měly by být částky prozatímně zajištěné z dovozu příze uvolněny. Jelikož jsou konečné celní sazby nižší než prozatímní celní sazby, měly by být uvolněny částky, které byly prozatímně zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu střiže ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramenců skleněných vláken, s výjimkou pramenců skleněných vláken, které jsou impregnovány a povrstveny a mají ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887), a rohoží vyrobených z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 a ex 7019 31 00 (kódy TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 a 7019310099) a pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Antidumpingové clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
A983
Všechny ostatní společnosti
13,8
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel.
Článek 2
1. Uvolní se částky zajištěné v podobě prozatímních antidumpingových cel podle nařízení (ES) č. 812/2010 z dovozu příze ze skleněných vláken s výjimkou příze, která je impregnována a povrstvena a má ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887), v současnosti kódu KN ex 7019 19 10 (kódy TARIC 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066 a 7019191079) a pocházející z Čínské lidové republiky.
2. S konečnou platností se vybírají částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 812/2010 z dovozu střiže ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramenců skleněných vláken, s výjimkou pramenců skleněných vláken, které jsou impregnovány a povrstveny a mají ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887), a rohoží vyrobených z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 a ex 7019 31 00 (kódy TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 a 7019310099) a pocházejících z Čínské lidové republiky. Částky, které byly zajištěny nad rámec sazby konečných antidumpingových cel, se uvolňují.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 9. března 2011.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 248/2011
(2011. gada 9. marts),
ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu importam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (turpmāk - “pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (turpmāk - “Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PAGAIDU PASĀKUMI
(1)
Komisija ar Regulu (ES) Nr. 812/2010 (2) (turpmāk - “pagaidu regula”) noteica pagaidu antidempinga maksājumu dažu Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) izcelsmes nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu importam.
(2)
Antidempinga procedūru ierosināja pēc tam, kad 2009. gada 3. novembrī Eiropas Stiklšķiedras ražotāju asociācija (APFE), kuras nosaukums tagad mainīts uz GlassFibreEurope (turpmāk - “sūdzības iesniedzējs”), iesniedza sūdzību (turpmāk - “sūdzība”) to ražotāju vārdā, kuri ražo nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 50 %, no kopējās nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu produkcijas Eiropas Savienībā (turpmāk - “ES”).
(3)
Jāatgādina, ka, kā minēts pagaidu regulas 14. apsvērumā, dempinga un kaitējuma izmeklēšana attiecās uz laikposmu no 2008. gada 1. oktobra līdz 2009. gada 30. septembrim (turpmāk - “izmeklēšanas periods” vai “IP”). Tendenču pārbaude saistībā ar kaitējuma novērtēšanu attiecās uz laikposmu no 2006. gada 1. janvāra līdz IP beigām (turpmāk - “attiecīgais periods”).
B. TURPMĀKĀ PROCEDŪRA
(4)
Pēc tam, kad atklātībai bija nodoti būtiski fakti un apsvērumi, kuri ir pamatā lēmumam piemērot pagaidu pasākumus (turpmāk - “pagaidu paziņojuma sniegšana”), vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstiskus iesniegumus, kuros izteica savu viedokli par pagaidu konstatējumiem. Personām, kas to lūdza, tika dota iespēja būt uzklausītām.
(5)
Komisija turpināja vākt informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu galīgajiem konstatējumiem. Papildus pagaidu regulas 11. apsvērumā minētajām pārbaudēm tika veikta turpmāka pārbaude uzņēmuma Saertex telpās Saerbeck pilsētā Vācijā; šis uzņēmums bija viens no stiklšķiedras lietotājiem, kurš sadarbojās, atbildot uz lietotāja aptaujas jautājumiem.
(6)
Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem plānoja ieteikt dažu ĶTR izcelsmes nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu importam noteikt galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasēt tās summas, kuras nodrošinātas ar pagaidu maksājumu, kas pārskatīts saskaņā ar šo regulu (turpmāk - “galīgā paziņojuma sniegšana”). Turklāt tika noteikts termiņš, kurā minētās personas varēja izteikt iebildumus pēc attiecīgās informācijas saņemšanas.
(7)
Mutiskās un rakstveida piezīmes, ko bija iesniegušas ieinteresētās personas, tika izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā.
1. Izmeklēšanas joma: Malaizijas, Taivānas un Turcijas izcelsmes imports
(8)
Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka dažu Malaizijas, Taivānas un Turcijas izcelsmes nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu imports bija jāiekļauj esošās izmeklēšanas jomā. Tas apgalvoja, ka šo valstu neiekļaušana ir diskriminējoša, jo saskaņā ar pagaidu konstatējumiem importa apjoms no šīm trim valstīm nav uzskatāms par nenozīmīgu un ir pirmšķietams pierādījums cenu samazinājumam.
(9)
Šajā sakarā, pirmkārt, jānorāda, ka uzsākšanas posmā nepastāvēja tāds dempinga, kaitējuma un cēloņsakarības pirmšķietams pierādījums, kā tas noteikts saskaņā ar pamatregulas 5. panta 2. punktu, kurš pamatotu antidempinga procedūras uzsākšanu attiecībā uz importu no šīm valstīm. Gluži pretēji, attiecībā uz importa apjomu sūdzības iesniedzēji norādīja informāciju, ka imports un tirgus daļas no citām valstīm bija samazinājušās kopš 2004. gada.
(10)
Attiecībā uz Malaiziju, Taivānu un Turciju pagaidu posma analīzē apstiprināja, ka imports no Taivānas un Turcijas attiecīgajā periodā ir samazinājies (attiecīgi no 2,0 % līdz 1,5 % un no 2,9 % līdz 2,5 %), bet imports no Malaizijas nedaudz palielinājies - no 1,0 % līdz 1,7 %. Lai gan šis importa līmenis pārsniedz de minimis importa līmeni, kas noteikts saskaņā ar pamatregulas 5. panta 7. punktu, citas prasības šo valstu iekļaušanai izmeklēšanā netika izpildītas. Jo īpaši netika saņemta informācija, kas norādītu uz dempingu, ko veic viena no minētajām valstīm. Tāpēc prasība par Malaizijas, Taivānas un Turcijas iekļaušanu izmeklēšanā ir noraidīta.
C. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
1. Attiecīgais ražojums
(11)
Jāatgādina, ka, kā minēts pagaidu regulas 15. apsvērumā, attiecīgais ražojums, kas aprakstīts paziņojumā par procedūras sākšanu, ir cirstā stikla šķiedra, kuras pavedienu garums nepārsniedz 50 mm, stiklšķiedras grīstes, stikla elementāršķiedras lentes un spolētie diegi, kā arī filci, ko izgatavo no stikla elementāršķiedras pavedieniem, izņemot stikla vates filcus, un to patlaban klasificē ar KN kodiem 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 un ex 7019 31 00 (turpmāk - “attiecīgais ražojums”).
(12)
Turklāt, kā minēts pagaidu regulas 19. apsvērumā, Komisija nolēma pagaidām spolētos diegus uzskatīt par daļu no attiecīgā ražojuma līdz turpmākai izmeklēšanai un apsvērumiem galīgajā posmā.
1.1. Spolētie diegi
(13)
Pēc paziņojuma sniegšanas par pagaidu pasākumiem tika veikta turpmāka izmeklēšana attiecībā uz prasību izslēgt spolētos diegus. Šajā sakarā jāatgādina, ka pirms pagaidu pasākumu piemērošanas (skatīt pagaidu regulas 18. un 19. apsvērumu) bija saņemti daudzi iesniegumi, kuros pieprasīja spolēto diegu izslēgšanu. Turklāt pēc pagaidu pasākumu piemērošanas no ieinteresētajām personām tika saņemts daudz papildu un detalizētas informācijas. Visas minētās piezīmes tika sīki analizētas, kā paskaidrots turpmāk.
(14)
Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka spolētie diegi jānošķir no trīs citiem pamatražojuma veidiem, kas minēti pagaidu regulas 17. apsvērumā, jo: i) spolēto diegu fiziskās un ķīmiskās īpašības ir atšķirīgas, ii) spolēto diegu un pārējo trīs pamatražojuma veidu ražošanas process atšķiras un iii) spolētos diegus izmanto atšķirīgiem mērķiem.
(15)
Attiecībā uz i) un ii) argumentu iesniedza pierādījumus, kas norādīja uz grīstu, cirstās šķiedras un filcu, no vienas puses, un spolēto diegu, no otras puses, atšķirīgajām īpašībām. Konkrētāk, informācija liecināja, ka filcus un cirstās šķiedras parasti ražo no grīstēm un nevis no spolētajiem diegiem. Pēc galīgā paziņojuma sniegšanas ES ražošanas nozare apstrīdēja šo nodalīšanu, apgalvojot, ka faktiski dažas īpašas cirstās šķiedras tiek ražotas no spolētajiem diegiem. Tomēr tas, ka dažas īpašas cirstās šķiedras ražo no spolētajiem diegiem, nenozīmē, ka spolētie diegi būtu jāuzskata par atbilstīgiem attiecīgā ražojuma definīcijai (skatīt arī 20. apsvērumu turpmāk).
(16)
Attiecībā uz pirmo prasību par fizisko un ķīmisko pamatīpašību atšķirībām ieinteresētā persona iesniedza vadoša pētniecības institūta pētījumu. Šajā pētījumā salīdzināja, inter alia, grīstu un spolēto diegu fiziskās un ķīmiskās īpašības. Pēc galīgā paziņojuma sniegšanas attiecībā uz šā salīdzinājuma konstatējumiem tika izteikti daži iebildumi, kuri savukārt mudināja atsevišķus spolēto diegu lietotājus izteikt dažas svarīgas piezīmes. Šī informācija ļauj secināt, ka grīstu, filcu un cirstās šķiedras svarīga ķīmiskā sastāvdaļa ir silane - ķīmiska saistviela, kas veicina sveķu uzsūkšanos matricās. Spolētos diegus parasti neražo, izmantojot šādu ķīmisku vielu, jo tās vietā pievieno ķīmisko vielu (size), kuras pamatā ir cietes eļļa, kas darbojas kā smērviela un aizsargviela, lai spolētie diegi izturētu ātrgaitas aušanu. Atšķirībā no grīstēm, kuros saistviela palīdz absorbēt sveķus, size atgrūž sveķus. Attiecībā uz ķīmiskajām pamatīpašībām tika noskaidrots arī, ka spolēto diegu stikla izejvielas sastāvs ir stabilāks un tās daļiņu izmērs ir viendabīgāks nekā citu ražojuma veidu izejvielām.
(17)
No fizisko īpašību viedokļa spolēto diegu fiziskās pamatīpašības nešķiet līdzīgas citu ražojuma veidu īpašībām. Pirmkārt, ir vispāratzīts, ka spolētie diegi ir kopumā smalkāks materiāls ar daudz mazāku šķiedru diametru un lineāro blīvumu nekā grīstēm. Otrkārt, spolētie diegi ir vienīgais ražojuma veids, kurš tiek šķeterēts (lai gan ražo arī nešķeterētus spolētos diegus).
(18)
Attiecībā uz otro prasību par ražošanas procesa atšķirībām, lai gan visas personas atzīst, ka četrus pamatražojuma veidus ražo no kausēta stikla, kas satur kvarca smilti, sodas pelnus, kaļķakmeni, kaolīnu un dolomītu, kurus laiž caur vairākatveru siltumizturīgām platīna-rodija teknēm (“ieliktņi”), ir konkrētas būtiskas atšķirības spolēto diegu ražošanas procesā salīdzinājumā ar citiem ražojumiem šajā izmeklēšanā. Pirmkārt, spolēto diegu ražošanai vajadzīga lielāka precizitāte, stabila temperatūras kontrole un enerģijas ieguldījums, piemērojot īpaši stingrus kontroles rādītājus (ieliktņa jauda u. c.). Tā kā atveres ieliktņos ir mazākas, ražošanas jauda ir ievērojami zemāka salīdzinājumā ar citiem ražojumiem. Tāpēc katlus parasti izmanto vai nu spolēto diegu, vai grīstu ražošanai - ekonomisku iemeslu dēļ stiklšķiedras ražotāji neizmanto šo divu ražojumu ražošanai vienus un tos pašus katlus. Vēl viena ražošanas procesa atšķirība ir tāda, ka pēc apstrādes ieliktnī spolētos diegus šķeterē.
(19)
Attiecībā uz iii) argumentu par izmantošanas atšķirībām konstatēja, ka spolēto diegu atšķirīgās ķīmiskās īpašības salīdzinājumā ar grīstēm, cirsto šķiedru un filciem ir saistītas ar spolēto diegu atšķirīgo pielietojumu. Lai gan izdarīja pagaidu secinājumu, ka “gandrīz visi attiecīgā ražojuma atšķirīgie veidi (…) būtībā tiek izmantoti vienam mērķim”, pamatojoties uz piezīmēm, ko saņēma pēc pagaidu paziņojuma sniegšanas, tika veikta šā jautājuma turpmāka izmeklēšana, kurā noskaidroja, ka grīstes, cirsto šķiedru un filcus izmanto plastmasas nostiprināšanai kompozītmateriālā, bet spolētos diegus galvenokārt izmanto daudz vieglāku jaunizstrādātu materiālu ražošanā, kas paredzēti tehniskajiem audumiem, piemēram, ļoti kvalitatīvai izolācijai, aizsardzībai un filtrēšanai. Tikai dažos, ļoti retos gadījumos spolētos diegus var izmantot arī nostiprināšanai, taču tas drīzāk nav iespējams ekonomisku iemeslu dēļ, ņemot vērā spolēto diegu samērā augsto pašizmaksu salīdzinājumā ar grīstēm.
(20)
Ņemot vērā iepriekš minētās atšķirības, nav pārsteidzoši, ka tirgus uztver spolētos diegus kā atšķirīgus no pārējiem trīs ražojumiem. Gan lietotāji, gan ES ražošanas nozare iesniedza ziņojumu par stāvokli tirgū, kurš tika publicēts neatkarīgā žurnālā, kas aplūko saliktos ražojumus. Šajā ziņojumā, kurš nekādā veidā nebija saistīts ar minēto antidempinga procedūru, vispirms tika paskaidrots, ka ražošanas un pielietojumu dēļ spolētos diegus un grīstes vajadzētu nošķirt. Pēc tam tika sīki analizēta vispārējā stiklšķiedras ražošanas jauda attiecībā uz divām grupām: i) grīstes, cirstā šķiedra un filci kopā un ii) spolētie diegi (3).
(21)
Attiecībā uz iespējamo spolēto diegu aizvietošanu ar citiem pamatražojuma veidiem jānorāda, ka, kā jau minēts pagaidu regulas 19. apsvērumā, retos gadījumos teorētiski ir iespējams spolētos diegus izmantot citu ražojumu veidu vietā. Tomēr, veicot papildu analīzi, Komisija konstatēja, ka praksē tā nebūtu ekonomiski dzīvotspējīga izvēle, jo spolēto diegu ražošanas izmaksas ievērojami atšķiras salīdzinājumā ar citiem ražojumiem, ko var izskaidrot ar 18. apsvērumā minētajām atšķirībām ražošanas procesā.
(22)
Sūdzībā, uz kuras pamata tika uzsākta minētā izmeklēšana, bija skaidri norādīts, ka attiecīgajam ražojumam ir unikāla funkcija, kura pamato tā mērķi vai pielietojumu, proti, plastmasas nostiprināšana kompozītmateriālā. Tomēr iepriekš minētā analīze norāda uz tām atšķirībām spolēto diegu ražošanas procesā salīdzinājumā ar grīstēm (cirstām šķiedrām un filciem), kuru dēļ radušās būtiskas atšķirības fiziskajās un ķīmiskajās pamatīpašībās, ņemot vērā spolēto diegu atšķirīgu pielietojumu, tostarp vairākus citus pielietojumus, kas nav saistīti ar kompozītmateriālu. Pēc galīgā paziņojuma sniegšanas saņemtie komentāri nebija pietiekami, lai šo secinājumu mainītu.
(23)
Ņemot vērā iepriekš minēto, ar šo tiek apstiprināta prasība izslēgt spolētos diegus, pamatojoties uz to atšķirīgajām fiziskajām un ķīmiskajām īpašībām, kā arī atšķirīgo pielietojumu salīdzinājumā ar grīstēm, cirstām šķiedrām un filciem. Tādējādi tika izdarīts secinājums, ka spolētie diegi jāizslēdz no attiecīgā ražojuma definīcijas, kā noteikts pagaidu regulā. Tādējādi spolētie diegi tiek galīgi izslēgti no procedūras.
(24)
Jānorāda arī, ka ieinteresētā persona iesniedza prasību par smalko spolēto diegu izslēgšanu, bet šo prasību neizskatīja, ņemot vērā visu spolēto diegu izslēgšanu no ražojuma klāsta.
1.2. Teksturētās grīstes
(25)
Viena ieinteresētā persona pieprasīja teksturēto grīstu izslēgšanu. Šo prasību pamatoja ar argumentu, ka teksturētas grīstes jāizskata saskaņā ar to pašu principu, kuru izmantoja impregnētu grīstu izskatīšanai, jo šis ražojums vairs nav grīstes, bet ir pakārtots ražojums.
(26)
Tāpēc ir svarīgi atgādināt atsevišķu impregnētu grīstu konkrēto izslēgšanas iemeslu. Atsevišķas grīstes un spolētos diegus tiešām izslēdza, jo šie veidi tiek īpaši apstrādāti, tos pārklājot un impregnējot, un to karsēšanas zudumi pārsniedz 3 %, tādējādi tiem piešķirot atšķirīgas fiziskās un ķīmiskās īpašības.
(27)
Attiecībā uz teksturētām grīstēm ir saprotams, ka šīs grīstes nav pārklātas vai impregnētas, un to karsēšanas zudumi ir 0,3-0,13 % apmērā. Tādējādi tie ir pilnīgi atšķirīgi ražojumi salīdzinājumā ar impregnētām grīstēm, kurus izslēdza pagaidu posmā. Otrkārt, tika konstatēts, ka, tāpat kā citas grīstes, cirstās šķiedras un filcus, teksturētās grīstes galvenokārt izmanto plastmasas nostiprināšanai kompozītmateriālā. Tāpēc gan sūdzībā, gan paziņojumā par procedūras sākšanu tās ir pilnībā ietvertas ražojuma klāsta definīcijā un nav pamatojuma to izslēgšanai.
(28)
Tādējādi tika secināts, ka teksturētās grīstes skaidri un neapstrīdami attiecas uz šīs procedūras ražojumu klāstu un prasība par to izslēgšanu no šā klāsta nav pietiekami pamatota ar faktiem, un tāpēc tā ir jānoraida.
1.3. Secinājumi
(29)
Attiecībā uz ražojumu klāstu turpmākas prasības netika iesniegtas.
(30)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tika uzskatīts par atbilstošu pārskatīt ražojumu klāsta definīciju, kā noteikts pagaidu regulā. Tādējādi saskaņā ar galīgo definīciju attiecīgais ražojums ir cirstā stikla šķiedra, kuras pavedienu garums nepārsniedz 50 mm, stiklšķiedras grīstes, izņemot impregnētas un pārklātas stiklšķiedras grīstes, kuru karsēšanas zudumi pārsniedz 3 % (kā noteikts ISO standartā 1887), kā arī filci, ko izgatavo no stikla elementāršķiedras pavedieniem, izņemot stikla vates filcus.
2. Līdzīgais ražojums
(31)
Tā kā nav iesniegta neviena prasība vai piezīme un ņemot vērā konstatējumus, kas iepriekš minēti 13.-23. apsvērumā, ar šo apstiprina pagaidu regulas 20. apsvērumā izdarītos secinājumus.
D. DEMPINGS
1. Tirgus ekonomikas režīms (TER)
(32)
Pēc pagaidu pasākumu publicēšanas viens ražotājs eksportētājs/grupa, kam nepiemēroja tirgus ekonomikas režīmu (turpmāk tekstā - “TER”), atkārtoja, ka nepiekrīt sava TER pieprasījuma noraidījumam. Tomēr attiecīgais ražotājs eksportētājs/grupa tikai atkārtoja prasības, kuras jau bija iesniegtas procedūrā iepriekš, neiesniedzot nekādus jaunus argumentus. Jāatgādina, ka, kā paskaidrots pagaidu regulā, šie argumenti jau tika sīki izskatīti, personiski sazinoties ar attiecīgo ražotāju eksportētāju/grupu.
(33)
Turklāt pēc galīgā paziņojuma sniegšanas attiecīgais ražotājs eksportētājs/grupa apgalvoja, ka Komisija nepievērsa uzmanību jauniem pierādījumiem, kuri bija iesniegti. Šajā sakarā tiek norādīts, ka minētie pierādījumi bija tikai daži dokumenti, kurus iesniedza, lai uzturētu iepriekš ierosinātu argumentu, uz kuru jau saņemta atbilde, attiecībā uz uzņēmuma direktoru valdes veidošanu. Tādējādi netika iesniegti jauni pierādījumi, kuri liktu apšaubīt lēmumu noraidīt attiecīgā ražotāja eksportētāja/grupas TER pieprasījumu.
(34)
Tāpēc ar šo galīgi apstiprina pagaidu konstatējumus attiecībā uz attiecīgā ražotāja eksportētāja/grupas TER pieprasījumu.
(35)
Tā kā nav saņemti citi komentāri, ar šo tiek galīgi apstiprināts pagaidu regulas 21.-29. apsvēruma saturs attiecībā uz TER konstatējumiem.
2. Atsevišķs režīms (AR)
(36)
Pēc pagaidu paziņojuma sniegšanas minētais ražotājs eksportētājs/grupa, kas izteica piezīmes par lēmumu attiecībā uz savu TER, pauda, ka nepiekrīt atteikumam piešķirt tam atsevišķu režīmu (turpmāk - “AR”). Tā apgalvoja, ka Komisija nav sniegusi pietiekamu pamatojumu par AR pieprasījuma noraidīšanu.
(37)
Šajā sakarā tiek atkārtots, ka, kā minēts pagaidu regulas 26. apsvērumā attiecībā uz TER analīzi, lielāko daļu direktoru minētā uzņēmuma direktoru valdē iecēla uzņēmums, kura lielākā daļa pieder valstij. Tāpēc nevar izslēgt nozīmīgu valsts iejaukšanos minētā ražotāja eksportētāja lēmumu pieņemšanas procesā.
(38)
Rezultātā attiecībā uz šo ražotāju eksportētāju tika apstiprināts, ka, tā kā minētais ražotājs eksportētājs neuzrādīja pietiekamu neatkarību no valsts, tas neatbilst pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajam kritērijam, un tāpēc AR pieprasījums ir jānoraida.
(39)
Pēc galīgā paziņojuma sniegšanas iepriekš minētais ražotājs eksportētājs un citi ražotāji eksportētāji, kuriem nepiešķīra AR, apgalvoja, ka lēmums noraidīt to AR pieprasījumus nebija saskaņā ar PTO šķīrējtiesas ziņojumu strīdus procedūrā DS 397 par galīgiem antidempinga pasākumiem attiecībā uz dažiem dzelzs vai tērauda savienotājelementu veidiem no Ķīnas Tautas Republikas. Šajā sakarā jānorāda, ka iepriekš minētais šķīrējtiesas ziņojums vēl nav galīgi izstrādāts, jo to vēl nav pieņēmusi Strīdu izšķiršanas padome. Turklāt nav beidzies termiņš, kas paredzēts apelācijas iesniegšanai pret šķīrējtiesas ziņojumu. Tāpēc šo prasību noraidīja.
(40)
Rezultātā un tā kā nav iesniegtas citas piezīmes attiecībā uz AR, ar šo galīgi ir apstiprināts pagaidu regulas 30.-33. apsvēruma saturs un galīgi secināts, ka AR nav jāpiešķir nevienam no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem/grupām, kam tika liegts TER.
3. Normālā vērtība
3.1. Normālās vērtības noteikšana ražotājam eksportētājam/grupai, kam piemērots TER
(41)
Pēc pagaidu paziņojuma sniegšanas ražotājs eksportētājs/grupa, kam piemēroja TER, iesniedza prasību par to, ka attiecībā uz tiem ražojuma veidiem, kurus iekšzemes tirgū nepārdod reprezentatīvā daudzumā (vai nepārdod vispār), līdzīgā ražojuma normālā vērtība jāaprēķina, pamatojoties uz salikto normālo vērtību un nevis tā, kā Komisija to darīja pagaidu posmā, t. i., izmantojot ļoti līdzīgu ražojumu veidu reprezentatīvās iekšzemes cenas (tās attiecīgi koriģējot) normālās vērtības noteikšanai.
(42)
Prasību apstiprināja, un tāpēc nereprezentatīvo veidu (t. i., to iekšzemes pārdevumu, kuri veidoja mazāk par 5 % no eksporta pārdevumiem Eiropas Savienībā vai kurus vispār nepārdeva iekšzemes tirgū) normālā vērtība tika aprēķināta, pamatojoties uz ražošanas izmaksām katram ražojuma veidam, kurām pieskaitīja pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un peļņu. Ja ražojumu pārdeva iekšzemes tirgū, tika izmantota visu darījumu peļņa iekšzemes tirgū katram attiecīgā ražojuma veidam (konstatēja, ka visi šo ražojumu veidu iekšzemes pārdevumu darījumi bija rentabli, tāpēc skaidri tika ievērota pamatregulas 2. panta 4. punktā minētā pārbaude). Ja ražojumu nepārdeva iekšējā tirgū, tika izmantota vidējā peļņa. Vienam ražojuma veidam, kura ražošanas izmaksas nebija zināmas, izmantoja ļoti līdzīga ražojuma salikto normālo vērtību.
(43)
Attiecībā uz pārējiem ražojuma veidiem turpmāk pārbaudīja, vai katru attiecīgā ražojuma veidu, kuru pārdod iekšzemes tirgū reprezentatīvos daudzumos, var uzskatīt par pārdotu parastajā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu, kā minēts pagaidu regulas 37.-40. apsvērumā.
(44)
Turpmākā izmeklēšanā konstatēja, ka tikai dažu salīdzināmo ražojuma veidu rentablie pārdošanas apjomi bija lielāki par 80 % no pārdošanas kopapjoma iekšzemes tirgū, un tāpēc visus pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū varēja izmantot šo ražojuma veidu normālās vērtības vidējās cenas aprēķināšanā. Pārējiem veidiem izmantoja tikai rentablo pārdošanas apjomu.
(45)
Pēc galīgā paziņojuma sniegšanas ražotājs eksportētājs/grupa, kam piešķīra TER, apgalvoja, ka metodika, kuru izmanto nereprezentatīvu ražojuma veidu normālo vērtību noteikšanai, kā iepriekš minēts 42. apsvērumā, t. i., izmantojot attiecīgo ražojuma veidu rentablo darbību peļņu, ir pretrunā pamatregulas 2. panta 6. punktam. Turklāt ražotājs eksportētājs/grupa apgalvoja, ka saskaņā ar standarta praksi tiek izmantota visu ražojuma veidu visu rentablo darījumu vidējā peļņa, lai noteiktu konkrēta ražojuma veida normālo vērtību, un ka jebkuras izmaiņas šajā praksē būtu pretrunā juridiskās noteiktības principam.
(46)
Jānorāda, ka 42. apsvērumā minētā metodoloģija ir saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu, un atbilstīgi tai peļņas summu pamatā jābūt faktiskiem datiem par līdzīgā ražojuma pārdošanu parastajā tirdzniecības apritē, ko veic eksportētājs vai ražotājs. Vārdu “līdzīgā ražojuma” lietojums neizslēdz līdzīgā ražojuma parastās tirdzniecības aprites datu dalījumu starp eksportētāju vai ražotāju. Vārdu “līdzīga ražojuma” lietojums neizslēdz to, ka attiecīgos gadījumos izmeklējamo ražojumu iedala ražojumu veidos. Turklāt spēkā esošā PTO judikatūra (4) paredz, ka nevar neņemt vērā tādu faktiskās peļņas normu, kura noteikta to attiecīgo ražojuma veidu darījumiem parastajā tirdzniecības apritē, kuriem jānosaka normālā vērtība. Jānorāda arī, ka attiecīgais ražotājs eksportētājs/grupa nepierādīja, ka to ražojuma veidu darījumi, kuriem jānosaka normālā vērtība, būtu uzskatāmi par tādiem, kas nav notikuši parastajā tirdzniecības apritē. Visbeidzot, jānorāda, ka iepriekš aprakstītā metodika ir objektīva. Gadījumos, kad peļņas procents no attiecīgo ražojumu veidu pārdevumiem parastajā tirdzniecības apritē ir zemāks par visu ražojumu veidu vidējo svērto peļņu parastajā tirdzniecības apritē, normālās vērtības noteikšanai izmanto attiecīgo ražojuma veidu zemāko peļņas procentu. Tāpēc šo prasību noraida.
3.2. Normālās vērtības noteikšana ražotājiem eksportētājiem/grupām, kam nav piemērots TER
a) Analogā valsts
(47)
Pēc pagaidu paziņojuma sniegšanas viena ieinteresētā persona norādīja, ka Turciju nevar izmantot kā analogo valsti, un ieteica šajā sakarā izmantot Malaiziju. Šis komentārs netika tālāk pamatots un tāpēc netika ņemts vērā.
(48)
Tiek norādīts, ka pēc spolēto diegu izslēgšanas no izmeklēšanas ražojumu klāsta (skatīt iepriekš), fakts, ka spolētos diegus neražo Turcijā, vairs neliedz izvēlēties Turciju kā analogo valsti, jo neradīsies vajadzība veidot jebkura izmeklēšanā iesaistītā ražojuma veida normālo vērtību (skatīt arī turpmāk 50. un 51. apsvērumu).
(49)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek galīgi secināts, ka Turcija būtu jāizmanto kā analogā valsts šajā procedūrā.
b) Normālās vērtības noteikšana
(50)
Pēc pagaidu paziņojuma sniegšanas viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka līdzīga ražojuma normālā vērtība Turcijā var nebūt precīza, jo Turcijas uzņēmuma, kurš sadarbojas, izdevumu struktūra ir izkropļota. Izmeklēšana tiešām noskaidroja, ka Turcijas uzņēmumam, kurš sadarbojas, bija ievērojamas finanšu izmaksas, kuras varēja izkropļot normālās vērtības aprēķinu, jo īpaši salikto aprēķinu.
(51)
Tāpēc, lai izvairītos no jebkuras iespējamas aprēķinu izkropļošanas, nolēma sadalīt ražojuma veidus grupās un noteikt tikai galvenās ražojumu īpašības. Šis sadalījums grupās uzlaboja attiecīgā ražojuma un Turcijas līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomu salīdzināmību un ļāva izmantot faktiskās cenas saliktās normālās vērtības vietā, kuras aprēķināšanai būtu jāizmanto pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (kuras, iespējams, izkropļo finanšu izmaksas).
4. Eksporta cena un cenu salīdzinājums
(52)
Tā kā nav iesniegta neviena piezīme, ar šo galīgi apstiprina pagaidu regulas 48.-50. apsvēruma saturu attiecībā uz eksporta cenas noteikšanu un eksporta cenu salīdzināšanu ar atbilstīgo normālo vērtību.
5. Dempinga starpības
(53)
Tā kā nav iesniegta neviena piezīme, ar šo galīgi apstiprina pagaidu regulas 51.-54. apsvēruma saturu attiecībā uz dempinga starpības aprēķināšanas vispārējo metodoloģiju.
(54)
Ņemot vērā iepriekš minētās izmaiņas normālās vērtības aprēķināšanā un pēc dažu aprēķina kļūdu izlabošanas, beidzot noteica dempinga summu, kuru izteica procentos no CIF neto cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļu nomaksas, un tā ir šāda:
1. tabula
Dempinga starpības
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd., un Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
9,6 %
Citi uzņēmumi, kuri sadarbojas
29,7 %
E. KAITĒJUMS
(55)
Jānorāda, ka pēc spolēto diegu izslēgšanas no ražojumu klāsta (skatīt iepriekš 13.-23. apsvērumu), kaitējuma analīze bija jāpielāgo trīs pārējiem pamatražojuma veidiem: grīstēm, cirstai šķiedrai un filciem. Tas radīja vajadzību pārskatīt dažus kaitējuma rādītājus, importa par dempinga cenām apjomu, kā arī cenu samazinājuma aprēķinu un kaitējuma novēršanas līmeni.
1. Eiropas Savienības ražošanas nozare
(56)
Attiecībā uz ES ražošanas nozares definīciju un ES ražotāju izlases reprezentativitāti nav saņemtas jaunas piezīmes vai prasības. Ņemot vērā iepriekš minēto un faktu, ka no ražojumu klāsta izslēgtais ražojuma veids, t. i., spolētie diegi, ir ES ražotāju ražošanas un pārdošanas neliela daļa, ar šo apstiprina pagaidu regulas 56.-58. apsvērumā izdarītos secinājumus.
2. Patēriņš Eiropas Savienībā
(57)
Attiecībā uz patēriņu ES jānorāda, ka, kā iepriekš minēts 55. apsvērumā, izslēdzot vienu no četriem pamatražojuma veidiem, t. i., spolētos diegus, notika patēriņa apjomu ES pārskatīšana.
(58)
Ņemot vērā iepriekš minēto pārskatīšanu, kopējais patēriņš ES attiecīgajā periodā attīstījās šādi:
2. tabula
Patēriņš ES
2006
2007
2008
IP
Vienības (tonnās)
903 351
944 137
937 373
697 128
Indekss
100
105
104
77
(59)
Iepriekš minētā patēriņa tendence ir līdzīga tendencei, kuru novēroja attiecībā uz ražojumu šajā izmeklēšanā, kā noteikts pagaidu regulā, t. i., pieaugums par apmēram 5 % laikposmā no 2007. līdz 2008. gadam un tad ievērojams kritums par 23 % izmeklēšanas periodā salīdzinājumā ar 2006. gadu.
3. Imports no attiecīgās valsts
(60)
Ņemot vērā spolēto diegu izslēgšanu no ražojumu klāsta, dati par importu bija jāpārskata.
(61)
Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka imports no ĶTR no ražotājiem, kas saistīti ar ES ražošanas nozari, ir jāizslēdz no attiecīgā importa.
(62)
Šajā sakarā vispirms jāatgādina, ka, kā jau minēts pagaidu regulas 58. apsvērumā, izmeklēšanas periodā izlasē iekļauto ražotāju importa apjoms no ĶTR veidoja mazāk nekā 4 % no kopējā Ķīnas importa. Šī situācija nav mainījusies pēc spolēto diegu izslēgšanas no ražojumu klāsta.
(63)
Ņemot vērā, ka tikai divi ES ražotāji importēja attiecīgo ražojumu no ĶTR izmeklēšanas periodā, šā importa precīzu apjomu nevar atklāt konfidencialitātes iemeslu dēļ. Jebkurā gadījumā, pat atņemot importa summu par katru attiecīgā perioda gadu, importa apjoma un tirgus daļu tendence paliktu lielākoties nemainīga. Importa par dempinga cenām tirgus daļa samazinātos tikai par mazāk nekā vienu procenta punktu par katru attiecīgā perioda gadu, tādējādi neietekmējot vispārējo tendenci attiecīgajā periodā.
(64)
Pēc spolēto diegu izslēgšanas pārskatītie importa dati ir šādi:
a) Apjomi
3. tabula
Imports no ĶTR (apjomi)
2006
2007
2008
IP
Vienības (tonnās)
71 061
110 641
132 023
98 723
Indekss
100
156
186
139
b) Tirgus daļa
4. tabula
Imports no ĶTR (tirgus daļa)
2006
2007
2008
IP
Tirgus daļa (%)
7,9 %
11,7 %
14,1 %
14,2 %
Indekss
100
149
179
180
(65)
Pēc šīm pārmaiņām tendences, kas novērotas pagaidu posmā attiecībā uz attiecīgā ražojuma importa apjomu, ir tikai nedaudz mainījušās. Tomēr gan absolūtais, gan relatīvais importa apjoma pieaugums paliek ievērojams. Šāda importa apjoms ļoti ātri palielinājās attiecīgajā periodā, īpaši laikposmā no 2006. līdz 2008. gadam (par 86 %), pēc kura Ķīnas importa apjoms samazinājās vispārēja pieprasījuma krituma dēļ. Tomēr šā importa tirgus daļa turpināja palielināties laikposmā no 2008. gada līdz IP, un visā periodā tā palielinājās par 6,3 procentpunktiem.
c) Cenu dinamika
(66)
Pēc spolēto diegu izslēgšanas attiecīgā ražojuma vidējā CIF importa cena ievērojami samazinājās (par apmēram 3 %).
5. tabula
Imports no ĶTR (cenas)
2006
2007
2008
IP
Vidējā cena/par tonnu (EUR)
901
907
945
909
Indekss
100
101
105
101
(67)
Tomēr iepriekšējā tabulā redzams, ka stabilu cenu tendence attiecīgajā periodā nav mainījusies, tāpēc var apstiprināt secinājumu attiecībā uz šā importa cenas tendenci, kā to nosaka pagaidu regula.
d) Cenu samazinājums
(68)
Attiecībā uz cenu samazinājuma aprēķinu bija jāpārskata pagaidu starpības, jo spolēto diegu izslēgšana no ražojumu klāsta radīja vajadzību izņemt attiecīgo pārdošanas apjomu no kaitējuma aprēķiniem.
(69)
Turklāt, tāpat kā attiecībā uz dempingu izmeklēšanā (skatīt iepriekš 50. un 51. apsvērumu), tika pieņemts lēmums sadalīt ražojuma veidus grupās un atšķirt tikai ražojuma pamatīpašības. Tā rezultātā palielinājās tā Ķīnas importa apjoms, kurš bija iekļauts salīdzinājumā ar ES ražošanas nozares līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomu, tādējādi nodrošinot samazinājuma aprēķinu labāku reprezentativitāti.
(70)
Visbeidzot, tika piemērota pēcimportēšanas izmaksu korekcija, ņemot vērā to, ka šīs izmaksas ir ļoti svarīgas, lai pārdotu attiecīgo ražojumu.
(71)
Pēc izmaiņām cenu samazinājuma aprēķinā, kurš notika šādu iemeslu dēļ: i) spolēto diegu izslēgšanas, ii) ražojuma veidu sadalīšanas grupās un iii) pēcimportēšanas izmaksu korekcijas, pārskatītās samazinājuma starpības veido līdz 18,2 %, bet vidējais cenu samazinājums ir 10,9 %. Iepriekš minētās izmaiņas tika piemērotas arī kaitējuma novēršanas līmeņa aprēķinam, skatīt regulas 134. apsvērumu.
(72)
Neņemot vērā iepriekš minētās izmaiņas un tā kā nav iesniegta neviena cita prasība vai piezīme, ar šo apstiprina pagaidu regulas 61.-65. apsvērumā izdarītos secinājumus.
4. Saimnieciskais stāvoklis Eiropas Savienības ražošanas nozarē
4.1. Kaitējuma rādītāju pārskatīšana, kas notiek spolēto diegu izslēgšanas dēļ
(73)
Spolēto diegu izslēgšana no ražojumu klāsta radīja vajadzību koriģēt konkrētas tabulas pagaidu regulas D.4. iedaļā. Turklāt bija nedaudz jākoriģē viena izlasē iekļautā ražotāja pārdošanas dati. Jānorāda, ka izlasē iekļauto ražotāju ražošanas un pārdošanas datos bija ietverts tikai samērā neliels spolēto diegu daudzums. Tāpēc šīs korekcijas visvairāk ietekmēja rādītājus, kuru pamatā bija visu ES ražotāju dati (pārdošanas apjomi un tirgus daļa). Mazāk tika skartas izlasē iekļauto ražotāju vidējās pārdošanas cenas. Tomēr novērotās tendences arī attiecībā uz šiem rādītājiem paliek lielākoties nemainīgas salīdzinājumā ar konstatējumiem pagaidu regulā, kā parādīts nākamajās tabulās. Ņemot vērā nelielo spolēto diegu daudzumu ražotāju izlasē, spolēto diegu izslēgšana no ražojumu klāsta nav ietekmējusi finanšu rādītājus (rentabilitāti, ienākumus no ieguldījumiem (INI), naudas plūsmu un investīcijas). Lai nodrošinātu pārredzamību, turpmāk iekļautas visas, tostarp neizmainītās, tabulas, kas attiecas uz kaitējuma rādītājiem, kuri uzskaitīti pagaidu regulas D.4. iedaļā.
(74)
Tā kā salīdzinājumā ar skaitļiem, kas minēti pagaidu regulā, izlasē iekļauto ražotāju ražošanas apjomu attīstību tikai nedaudz ietekmēja (1 % pieaugums 2008. gadā un izmeklēšanas periodā) spolēto diegu izņemšana no ražojumu klāsta, ar šo apstiprina pagaidu regulas 67. apsvērumā izdarīto secinājumu.
6. tabula
ES ražošanas nozare - ražošana
Izlasē iekļautie ražotāji
2006
2007
2008
IP
Vienības (tonnās)
488 335
503 711
498 739
310 257
Indekss
100
103
102
64
(75)
ES ražošanas nozares ražošanas jauda ir kopumā samazinājusies, izslēdzot spolētos diegus, bet tas nav ietekmējis tendenci un jaudas izmantojumu. Tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 69. apsvērumā izdarīto secinājumu.
7. tabula
ES ražošanas nozare - ražošanas jauda
Izlasē iekļautie ražotāji
2006
2007
2008
IP
Jauda (tonnās)
567 067
567 822
580 705
506 509
Indekss
100
100
102
89
Jaudas izmantojums (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
Indekss
100
103
100
71
(76)
Tā kā salīdzinājumā ar skaitļiem, kas minēti pagaidu regulā, izlasē iekļauto ražotāju krājumu attīstību tikai nedaudz ietekmēja (1 % pieaugums 2007., 2008. gadā un izmeklēšanas periodā) spolēto diegu izņemšana no ražojumu klāsta, ar šo apstiprina pagaidu regulas 70. apsvērumā izdarīto secinājumu.
8. tabula
ES ražošanas nozare - krājumi
Izlasē iekļautie ražotāji
2006
2007
2008
IP
Vienības (tonnās)
87 603
72 282
122 926
81 485
Indekss
100
83
140
93
(77)
Lai gan salīdzinājumā ar pārdošanas apjomiem, kas minēti pagaidu regulā, pārdošanas apjomu samazinājums kopš 2006. gada ir noticis par 1 % vairāk 2007. un 2008. gadā un par 3 % mazāk izmeklēšanas periodā, pārdošanas apjomi turpināja samazināties par 27 % attiecīgajā periodā, un tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 71. un 72. apsvērumā izdarītos secinājumus.
9. tabula
ES ražošanas nozare - ES pārdošanas apjoms
Visi ES ražotāji
2006
2007
2008
IP
Vienības (tonnās)
689 541
683 861
654 956
501 519
Indekss
100
99
95
73
(78)
Pēc spolēto diegu izslēgšanas no ražojumu klāsta Eiropas Savienības ražošanas nozares ES tirgus daļa samazinājās no 76,3 % līdz 71,9 % (salīdzinājumā ar 75,1 % līdz 69,5 %). Tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 73. apsvērumā izdarītos secinājumus attiecībā uz ES ražošanas nozares tirgus daļu.
10. tabula
ES ražošanas nozare - ES tirgus daļa
Visi ES ražotāji
2006
2007
2008
IP
ES tirgus daļa (%)
76,3 %
72,4 %
69,9 %
71,9 %
Indekss
100
95
92
94
(79)
Vidējās pārdošanas cenas nedaudz samazinājās spolēto diegu izslēgšanas no ražojumu klāsta dēļ. Tomēr tendence ir identiska tai pārdošanas cenas tendencei, kura minēta pagaidu regulā (tikai 1 % pieaugums 2008. gadā un izmeklēšanas periodā), un tāpēc ar šo apstiprina minētās regulas 74. apsvērumā izdarītos secinājumus.
11. tabula
ES ražošanas nozare - ES pārdošanas apjoms (vidējās cenas)
Izlasē iekļautie ražotāji
2006
2007
2008
IP
EUR/par tonnu
1 163
1 154
1 181
1 147
Indekss
100
99
102
99
(80)
Lai izslēgtu spolēto diegu ražošanu, koriģēja ES ražotāju nodarbinātības rādītājus. Pēc samērā nelielā samazinājuma tendence ir palikusi nemainīga (tikai 1 % pieaugums 2008. gadā un izmeklēšanas periodā), tādējādi ar šo apstiprina pagaidu regulas 75. apsvērumā izdarītos secinājumus.
12. tabula
ES ražošanas nozare - nodarbinātība
Izlasē iekļautie ražotāji
2006
2007
2008
IP
Darbinieku skaits
4 050
3 851
3 676
3 275
Indekss
100
95
91
81
(81)
Spolēto diegu izslēgšana neietekmēja ES ražošanas nozares ražīgumu, tādējādi ar šo apstiprina pagaidu regulas 76. apsvērumā izdarītos secinājumus.
13. tabula
ES ražošanas nozare - ražīgums
Izlasē iekļautie ražotāji
2006
2007
2008
IP
Tonnas/darbinieks
121
131
136
95
Indekss
100
108
113
79
(82)
Kā jau iepriekš minēts 73. apsvērumā, ņemot vērā spolēto diegu nelielo daudzumu ražotāju izlasē, turpmāk uzskaitītos finanšu rādītājus nav ietekmējusi spolēto diegu izslēgšana no ražojumu klāsta.
(83)
Spolēto diegu izslēgšana no ražojumu klāsta neietekmē darbaspēka izmaksas gada vidējo algu izteiksmē, un tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 77. apsvērumā izdarītos secinājumus.
14. tabula
ES ražošanas nozare - darbaspēka izmaksas
Izlasē iekļautie ražotāji
2006
2007
2008
IP
Gada algas (EUR)
42 649
43 257
43 991
41 394
Indekss
100
101
103
97
(84)
Spolēto diegu izslēgšana no ražojumu klāsta neietekmē rentabilitāti un investīciju ienesīgumu, un tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 78.-81. apsvērumā izdarītos secinājumus.
15. tabula
ES ražošanas nozare - rentabilitāte un INI
Izlasē iekļautie ražotāji
2006
2007
2008
IP
Tīrā peļņa (% no apgrozījuma)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
Investīciju ienesīgums
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(85)
Spolēto diegu izslēgšana no ražojumu klāsta neietekmē ES ražošanas nozares naudas plūsmu, un tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 83. apsvērumā izdarīto secinājumu.
16. tabula
ES ražošanas nozare - naudas plūsma
Izlasē iekļautie ražotāji
2006
2007
2008
IP
Naudas plūsma (EUR)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Indekss
100
50
22
-64
(86)
Spolēto diegu izslēgšana no ražojumu klāsta neietekmē ES ražošanas nozares ieguldījumu līmeni, un tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 85. apsvērumā izdarītos secinājumus.
17. tabula
ES ražošanas nozare - ieguldījumi
Izlasē iekļautie ražotāji
2006
2007
2008
IP
Neto ieguldījumi (EUR)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Indekss
100
52
109
71
4.2. Piezīmes, kuras tika saņemtas pēc paziņojuma sniegšanas par pagaidu konstatējumiem
(87)
Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Komisijai bija jāanalizē kaitējums (un arī cēloņsakarība), pamatojoties uz atsevišķiem segmentiem, t. i., par katru pamatražojuma veidu atsevišķi. Šī persona uzskatīja, ka pamatražojuma veidi pārāk atšķiras cits no cita, lai tos analizētu kopā.
(88)
Vispirms jāatgādina, ka visus secinājumus attiecībā uz dempingu un kaitējumu var izdarīt tikai par attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu kopumā. Prasības par attiecīgā ražojuma definīciju jāanalizē minētajā kontekstā, un kaitējuma analīzi nedrīkst nodalīt, pamatojoties uz dažādiem ražojuma veidiem, par kuriem notiek izmeklēšana. Kā iepriekš minēts 13.-23. apsvērumā, šīs izmeklēšanas ražojumu klāstu grozīja izmeklēšanas galīgajā posmā, izslēdzot spolētos diegus. Visus secinājumus attiecībā uz dempingu un kaitējumu var izdarīt tikai par šo jauno attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu kopumā. Šo iemeslu dēļ iepriekš minēto prasību nevar apstiprināt.
(89)
Tā pati ieinteresētā persona apgalvoja, ka dati, kurus iesniedza par ES ražošanas nozari, nebija saskaņoti. Jo īpaši tā uzskatīja, ka Komisija kļūdījās, dažreiz sniedzot datus par visu ES ražošanas nozari, bet citos gadījumos izmantoja pārbaudītus datus tikai par izlasē iekļautajiem ražotājiem.
(90)
Attiecībā uz šo prasību vispirms jānorāda, ka izlases veikšana ir procedūra, kura skaidri paredzēta pamatregulas 17. pantā un nosaka, kā rīkoties tajos gadījumos, kad nav iespējams veikt sīku izmeklēšanu par konkrētām uzņēmēju grupām. Izlase, kurā iekļauti ES ražotāji, tiek uzskatīta par reprezentatīvu attiecībā uz visu ES ražošanas nozari, un ieinteresētās personas nav iesniegušas pamatotas prasības, kurās būtu apgalvots pretējais. Tāpēc, kā jau iepriekš minēts pagaidu regulas 66. apsvērumā, visus kaitējuma rādītājus, izņemot tos, kas attiecas uz pārdošanas apjomu un tirgus daļu, noteica, pamatojoties uz informāciju, ko savāca un pārbaudīja izlasē iekļauto ES ražotāju telpās. Eiropas Savienības ražošanas nozares, kas ietver visus ES ražotājus, pārdošanas apjoms bija ES patēriņa aprēķina priekšnoteikums, un savukārt gan pārdošanas apjoms, gan ES patēriņš bija vajadzīgs, lai noteiktu ES ražošanas nozares tirgus daļu.
(91)
Cita ieinteresētā persona apgalvoja, ka attiecīgo ražotāju pārdošanas apjomam bija jāpieskaita imports no ĶTR no ražotājiem, kas saistīti ar izlasē iekļautajiem ES ražotājiem, kā minēts pagaidu regulas 58. apsvērumā.
(92)
Ņemot vērā, ka attiecīgie ES ražotāji tikai tālāk pārdeva attiecīgos ražojumus, šā importa pieskaitīšana to ražošanas apjomam varētu izkropļot rezultātu, un tāpēc tā nešķiet pamatota. Jebkurā gadījumā, kā jau iepriekš minēts 62. un 63. apsvērumā, šā importa apjoms ir neliels. Kā minēts tajos pašos apsvērumos, arī tirgus daļas tas ietekmētu tikai nelielā mērā, nemainot attiecīgo kaitējuma radītāju tendenci.
(93)
Viena ieinteresētā persona norādīja, ka Komisija nav paskaidrojusi, kāpēc pārdošanu pašu lietošanai iekļāva ES ražošanas nozares pārdošanas rādītājos. Tā apgalvoja, ka Komisijai būtu jāanalizē tirgus pašu vajadzībām atsevišķi no brīvā tirgus.
(94)
Tāpēc ir svarīgi uzsvērt, ka pārdošanu pašu lietošanai iekļāva ES ražošanas nozares pārdošanas apjomu un tirgus daļas analīzē, jo konstatēja, ka šī pārdošana nekonkurē ar importu. Izmeklēšanā tiešām noskaidroja, ka apjomus, kurus attiecīgie ES uzņēmumi izmantoja pašu lietošanai, principā varēja aizvietot ar iepirktajām stiklšķiedrām, piemēram, ja tirgus apstākļi un/vai finansiāli apsvērumi ierosinātu šādu pārmaiņu. Tāpēc tos iekļāva ES tirgus analīzē. Jebkurā gadījumā, izslēdzot no analīzes pārdošanu pašu lietošanai, pārdošanas tendences būtiski nemainītos.
(95)
ES ražošanas nozare apšaubīja ES ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas, kas apkopotas pagaidu regulas 10. tabulā. Tā pauda pieņēmumu, ka tā ir aprēķina kļūda, un apgalvoja, ka patiesībā attiecīgajā periodā pārdošanas cenu kritums bija lielāks nekā tabulā minētie 2 %. Ņemot vērā šo apgalvojumu, tika pārskatītas izlasē iekļauto ES ražotāju vidējās pārdošanas cenas. Aprēķina pamatā bija pārbaudītas pārdošanas cenas, un tika konstatēts, ka aprēķins ir pareizs. Tomēr, ņemot vērā spolēto diegu izslēgšanu no ražojumu klāsta, vidējās pārdošanas cenas bija jāpārrēķina, izslēdzot spolētos diegus, tādējādi pārskatītās vidējās pārdošanas cenas ir apkopotas 11. tabulā.
(96)
Divi izlasē iekļautie ražotāji apšaubīja dažas korekcijas, kas veiktas attiecībā uz to iesniegtajiem rentabilitātes rādītājiem. Apstrīdētās korekcijas attiecās uz uzņēmuma iekšienē veiktiem pārvedumiem, grāmatvedības aplēšu un konkrētu ārkārtēju elementu pārmaiņām, kuras, kā Komisija uzskatīja, nevajadzīgi izkropļo iegūtos peļņas rādītājus. Korekcijas tika apstrīdētas, jo attiecīgie ražotāji uzskatīja, ka tādējādi netiek atspoguļotas svarīgas izmaksas, lai gan tās ir radušās un dažos gadījumos varēja pat būt saistītas ar importu par dempinga cenām. Divu uzņēmumu rentabilitātes rādītāju korekcijas tika pārskatītas un vēlreiz tika konstatēts, ka tās bijušas pamatotas. Tāpēc šī prasība bija jānoraida.
(97)
Tā kā nav iesniegta neviena cita prasība vai piezīme un ņemot vērā iepriekš minētajā 55.-80. apsvērumā norādītos grozījumus, ar šo apstiprina pagaidu regulas 66.-86. apsvērumā izdarītos secinājumus.
5. Secinājums par kaitējumu
(98)
Tā kā nav iesniegta neviena cita prasība vai piezīme, ar šo apstiprina pagaidu regulas 87.-89. apsvērumā izdarītos secinājumus.
F. CĒLOŅSAKARĪBAS
1. Importa par dempinga cenām radītā ietekme
(99)
Dažas ieinteresētās personas atkārtoja, ka, ņemot vērā importa no ĶTR apjomu un cenas, neveidojas cēloņsakarība starp ES ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu un attiecīgo importu. Jo īpaši atkal tika apgalvots, ka šā importa vidējā cena bija lielākoties stabila attiecīgajā periodā un ka ES ražošanas nozare spēja uzturēt rentabilitāti tādā līmenī, kurš ir līdzīgs minētajai mērķa peļņai 2007. un 2008. gadā, kad notika vislielākais Ķīnas importa apjomu pieaugums.
(100)
Atbildi uz šīm prasībām jau iekļāva pagaidu regulas 94. un 95. apsvērumā, kuru ar šo apstiprina. Turklāt, kā jau minēts pagaidu regulas 107. apsvērumā, nevar izdarīt secinājumu, ka cēloņsakarība ir zudusi, pamatojoties tikai uz dažu kaitējuma rādītāju attīstību, kuru aplūkoja par attiecīgā perioda neilgu daļu; gluži pretēji - jānovērtē visu kaitējuma rādītāju kopējā attīstība visā attiecīgajā periodā. Pagaidu analīzē jau norādīts, ka attiecīgā ražojuma imports radīja cenas pazemināšanos ES tirgū attiecīgajā periodā un lielā mērā samazināja ES ražošanas nozares pārdošanas cenas izmeklēšanas periodā. Tāpēc ES ražošanas nozare nevarēja sasniegt vajadzīgo rentabilitātes līmeni pat samērā liela pieprasījuma apstākļos, kāds tas bija 2007. un 2008. gadā. Turklāt imports no ĶTR konsekventi ieguva lielāku tirgus daļu, un tas notika galvenokārt 2007. gadā, kad ES stiklšķiedras tirgus ievērojami pieauga. Šī agresīvā tirgus daļu ieguves stratēģija, konsekventi pārdodot par cenām, kas samazina ES ražošanas nozares cenas, neradīja nopietnu ES ražošanas nozares rentabilitātes pasliktināšanos pirms izmeklēšanas perioda, pateicoties samērā augstam ES patēriņa līmenim, kurš mazināja kaitējošā dempinga ietekmi. Tomēr notikumi izmeklēšanas periodā apstiprina, ka, tikko tirgus apstākļi pasliktinājās, materiālais kaitējums, kuru radīja imports par dempinga cenām, parādīja visu savu ietekmi. Tāpēc 99. apsvērumā minētās prasības ir noraidītas.
2. Citu faktoru ietekme
(101)
Ņemot vērā spolēto diegu izslēgšanu no ražojumu klāsta, dati par importu jāpārskata šādi:
18. tabula
Imports no citām valstīm
Valsts
2006
2007
2008
IP
Norvēģija
Apjoms (tonnās)
34 945
28 834
35 396
24 980
Tirgus daļa (%)
3,9 %
3,0 %
3,8 %
3,6 %
Vidējā cena/par tonnu (EUR)
1 255
1 412
1 359
1 256
Turcija
Apjoms (tonnās)
28 946
24 928
20 511
18 523
Tirgus daļa (%)
3,2 %
2,6 %
2,2 %
2,6 %
Vidējā cena/par tonnu (EUR)
1 088
1 151
1 202
1 074
ASV
Apjoms (tonnās)
16 757
15 821
12 145
8 726
Tirgus daļa (%)
1,8 %
1,7 %
1,3 %
1,2 %
Vidējā cena/par tonnu (EUR)
1 521
1 421
2 056
2 012
Malaizija
Apjoms (tonnās)
9 541
25 569
35 118
12 601
Tirgus daļa (%)
1,1 %
2,7 %
3,7 %
1,8 %
Vidējā cena/par tonnu (EUR)
979
1 019
1 021
1 025
Taivāna
Apjoms (tonnās)
9 043
9 919
8 791
6 996
Tirgus daļa (%)
1,0 %
1,0 %
0,9 %
1,0 %
Vidējā cena/par tonnu (EUR)
928
925
928
854
Indija
Apjoms (tonnās)
4 363
11 227
3 741
5 353
Tirgus daļa (%)
0,5 %
1,2 %
0,4 %
0,8 %
Vidējā cena/par tonnu (EUR)
1 304
1 228
1 292
1 230
Korejas Republika
Apjoms (tonnās)
6 277
4 845
13 918
5 112
Tirgus daļa (%)
0,7 %
0,5 %
1,5 %
0,7 %
Vidējā cena/par tonnu (EUR)
1 037
1 109
886
999
Japāna
Apjoms (tonnās)
21 142
9 498
9 949
3 710
Tirgus daļa (%)
2,3 %
1,0 %
1,1 %
0,5 %
Vidējā cena/par tonnu (EUR)
1 125
1 164
1 336
1 580
Meksika
Apjoms (tonnās)
1 017
2 977
1 803
1 763
Tirgus daļa (%)
0,1 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Vidējā cena/par tonnu (EUR)
364
729
977
1 033
Kanāda
Apjoms (tonnās)
3 930
3 096
2 123
2 029
Tirgus daļa (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Vidējā cena/par tonnu (EUR)
1 047
1 664
1 711
1 919
Citas valstis
Apjoms (tonnās)
6 787
12 923
6 899
7 092
Tirgus daļa (%)
0,7 %
1,4 %
0,7 %
1,0 %
Vidējā cena/par tonnu (EUR)
1 521
1 402
1 635
1 586
(102)
Neņemot vērā importa apjomus no ASV un Taivānas, kas izmeklēšanas periodā samazinājās par apmēram 35 % salīdzinājumā ar apjomiem, kas minēti pagaidu regulas 17. tabulā, šķiet, ka imports no citām valstīm, izslēdzot spolētos diegus, ietekmēts tikai ļoti nelielā mērā.
(103)
Vairākas ieinteresētās personas atkārtoja, ka drīzāk ekonomiskā krīze, nevis imports par dempinga cenām radīja kaitējumu ES ražošanas nozarei vai arī ka ekonomikas krīze bija galvenais kaitējuma iemesls, bet imports no ĶTR, labākajā gadījumā, bija tikai otrs, papildu faktors. Tāpēc tika apgalvots, ka pastāvēja saistība starp patēriņu un rentabilitāti un ka rentabilitāte pasliktinājās tikai tad, kad kritās pieprasījums. Vienlaikus tika apgalvots, ka nav jāpastāv saistībai starp ES tirgus daļu, pārdošanas cenām un ES ražošanas nozares rentabilitāti, no vienas puses, un ES tirgus daļu un Ķīnas importa pārdošanas cenām, no otras puses. Vēl tika apgalvots, ka Komisija nav atbilstoši novērtējusi ES patēriņa krituma kaitējošo ietekmi un rezultātā pārkāpusi pamatregulas 3. panta 7. punktu.
(104)
Iepriekš minētās prasības pirmā daļa plaši tiek aplūkota pagaidu regulas 99.-102. apsvērumā. Tika pārbaudīta ekonomiskās krīzes ietekme uz kaitējumu, un pagaidu regulas 101. apsvērumā ir atzīts, ka ekonomikas lejupslīde un pieprasījuma samazināšanās negatīvi ietekmēja ES ražošanas nozares stāvokli un tas veicināja tā kaitējuma rašanos, kuru piedzīvoja ES ražošanas nozare. Tomēr tas nemazina Ķīnas importa par zemām un dempinga cenām kaitējošo ietekmi uz Savienības tirgu visā attiecīgajā periodā. Citiem vārdiem sakot, ekonomikas krīze izmeklēšanas periodā palielināja kaitējumu ES ražošanas nozarei, bet imports no ĶTR katrā ziņā radīja kaitējumu, kas uzskatāms par būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē. Tāpēc šī prasība tika noraidīta.
3. Secinājums par cēloņsakarību
(105)
Neviens no ieinteresēto personu iesniegtajiem argumentiem nepierāda, ka citu faktoru ietekme, izņemot importu no ĶTR par dempinga cenām, būtu tik liela, lai izjauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un konstatēto kaitējumu. Ņemot vērā iepriekš minēto un tā kā nav iesniegta neviena cita piezīme, kura vēl nav izskatīta, tiek secināts, ka imports no ĶTR par dempinga cenām radīja materiālo kaitējumu ES ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē.
(106)
Ar šo apstiprina pagaidu regulas 117.-119. apsvērumā apkopotos secinājumus par cēloņsakarību.
G. EIROPAS SAVIENĪBAS INTERESES
(107)
Ņemot vērā ieinteresēto personu piezīmes, Komisija veica visu ar ES interesēm saistīto argumentu sīkāku analīzi.
1. Eiropas Savienības ražošanas nozares intereses
(108)
Sūdzības iesniedzēji atkārtoja, ka antidempinga pasākumu piemērošanai ir svarīga nozīme attiecībā uz ES ražošanas nozari, lai tā arī turpmāk saglabātu dzīvotspēju un darbotos nākotnē, jo cenu lejupslīde, kuru radīja imports no ĶTR par dempinga cenām, ir stipri ietekmējusi pārdošanu, rentabilitāti un spēju veikt ieguldījumus ES ražošanas nozarē. Tā kā nav iesniegta neviena papildu konkrēta piezīme par šo jautājumu, ar šo apstiprina pagaidu regulas 122.-126. apsvērumu.
2. Nesaistīto importētāju intereses Eiropas Savienībā
(109)
Tā kā nav iesniegta neviena konkrēta piezīme par šo jautājumu, ar šo apstiprina pagaidu regulas 127. un 128. apsvērumu.
3. Lietotāju intereses
(110)
Vairāki lietotāji un lietotāju apvienības, kas nepieteicās pagaidu posmā, to izdarīja pēc pagaidu pasākumu piemērošanas un iesniedza piezīmes.
(111)
Vairāki lietotāji atkārtoja vispārējās piezīmes par dažiem jautājumiem, kuri jau bija analizēti pagaidu regulā, nesniedzot par tiem jaunu informāciju vai papildu pierādījumus, kas pamatotu šādas prasības. Tomēr par dažiem citiem jautājumiem tika iegūta jauna informācija, un pēc tam tā tika analizēta.
(112)
Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka pārstāvētie lietotāji, kas sadarbojās, neatspoguļoja nozares komplicētību un ka lielākā daļa lietotāju bija mazi un vidēji uzņēmumi, kuru stāvoklis un uzskati ES interešu analīzē netika ņemti vērā.
(113)
Tāpēc vispirms jāatgādina, ka 13 lietotāji iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem un papildus vairāki citi lietotāji iesniedza piezīmes. Turklāt vairākas apvienības iesniedza piezīmes lietotāju vārdā. Vairākas no šīm ieinteresētajām personām darīja savu viedokli zināmu uzklausīšanā. Pēc aprēķina koriģēšanas, ņemot vērā spolēto diegu izslēgšanu no ražojumu klāsta, lietotāji, kas sadarbojās, veidoja apmēram 24 % no attiecīgā ražojuma importa apjoma. Šāda sadarbība tiek uzskatīta par reprezentatīvu.
(114)
Tomēr tiek atzīts, ka lielākā daļa lietotāju, kuri atbildēja uz lietotāja anketas jautājumiem, bija visai lieli uzņēmumi. Šajā ziņā Komisija ir atkarīga no nobeigumā iegūtās sadarbības. Tomēr tiek uzskatīts, ka, sadarbojoties ar vairākām apvienībām (PlasticsEurope, EuCIA, EuPC, Plastindustrien, BPF), Komisija uzklausīja un ņēma vērā arī mazo un vidējo uzņēmumu problēmas.
(115)
Vairāki lietotāji un apvienības apstrīdēja Komisijas novērtējumu attiecībā uz nodarbināto cilvēku skaitu stiklšķiedras lietotāju ražošanas nozarē, kas veikts pagaidu regulas 130. apsvērumā. Tāpēc jāatgādina, ka pagaidu regulas 130. apsvērumā Komisija lēsa, ka visos tajos pakārtotajos uzņēmumos ES ražošanas nozarē, kuri izmantoja stiklšķiedras ražojumus, tostarp tālākā pakārtotu ražojumu ražošanā, kopējais nodarbināto skaits bija apmēram 50 000 līdz 75 000 cilvēku. Iepriekš minētās ieinteresētās personas apgalvoja, ka šis skaitlis kopsummā varētu sasniegt 200 000 līdz 250 000 cilvēku, un tās lūdza pamatot šos aprēķinus. Lai gan viena apvienība, European Boating Industry, iesniedza dažus skaitļus attiecībā uz kuģubūves nozari, netika iesniegti neapstrīdami pierādījumi, kas saistītu šos nodarbinātības rādītājus ar attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu.
(116)
Jebkurā gadījumā šāda stiklšķiedras lietotāju intereses noskaidrošana attiecībā uz vispārējiem datiem par to cilvēku kopskaitu, kuri nodarbināti visos ES ražošanas nozares pakārtotajos līmeņos, tostarp starptautisku uzņēmumu nodaļās, kam nav nekādas saistības ar stiklšķiedras ražojumiem, nopietni ietekmētu ES interešu analīzes ticamību.
(117)
Jāatgādina arī, ka, kā minēts pagaidu regulas 130. apsvērumā, Komisija uzskatīja, ka stiklšķiedru lietojošās nodaļās uzņēmumos, kuri izmantoja Ķīnas stiklšķiedru izmeklēšanas periodā, nodarbināto skaits bija apmēram 27 000 cilvēku. Šā aprēķina pamatā bija detalizēti dati, ko iesniedza lietotāji savās atbildēs uz anketas jautājumiem, konkrēti par nodarbinātību šajās nodaļās ES. Aprēķinu veica, saskaitot šos skaitļus un tad ekstrapolējot tos uz visu Ķīnas attiecīgā ražojuma importu izmeklēšanas periodā. Ekstrapolācijas pamatā bija lietotāju, kuri sadarbojās, daļa kopējā Ķīnas attiecīgā ražojuma importā izmeklēšanas periodā.
(118)
Visbeidzot, jānorāda, ka iepriekš minētais aprēķins bija jāpārskata pēc spolēto diegu izslēgšanas no ražojumu klāsta. Pārskata rezultātā aplēsa, ka tiek nodarbināti apmēram 22 000 cilvēku.
3.1. Maksājuma ietekme uz lietotāju rentabilitāti
(119)
Vairāki lietotāji apgalvoja, ka Komisija pagaidu regulas 132.-136. apsvērumā pārāk zemu novērtēja pagaidu antidempinga maksājuma ietekmi uz rentabilitāti un attiecīgi Eiropas lietotāju ražošanas nozares dzīvotspēju. Tie apgalvoja, ka faktiskā ietekme ir daudz lielāka un ka pagaidu maksājuma līmenis apdraud daudzu šo uzņēmumu darbību ES.
(120)
Tāpēc svarīgi norādīt, ka pagaidu regulā veiktā ekonomikas novērtējuma pamatā bija ekonomikas dati, kurus iesniedza lietotāji, kas sadarbojās izmeklēšanā. Faktiski tā bija vienīgā pārbaudāmā informācija, kas pieejama šajā sakarā. Lai gan novērtējumu kritizēja daudzi lietotāji, tikai viens lietotājs iesniedza papildu informāciju, kuru varēja izmantot analīzes precizēšanai. Jebkurā gadījumā attiecīgā persona ir spolēto diegu lietotājs, tāpēc pēc tam izmaksu ietekmes analīzē tās iesniegums netika ņemts vērā.
(121)
Iesniegtajās papildu prasībās tika apgalvots, ka ietekme uz mazajiem un vidējiem lietotājiem ir lielāka, nekā tā norādīta. Tomēr šajā sakarā ir iesniegts maz konkrētu pierādījumu, jo šie lietotāji pilnībā nesadarbojās. To lietotāju vidū, kuri sadarbojās, tiešām bija daži starptautiski uzņēmumi, kurus, iespējams, maksājumi ietekmēja mazāk. Tomēr, lai izslēgtu šo kropļojošo ietekmi no aprēķina, galīgajā posmā Komisija noteica vidējo izmaksu ietekmi tikai attiecībā uz stiklšķiedras lietotājām nodaļām, kas sadarbojās, tā vietā, lai to noteiktu attiecībā uz uzņēmumiem kopumā; skatīt turpmāk 123. apsvērumu.
(122)
Pēc spolēto diegu izslēgšanas no ražojumu klāsta, pagaidu posmā veiktais novērtējums bija jāpārskata, izslēdzot no analīzes uzņēmumus, kuri izmanto spolētos diegus. Turklāt novērtējums radīja vajadzību veikt papildu grozījumus attiecībā uz maksājumiem, kuri jāpiemēro (skatīt turpmāk 139. apsvērumu).
(123)
Ņemot vērā iepriekš minēto pārskatīšanu, aprēķinātā maksājuma ietekme uz lietotāju ražošanas nozari būs vidēji apmēram no 0,5 līdz 2,3 procenta punktiem no stiklšķiedras lietotāju nodaļu peļņas. Tādējādi ietekme būs daudz mazāka, nekā to paredzēja pagaidu posmā, varbūt pat tā būs mazsvarīga, jo nav iespējams, ka tik mazu pašizmaksas pieaugumu kā šo iepriekš noteiktās maksājuma likmes radīto pieaugumu nevarētu novirzīt pilnībā vai vismaz daļēji.
(124)
Attiecībā uz spēju novirzīt pašizmaksas pieaugumu sūdzības iesniedzējs iesniedza informāciju par sveķu pašizmaksas attīstību, kura ietilpst lietotāju pamatizmaksās un dažkārt pat veido lielāko daļu no galaproduktu pašizmaksas. Saskaņā ar šo iesniegumu, kamēr stiklšķiedru pārdošanas cena (lietotāju pašizmaksa) ļoti ilgi palika stabila, sveķu pašizmaksa šai pašā laikposmā divreiz palielinājās. Vēl viens sveķu cenas pieaugums notika 2009. gada beigās. Neraugoties uz šiem ļoti nozīmīgajiem cenu pieaugumiem, lietotāji turpināja pirkt šo pamatizejvielu un pārdot savus galaproduktus, saglabājot konkurētspēju. Tāpēc ir iespējams, ka tie varēja novirzīt vismaz daļu pašizmaksas pieauguma saviem patērētājiem. Ja šādu ļoti nozīmīgu pašizmaksas pieaugumu var (daļēji) novirzīt patērētājiem, nav iemesla, kura dēļ to nevarētu izdarīt ar antidempinga maksājumu par stiklšķiedru atbilstīgi kaitējuma novēršanas līmenim.
(125)
Dažas personas apgalvoja, ka konkrēti lietotāji, tostarp globālas grupas, jau ražo un/vai pārvietos savu ražošanu ārpus ES, kas var radīt darba vietu zudumu ES lietotājiem; cita starpā, tas var ietekmēt arī lietotāju patērētājus, kā arī plastmasas ražotājus, kuri piegādā izejvielas stiklšķiedru lietotājiem, kas ražo kompozītmateriālu. Tomēr tās ir iespējamās sekas, kas var rasties pēc maksājumu piemērošanas jebkuram starpproduktam, un neattiecas tikai uz stiklšķiedru. Pakārtotie lietotāji var arī pieteikties aizsardzībai, kas paredzēta antidempinga procedūras regulējumā, kā tas jau notika stiklšķiedras sieta auduma gadījumā. Jebkurā gadījumā visas iepriekš minētās sekas būs novērojamas ļoti nelielā apjomā, ņemot vērā piemēroto maksājuma līmeni (skatīt turpmāk 139. apsvērumu).
(126)
Ņemot vērā iepriekš minēto, var secināt, ka neviena tāda lietotāja izdzīvošana, kas sadarbojās izmeklēšanā un iesniedza ekonomiskos datus, kurus Komisija varēja pārbaudīt, nebija apdraudēta to izmaksu pieauguma rezultātā, kuras radīja ierosinātie pasākumi.
3.2. Piegādes drošība
(127)
Vairāki lietotāji atkārtoja, ka piegādes drošība Savienības tirgū ir apdraudēta un antidempinga pasākumi šo stāvokli vēl vairāk pasliktina. Tie pamatoja savu apgalvojumu ar dažiem pierādījumiem, norādot uz Savienības ražošanas nozares nespēju nodrošināt stiklšķiedras piegādi lietotāja ražošanas nozarei pieprasītajā apjomā un par prasītajām cenām. Tāpat Komisijas izteikumu par to, ka dīkstāves jauda ES ir tik liela, ka ar to varētu aizstāt importu no ĶTR, uzskatīja par vienkāršotu un nepamatotu.
(128)
Tika veikta jautājuma sīkāka analīze. No sūdzības iesniedzēja tika saņemta jauna informācija par ražošanas apjomiem, jaudas izmantojumu un pieprasījumu. Tādējādi iegūtā un analizētā informācija apstiprināja, ka 2010. gada pirmajā pusē konkrētu ES ražošanas nozares ražojumu piegādē tiešām bija problēmas, kuras radīja krājumu nepietiekamība pēc tirgus atveseļošanās no ekonomikas krīzes. Tikmēr un saskaņā ar pagaidu regulas 145.-149. apsvērumā izklāstīto informāciju pieprasījuma pieaugums šķietami ir nostabilizējies un ir iesniegti pierādījumi, ka ES piegādātāji ievērojami palielinājuši tūlītēji pieejamās produkcijas apjomu 2010. gadā. Tika paziņots arī par turpmāku ES ražošanas nozares ražošanas jaudas pieaugumu īstermiņā un vidējā termiņā. Turklāt tika iesniegti pierādījumi par ražošanas jaudas ievērojamu pieaugumu vairākās citās ražotājvalstīs, kas nav ES dalībvalstis.
(129)
Atjauninātie dati par produkciju un ražošanas jaudu attiecībā uz spolētiem diegiem nebija tik pārliecinoši, un arī neatkarīgā tirgus pētījumā norādīja uz mazāk labvēlīgu piegādes stāvokli spolēto diegu jomā. Tomēr, tā kā spolētos diegus izslēdza no ražojumu klāsta, šis jautājums vairs nav svarīgs.
(130)
Vairāki lietotāji arī apgalvoja, ka daži ES ražotāji tieši pirms pagaidu regulas publicēšanas ievērojami palielināja konkrētu ražojumu cenas un sāka pieprasīt paaugstinātu cenu par papildu daudzumiem, kurus pieprasīja lietotāji. Tika arī apgalvots, ka daži ES ražotāji piekrita parakstīt tikai īstermiņa līgumus (mazāk par vienu gadu) pretēji agrākajai praksei. Tika sniegti daži pierādījumi par iepriekš minēto, ko lietotāji uzskatīja par norādi uz faktu, ka ES ražošanas nozare nespēj piegādāt tirgum pieprasītos daudzumus par saprātīgām cenām.
(131)
Šajā sakarā jānorāda, ka pēc antidempinga pasākumu piemērošanas var gaidīt cenu pieaugumu ES tirgū. Tāpēc nebūs pārsteidzoši novērot arī zināmu to cenu pieaugumu, kuras nosaka ES ražotāji. Attiecībā uz īstermiņa līgumiem šis ir jautājums, kas skar pircēju un pārdevēju un kuru nevajag saistīt ar piegāžu pagaidu nepietiekamību, bet drīzāk skaidrot ar daudziem citiem faktoriem, kas ietekmē tirgu. Jebkurā gadījumā, kā jau iepriekš minēts 128. apsvērumā, 2010. gadā stiklšķiedras piegādes stāvoklis šķietami normalizējās. Šā iemesla dēļ iepriekš minētās prasības noraida.
4. Secinājums par Eiropas Savienības interesēm
(132)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, ar šo apstiprina pagaidu regulas 150. un 151. apsvērumā izklāstītos secinājumus un izdara galīgo secinājumu, ka kopumā nepastāv pārliecinoši iemesli pret galīgo antidempinga maksājumu piemērošanu ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma importam.
H. GALĪGIE PASĀKUMI
1. Kaitējuma novēršanas līmenis
(133)
Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka mērķa peļņa 5 % apmērā, kā noteikts pagaidu posmā, bija pārāk maza, un atkārtoti izklāstīja viedokli, ka mērķa peļņa 12-15 % apmērā būtu daudz pamatotāka, ņemot vērā faktu, ka stiklšķiedras ražošanas nozare ir kapitālietilpīga. Tas apgalvoja, ka šāds daudz augstāks rentabilitātes līmenis ir vajadzīgs, lai radītu veselīgu peļņu no kapitāla un veicinātu jaunus ieguldījumus. Tomēr iepriekš minētā prasība netika pārliecinoši pamatota, un tāpēc tiek secināts, ka ir jāsaglabā 5 % peļņas norma, kuru noteica pagaidu posmā.
(134)
Attiecībā uz kaitējuma novēršanas līmeņa noteikšanu, kā jau iepriekš minēts 71. apsvērumā, izmaiņas metodoloģijā, kuras ietekmēja cenu samazinājuma aprēķinu, t. i., i) spolēto diegu izslēgšana, ii) ražojuma veidu sadalīšana grupās un iii) pēcimportēšanas izmaksu korekcija, tika arī piemērotas kaitējuma novēršanas līmeņa aprēķinā.
(135)
Lai izslēgtu spolētos diegus un kaitējuma analīzē ņemtu vērā katras ražojuma grupas īpatnības (grīstes, cirstās šķiedras un filci), Komisija izmantoja detalizētu finanšu informāciju, kuru izlasē iekļautie ES ražotāji iesniedza atsevišķi par katru ražojuma veidu. Šajā sakarā vispārējos datus, kurus ieguva, veicot pagaidu aprēķinu, un kuri ietvēra spolētos diegus (skatīt pagaidu regulas 155. apsvērumu), aizvietoja ar ražojuma pamatgrupu (grīstēm, cirsto šķiedru un filcu) atsevišķiem finanšu datiem. Iegūtais aprēķins labāk atspoguļo stāvokli tirgū un ņem vērā pārskatīto ražojumu klāstu, kā arī ražojuma pamatveidu īpatnības.
(136)
Iepriekš minēto izmaiņu rezultātā notika ievērojama pagaidu kaitējuma novēršanas līmeņa pārskatīšana.
2. Galīgie pasākumi
(137)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka saskaņā ar pamatregulas 9. pantu attiecīgā ražojuma importam jāpiemēro galīgie antidempinga pasākumi.
(138)
Tā kā kaitējuma novēršanas līmeņi tagad ir zemāki nekā noteiktās dempinga starpības, galīgo pasākumu pamatā jābūt kaitējuma novēršanas līmenim.
(139)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, maksājuma likme, kas izteikta procentos no CIF cenas, līdz Kopienas robežai pirms nodokļu nomaksas ir šāda:
Ražotājs eksportētājs
Ierosinātais antidempinga maksājums (%)
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd., un Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
Visi citi uzņēmumi
13,8
(140)
Individuāla uzņēmuma antidempinga maksājuma likmi, kas minēta šajā regulā, noteica, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tādējādi tā atspoguļo stāvokli, ko minētajā izmeklēšanā konstatē attiecībā uz konkrēto uzņēmumu. Tāpēc šo maksājuma likmi (pretēji visas valsts likmei, ko piemēro “visiem citiem uzņēmumiem”) ekskluzīvi piemēro to ražojumu importam, kuru izcelsmes valsts ir attiecīgā valsts un kurus ražo minētais uzņēmums. Importētie ražojumi, ko ražo jebkurš cits uzņēmums, kura nosaukums un adrese, kā arī ar to saistītās struktūras nav konkrēti minētas šīs regulas rezolutīvajā daļā, nevar gūt labumu no šīs likmes un uz to attiecas maksājuma likme, ko piemēro “visiem citiem uzņēmumiem”.
(141)
Pieprasījumi piemērot uzņēmumam šo individuālo antidempinga maksājuma likmi (piemēram, pēc ražotnes nosaukuma maiņas vai jaunu ražošanas vai tirdzniecības vietu darbības sākšanas) jāadresē Komisijai (5), sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par pārmaiņām uzņēmuma darbībā attiecībā uz ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū vai eksportam, kas saistīta, piemēram, ar nosaukuma maiņu vai izmaiņām, kas saistītas ar ražošanas un tirdzniecības vietām. Vajadzības gadījumā regulu atbilstoši grozīs, atjauninot atsauci uz uzņēmumu, kas gūst labumu no individuālas maksājuma likmes.
(142)
Lai pareizi piemērotu antidempinga maksājumu, valsts mēroga maksājums ir jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri IP laikā ražojumu neeksportēja uz ES.
3. Pagaidu maksājumu galīgā iekasēšana
(143)
Ņemot vērā konstatētās dempinga starpības apmēru un ES ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma līmeni, tiek uzskatīts, ka galīgi jāiekasē summas, kas nodrošinātas ar pagaidu regulā noteikto pagaidu antidempinga maksājumu, ievērojot noteiktā galīgā maksājuma apmēru. Tā kā spolētie diegi ir izslēgti no ražojumu klāsta (skatīt 13.-24. apsvērumu), ir jāatmaksā pagaidu nodrošinājuma summas par spolēto diegu importu. Tā kā galīgās maksājuma likmes ir zemākas nekā pagaidu maksājuma likmes, ir jāatmaksā tā pagaidu nodrošinājuma summas daļa, kas pārsniedz galīgo antidempinga maksājumu.
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo piemēro galīgo antidempinga maksājumu šādu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ražojumu importam - cirstā stikla šķiedrai, kuras pavediena garums nepārsniedz 50 mm, stiklšķiedras grīstēm, izņemot impregnētas un pārklātas stiklšķiedras grīstes, kuru karsēšanas zudumi pārsniedz 3 % (kā noteikts ISO standartā 1887), kā arī filciem, ko izgatavo no stikla elementāršķiedras pavedieniem, izņemot stikla vates filcus, un ko patlaban klasificē ar KN kodiem 7019 11 00, ex 7019 12 00 un ex 7019 31 00 (Taric kodi 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 un 7019310099).
2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro 1. punktā minētā ražojuma, ko ražo turpmāk uzskaitītie uzņēmumi, neto cenai ar piegādi līdz ES robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šāda:
Uzņēmums
Antidempinga maksājums (%)
Taric papildu kods
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd., un Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
A983
Visi citi uzņēmumi
13,8
A999
3. Piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem, ja nav noteikts citādi.
2. pants
1. Atmaksā summas, kas samaksātas kā nodrošinājums par pagaidu antidempinga maksājumiem saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 812/2010 par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla elementāršķiedras spolēto diegu importu, izņemot impregnētus un pārklātus spolētos diegus, kuru karsēšanas zudumi pārsniedz 3 % (kā noteikts ISO standartā 1887) un ko patlaban klasificē ar KN kodiem ex 7019 19 10 (Taric kodi 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066 un 7019191079).
2. Galīgi iekasē summas, kas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 812/2010 samaksātas kā nodrošinājums par pagaidu antidempinga maksājumiem par šādu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes importu - cirstā stikla šķiedru, kuras pavedienu garums nepārsniedz 50 mm, stiklšķiedras grīstēm, izņemot impregnētas un pārklātas stiklšķiedras grīstes, kuru karsēšanas zudumi pārsniedz 3 % (kā noteikts ISO standartā 1887), kā arī filciem, ko izgatavo no stikla elementāršķiedras pavedieniem, izņemot stikla vates filcus, un ko patlaban klasificē ar KN kodiem 7019 11 00, ex 7019 12 00 un ex 7019 31 00 (Taric kodi 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 un 7019310099). Atmaksā nodrošinātās summas, kas pārsniedz galīgo antidempinga maksājumu likmes.
3. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2011. gada 9. martā