ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 22. února 2012
o státní podpoře SA.29608 (C37/10) poskytnuté Maďarskem na rekapitalizaci banky FHB Jelzálogbank Nyrt
(oznámeno pod číslem C(2012) 1021)
(Pouze anglické znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2014/296/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany, aby v souladu s výše uvedenými ustanoveními podaly připomínky (1), a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I ŘÍZENÍ
(1)
Dne 25. března 2009 poskytlo Maďarsko bance FHB Jelzálogbank Nyrt (dále jen „FHB“ nebo„banka“) střednědobou státní půjčku ve výši 120 miliard maďarských forintů (HUF) (přibližně 410 (2) milionů EUR) v rámci programu na podporu likvidity pro maďarské banky, který Komise schválila dne 14. ledna 2010 (3). Dne 31. března 2009 maďarské orgány poskytly na rekapitalizaci FHB částku 30 miliard HUF (přibližně 100 milionů EUR) ve formě nově vydaných preferenčních akcií, ze kterých budou vyplaceny mimořádné dividendy, plus jedné akcie s hlasovacím právem. Tato částka byla poskytnuta dne 31. března 2009 v rámci záručního a rekapitalizačního systému, který schválila Komise (4).
(2)
Dopisy ze dne 3. dubna, 13. května, 14. července a 11. září 2009 Komise požádala maďarské orgány o informace týkající se podmínek rekapitalizace. Maďarské orgány odpověděly dopisy ze dne 24. dubna, 2. června, 12. srpna a 9. října 2009.
(3)
Kvůli pochybnostem ohledně finančního zdraví banky v okamžiku rekapitalizace Komise dne 19. října 2009 požádala maďarské orgány, aby předložily plán restrukturalizace FHB v souladu se sdělením Komise o návratu k životaschopnosti a hodnocení restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru v současné krizi podle pravidel pro státní podporu (5) (dále jen „sdělení o restrukturalizaci“). Maďarsko předložilo další informace ve dnech 12. a 19. listopadu 2009 a návrh plánu restrukturalizace dne 26. ledna 2010.
(4)
Dne 19. února 2010 FHB vrátila státu rekapitalizaci v plné výši.
(5)
Dopisy ze dne 24. a 25. března 2010 předložilo Maďarsko Komisi další informace. Dne 21. dubna 2010 se konala valná hromada akcionářů, na níž FHB rozhodla vyplatit státu kompenzaci za rekapitalizaci. Poté si Komise vyžádala informace dopisem ze dne 22. dubna 2010.
(6)
Komise si v dopisech ze dne 2. června a 1. října 2010 vyžádala doplňující informace. Maďarské orgány poskytly dodatečné informace dopisem ze dne 11. června 2010.
(7)
Dne 15. června 2010 Maďarsko předložilo aktualizovaný plán restrukturalizace, který byl doplněn dalšími nezbytnými údaji předloženými dne 30. září 2010.
(8)
Maďarské orgány předložily další informace dopisy ze dne 18. června, 28. července a 5. října 2010 a informovaly Komisi dopisem ze dne 29. října 2010, že FHB vyplatila za rekapitalizaci kompenzaci.
(9)
Dne 16. prosince 2010 se Komise rozhodla ohledně opatření podpory ve prospěch FHB zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“). Následně maďarské orgány požádaly Komisi o změnu uvedeného rozhodnutí, neboť některé jeho části nebyly správné ani aktuální. Rozhodnutí bylo proto nahrazeno novým rozhodnutím ze dne 24. ledna 2011 (6) (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“). Dopisem ze dne 24. ledna 2011 Komise maďarské orgány informovala, že se s ohledem na opatření podpory rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy. Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie dne 18. června 2011. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby k opatření podaly své připomínky.
(10)
Dopisem ze dne 2. března 2011 maďarské orgány předložily své připomínky týkající se rozhodnutí Komise o zahájení řízení ze dne 24. ledna 2011, kterým bylo zahájeno formální vyšetřovací řízení s ohledem na opatření ve prospěch FHB. Tyto připomínky byly doplněny připomínkami od FHB dopisem ze dne 11. července 2011.
(11)
Dopisem ze dne 18. července 2011 podala k rozhodnutí Komise o zahájení řízení připomínky třetí strana (Magyar Jelzálogbank Egyesület - Sdružení maďarských hypotečních bank).
(12)
Další aktualizace plánu restrukturalizace a dodatečné informace o splacení rekapitalizace maďarskému státu byla předložena maďarskými orgány dopisem ze dne 3. října 2011.
(13)
Dne 15. prosince 2011 byla podepsána nová dohoda mezi FHB a maďarským státem, podle které se banka zavázala zaplatit státu kompenzaci, která byla původně dohodnuta v dohodě o rekapitalizaci.
II. POPIS PŘÍJEMCE
1.1. PŘÍJEMCE
(14)
Banka FHB byla zřízena státem v roce 1997. Postupně stát svůj podíl v FHB odprodával. V roce 2003 byla FHB kotována na burze v Budapešti a v srpnu 2007 stát snížil svůj většinový podíl v bance na úroveň mírně převyšující 4 %.
(15)
FHB byla původně zřízena jako hypoteční banka s cílem podpořit využívání hypotečních dluhopisů. Podléhala přísným pravidlům ohledně omezení činnosti, dohledu nad zárukami a zvláštního dohledu v zájmu zajištění maximální bezpečnosti hypotečních dluhopisů. FHB měla původně povolení poskytovat pouze dlouhodobé hypoteční úvěry a záruky související s hypotéčními úvěry a uzavírat některé typy derivátových transakcí k zajištění svého vlastního postavení vyplývajícího z její hypoteční úvěrové činnosti. Hypoteční dluhopisy byly hlavním zdrojem financování její úvěrové činnosti. Banka také refinancovala hypoteční úvěry poskytované jinými bankami.
(16)
V roce 2006 zavedla FHB nový strategický plán s cílem rozšířit svou bankovní činnost a síť poboček, aby rozšířila svou finanční a provozní základnu vstupem na retailový trh prostřednictvím FHB Commercial Bank. V průběhu času začala FHB prodávat různé úvěrové produkty pro retailové a firemní zákazníky a nabízet služby vedení účtů, přijímání vkladů a služby související s kartami, čímž rozšířila svůj sortiment produktů na straně pasiv.
(17)
FHB je skupina, kterou tvoří mateřská společnost, FHB Mortgage Bank Co. Plc a plně vlastněné dceřiné společnosti: FHB Commercial Bank Ltd, FHB Service Ltd, FHB Real Estate Ltd a FHB Life Annuity Real Estate Investment Ltd. Působí především na trhu hypotečních dluhopisů. Na tomto trhu má FHB podíl ve výši 23 % (2009) a je druhým největším účastníkem na maďarském trhu (po bance OTP, která má na trhu podíl 74 %). FHB má tržní podíl ve výši 4,6 % na trhu hypoték pro retailové klienty a 0,6 % v oblasti vkladů retailových klientů.
(18)
Když byla banka v březnu 2009 rekapitalizována, její bilanční suma činila 746,2 miliardy HUF. K témuž datu činil ukazatel kapitálové přiměřenosti banky 10,5 %. Kapitálová injekce ze strany státu zvýšila ukazatel kapitálové přiměřenosti FHB na konci roku 2009 na 16,1 % (vypočtené podle maďarských účetních pravidel).
1.2. SOUVISLOSTI
(19)
Maďarsko je jedním z členských států nejvíce zasažených finanční krizí. Léta nadměrných veřejných výdajů a konjunktury ve stavebnictví a spotřebě, která byla posilována úvěry, vedla k vážné nerovnováze v hospodářství již před krizí. Rozšíření úvěrů pro domácnosti vedené v eurech a švýcarských francích, jakož i přetrvávající spoléhání na vnější financování vedly k tomu, že země i její bankovní sektor jsou zvláště zranitelné vůči výkyvům hodnoty maďarského forintu, který během krize výrazně oslabil.
(20)
Finanční krize postihla Maďarsko do takové míry, že Mezinárodní měnový fond (dále jen „MMF“), Evropská unie (dále jen „EU“) a Světová banka musely v listopadu 2008 Maďarsku poskytnout mimořádné úvěry, aby se ztlumilo napětí na finančních trzích země.
(21)
V reakci na tuto závažnou poruchu v maďarském hospodářství způsobenou krizí zavedla maďarská vláda několik opatření zaměřených na podporu finančního sektoru a financovaných společně z MMF, EU a Světové banky. Opatření zahrnovala režim na podporu likvidity a záruční a rekapitalizační systém.
(22)
Režim na podporu likvidity (dále jen „režim likvidity“) zřízený maďarským zákonem o veřejném financování umožňuje likviditu ve formě úvěrů finančním institucím. Byl schválen Komisí dne 14. ledna 2009 (7) a poté několikrát prodloužen, naposledy do 31. prosince 2011 (8).
(23)
Rozhodnutím ze dne 12. února 2009 (9) Komise schválila maďarský záruční a rekapitalizační systém. V rámci tohoto systému mohl maďarský stát upsat prioritní akcie, které jsou v bankách považovány za kapitál tier 1. Rekapitalizační část systému byla několikrát prodloužena, naposledy do 31. prosince 2011.
(24)
Podle záručního a rekapitalizačního systému platí, že pokud rekapitalizace překročí 2 % rizikově vážených aktiv banky (dále jen „RVA“), maďarské orgány o tom musí nejprve uvědomit Komisi a poskytnout podrobné posouzení ohledně toho, proč se domnívají, že by tato banka měla být nadále považována v zásadě za zdravou instituci. Pokud Komise nepřijme posouzení, že je banka v zásadě zdravá, může rekapitalizace i nadále proběhnout, ale kompenzace musí být zvýšena tak, aby odrážela vyšší riziko, a do šesti měsíců od rekapitalizace musí být Komisi předložen plán restrukturalizace.
Důvody obtíží FHB
(25)
Maďarsko bylo těžce zasaženo finanční krizí, která spolu s dalšími vnitřními problémy v bankovním sektoru situaci maďarských bank ještě zhoršila.
(26)
FHB požádala o státní podporu, protože na rozdíl od mnoha jiných maďarských bank neměla mateřskou společnost v eurozóně, a proto nemohla získat levné financování poskytované Evropskou centrální bankou (dále jen „ECB“). Nástroje ECB, včetně různých repo nástrojů, byly v eurozóně k dispozici od podzimu 2008. Maďarská národní banka vytvořila nástroj počátkem roku 2010, tím se však zlepšil pouze přístup k financování v maďarských forintech, a nikoli k financování v eurech, které podle FHB bylo během nejhoršího období krize rozhodující (10).
(27)
Podle maďarských orgánů byla rekapitalizace FHB nezbytná pro zajištění platební schopnosti banky a pro překonání problémů s likviditou, kterým čelil celý bankovní sektor v Maďarsku.
III. POPIS OPATŘENÍ PODPORY
(28)
Opatření podpory udělená Maďarskem bance FHB, která jsou popsána v rozhodnutí Komise o zahájení řízení ze dne 24. ledna 2011, spočívají:
-
ve střednědobé státní půjčce v rámci režimu likvidity ve výši 120 miliard HUF (přibližně 410 milionů EUR) udělené dne 25. března 2009 s termínem splatnosti 11. listopadu 2012,
-
v rekapitalizaci ve výši 30 miliard HUF (přibližně 100 milionů EUR) ve formě nově vydaných prioritních akcií, ze kterých budou vyplaceny mimořádné dividendy, plus jedné akcie s hlasovacím právem, poskytnutých dne 31. března 2009 v rámci záručního a rekapitalizačního systému.
(29)
V dohodě o rekapitalizaci mezi Maďarskem a FHB byl stanoven vzorec pro výpočet výše státní kompenzace za akcie ve výši 10,49 %, která má být vyplacena v podobě dividend, což je v souladu s výší kompenzace v případě bank, které jsou v zásadě zdravé, stanovené v záručním a rekapitalizačním systému. Rekapitalizace představovala 9 % RVA FHB, což převyšuje 2 % práh podle záručního a rekapitalizačního systému, na jehož základě lze přijímající instituce považovat v zásadě za zdravé. Vzhledem k tomu, že opatření nebylo Komisi oznámeno před provedením, neměla Komise možnost zkontrolovat, zda by banka měla být považována v zásadě za zdravou instituci podle záručního a rekapitalizačního systému. V případě, že přijímající banka není podle záručního a rekapitalizačního systému považována za zdravou, požaduje se plán restrukturalizace a výše kompenzace musí odrážet to, že banka není považována za zdravou, a musí být vyšší, než kompenzace pro v zásadě zdravé banky.
(30)
Navzdory svým obtížím si banka během tohoto období počínala dobře: měla silnou kapitálovou pozici (CAR 10,5 % v březnu 2009) a od Moody's Investors Service (dále „Moody's“) obdržela rating Baa3, který ještě spadá do kategorie investičního stupně. V únoru 2010, tedy méně než devět měsíců od rekapitalizace, banka zpětně odkoupila státem držené prioritní akcie, ze kterých mají být vyplaceny mimořádné dividendy.
(31)
Banka rozhodla o splacení rekapitalizace na základě revidovaného konsolidovaného stávajícího a očekávaného ukazatele kapitálové přiměřenosti, s přihlédnutím k makroekonomickým prognózám použitým při plánování na rok 2010 a předpokládaným objemům, rozvahám a informacím o rizicích uvedeným ve finančním plánu banky na rok 2010. Na základě přezkumu se dospělo k závěru, že i přes globální finanční krizi byla situace banky na konci roku podstatně lepší, než se očekávalo počátkem roku 2009 v době uzavření dohody o rekapitalizaci s maďarským státem.
(32)
FHB splatila státu rekapitalizaci, ovšem nezaplatila kompenzaci, což je v rozporu s dohodou o rekapitalizaci (11). Banka však měla za to, že prioritní akcie, ze kterých budou vyplaceny mimořádné dividendy a které byly v držení státu, nezakládaly automaticky nárok na výplatu dividend a jejich priorita znamená pouze to, že banka měla před výplatou dividend z kmenových akcií nejprve zaplatit uvedené dividendy státu. Vzhledem k tomu, že kmenoví akcionáři neobdrželi žádné dividendy během období, kdy stát vlastnil prioritní akcie, ze kterých mají být vyplaceny mimořádné dividendy, neexistovala podle banky žádná povinnost prioritní dividendy vyplatit. Kromě toho FHB tvrdila, že stát stejně prioritní akcie, ze kterých mají být vyplaceny mimořádné dividendy, v okamžiku, kdy byly vyhlášeny dividendy za rok 2009, nevlastnil vzhledem k tomu, že akcie již byly předtím odkoupeny zpět.
(33)
FHB informovala Komisi, že se v roce 2010 účastnila zátěžového testu EU, který koordinoval Evropský výbor orgánů bankovního dohledu ve spolupráci s ECB a maďarským orgánem finančního dohledu. Zátěžový test byl zaměřen na kapitálovou přiměřenost, přičemž rizika spojená s likviditou nebyla přímo prověřována. Výsledky testu založené na konsolidovaných údajích ke konci roku 2009 naznačují, že FHB disponovala rezervou ve výši [více než 50] (12) milionů EUR kapitálu tier 1 v porovnání s prahovou hodnotou ve výši 6 % kapitálové přiměřenosti tier 1.
(34)
Zákonem CX z roku 2010 o změně některých zákonů v oblasti hospodářství a financí (dále jen „zákon CX z roku 2010“), který vstoupil v platnost dnem 21. srpna 2010, Maďarsko změnilo zákon CIV z roku 2008 o stabilitě systému finančního zprostředkování (dále jen „zákon o stabilizaci“). Zákonem CX z roku 2010 byl maďarskému státu zpětně poskytnut právní nárok požadovat od FHB kompenzaci za poskytnutí rekapitalizace, a to i přes to, že v době, kdy bylo na valné hromadě akcionářů FHB rozhodnuto o výplatě dividend, maďarský stát již nebyl akcionářem banky.
(35)
Dne 28. října 2010 maďarský stát a FHB podepsaly dohodu, podle níž měla FHB maďarskému státu vyplatit kompenzaci ve výši 890 milionů HUF za rekapitalizaci a úroky z prodlení ve výši 11 726 786 HUF.
(36)
Výše kompenzace byla údajně stanovena na základě podmínek režimu likvidity. Maďarské orgány uvedly, že rekapitalizace byla poskytnuta ze stejného zdroje financování jako podpora likvidity ve formě půjčky a z těchto důvodů by kompenzace za rekapitalizaci a na podporu likvidity měla být stejná. Kapitál byl bance FHB poskytnut dne 6. května 2009 a byl splacen dne 19. února 2010. Úroková sazba, která byla nakonec uplatněna, byla stejná jako úroková sazba zaplacená za půjčku ve výši přibližně 400 milionů EUR. Podle informací poskytnutých Maďarskem se výsledná měsíční průměrná úroková sazba pohybovala mezi 3,79 % a 4,08 %; aktuální částka byla vypočítávána na týdenní bázi. Podle informací poskytnutých maďarskými orgány byla celková částka kompenzace ve výši 890 milionů HUF vyplacena na konci roku 2010.
(37)
Úroky z prodlení byly účtovány v souladu s maďarskou referenční sazbou 5,97 %, kterou zveřejnila Komise (13), navýšenou o 100 bazických bodů. Úroky z prodlení byly vypočítány pro období od 21. srpna 2010, kdy vstoupil v platnost pozměněný zákon o stabilizaci, do 28. října 2010, kdy byla podepsána dohoda.
(38)
Dne 15. prosince 2011 uzavřely maďarský stát a FHB novou dohodu, na jejímž základě banka souhlasila s tím, že státu zaplatí souhrnnou částku ve výši 10,49 % z celkové výše rekapitalizace (tj. celkově 2 491 742 552 HUF). Podle této nové dohody se tak FHB zavazuje odvést státu do 31. prosince 2011 dodatečnou částku ve výši 1 601 742 552 HUF, vypočítanou jako rozdíl mezi celkovou kompenzací ve výši 890 milionů HUF uvedenou výše v bodě 36 a kompenzací, která již byla zaplacena dne 28. října 2010.
IV. PLÁN RESTRUKTURALIZACE
(39)
Dne 30. září 2010 Maďarsko předložilo Komisi aktualizovaný plán restrukturalizace FHB. Doplňkové informace o plánu restrukturalizace byly Komisi předloženy dopisem ze dne 3. října 2011. Hlavní aspekty plánu restrukturalizace byly již popsány v rozhodnutí Komise o zahájení řízení. Další prvky byly předloženy dne 3. října 2011 a jsou popsány v oddílech 4.1 až 4.3.
4.1. ŽIVOTASCHOPNOST
(40)
V roce 2010 bylo mezinárodní a domácí hospodářské prostředí v poměrně obtížné situaci, i když se objevily určité náznaky zlepšení. V roce 2010 ziskovost maďarského bankovního sektoru dalece zaostávala za předchozím rokem. Na základě zákona XC z roku 2010, který vstoupil v platnost dne 13. srpna 2010, maďarská vláda zavedla zvláštní daň pro finanční organizace dosahující celkové výše 187 miliard HUF, kterou zaplatily hlavně úvěrové instituce.
(41)
Poptávka retailových zákazníků po půjčkách byla v průběhu roku 2010 výrazně nižší; zároveň stranu nabídky oslabovaly nepříznivé změny regulačního prostředí a podmínek na trhu. Objem úvěrů poskytovaných firemním zákazníkům se v celém sektoru snížil, ačkoli některé banky, včetně FHB, své činnosti v oblasti podnikového bankovnictví rozšířily.
(42)
Nejvýznamnější událostí týkající se jak operací, tak finančních výsledků FHB byla její akvizice banky Allianz Commercial Bank Ltd (dále jen „Allianz Bank“) a dohoda o dlouhodobé strategické spolupráci mezi Allianz Hungaria Insurance Co. Ltd. (dále jen „Allianz Hungaria Insurance“) a FHB. Akvizice byla uzavřena do 30. září 2010. Zároveň byl v FBH zahájen integrační projekt s cílem sloučit Allianz Bank a FHB Commercial Bank a racionalizovat a optimalizovat operace celé skupiny (síť poboček, distribuční kanály, portfolio produktů, operace IT, organizační struktura a lidské zdroje atd.).
(43)
Akvizice příznivě ovlivnila čistý zisk skupiny FHB za rok 2010; jednorázové položky spojené s akvizicí vyvážily negativní dopad zvláštní bankovní daně, ztrát z úvěrového portfolia a zvyšující se náklady na financování. FHB dosáhla v roce 2010 celkového zisku ve výši 11,2 miliardy HUF, což ve srovnání s rokem 2009 představuje nárůst ve výši 58,9 %.
(44)
V důsledku akvizice Allianz Bank se počet retailových i podnikových bankovních účtů v FHB výrazně zvýšil, z […] v prosinci 2009 na […] v prosinci 2010 (+ […] %). Avšak kvůli velkému počtu spících účtů se objem vkladů nezvýšil úměrně, avšak zvýšil se z […] miliard HUF v prosinci 2009 na […] miliard HUF v prosinci 2010 (+[…] %). Podíl FHB na trhu v oblasti retailových a podnikových vkladů se zvýšil z […] % na […] % a z […] % na […] %. Akvizicí Allianz Bank se tak zvyšuje podíl vkladů ve skladbě finančních prostředků FHB a snižuje množství hypotečních dluhopisů z […] miliardy HUF v roce 2010 na […] miliard HUF v roce 2011.
(45)
FHB na základě odhadované konsolidované rozvahy a výkazu zisku a ztráty pro rok 2011 předpokládá, že by její ukazatel kapitálové přiměřenosti měl být v prosinci 2011 přibližně […] %. V této prognóze se zohledňuje dodatečná platba, která byla na základě dohody s maďarským státem uhrazena dne 15. prosince 2011 za rekapitalizaci provedenou v březnu 2009.
4.2. SDÍLENÍ NÁKLADŮ
(46)
Za rekapitalizaci ve výši 30 miliard HUF zaplatila FHB v říjnu 2010 kompenzaci ve výši 890 milionů HUF. Původně použitá úroková sazba byla stejná jako úroková sazba, která byla zaplacena za půjčku ve výši 120 miliard HUF, tedy měsíční průměrná sazba 3,79 % až 4,08 %.
(47)
V rámci nové dohody podepsané dne 15. prosince 2011 mezi FHB a maďarským státem se banka zavázala uhradit státu kompenzaci v celkové výši 2 491 742 552 HUF, což představuje 10,49 % výše rekapitalizace, jak bylo původně dohodnuto mezi bankou a státem v dohodě o rekapitalizaci.
4.3. OPATŘENÍ K OMEZENÍ NARUŠENÍ HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE
(48)
Dodatečné informace poskytnuté v říjnu 2011 se konkrétně netýkaly narušení hospodářské soutěže, kromě zdůraznění skutečnosti, že i přes koupi Allianz Bank zůstává podíl FHB na trhu retailových a podnikových vkladů omezený (v případě retailových vkladů [0,7 % až 1,3 %] a podnikových vkladů [0,4 % až 0,95 %] ke dni 31. prosince 2010 a v případě retailových vkladů [0,65 % až 1,3 %] a podnikových vkladů [1 % až 1,35 %] ke dni 30. června 2011).
V. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO ŘÍZENÍ
(49)
Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, neboť se domnívala, že hlavní předpoklady, z nichž vycházely plán restrukturalizace a obchodní prognóza FHB, nebyly dostatečně odůvodněné a nezohlednily nedávnou koupi Allianz Bank ze strany FHB. Kromě toho Komise rovněž vyjádřila pochyby o dlouhodobé životaschopnosti FHB vzhledem k tomu, že má vysokou expozici vůči financování z jiných zdrojů než klientských vkladů a vůči trhu s nemovitostmi v Maďarsku.
(50)
Kromě toho Komise vzhledem k nízké úrovni kompenzace, která byla státu vyplacena v říjnu 2010 za rekapitalizaci (odpovídající průměrné úrokové sazbě 3,79 % až 4,08 % v souladu s režimem likvidity), také vyjádřila pochybnosti, zda byl vlastní příspěvek banky k její restrukturalizaci dostatečný. Odkoupení Allianz Bank a dohoda s Allianz Hungaria Insurance rovněž vyvolaly pochybnosti o tom, zda byla podpora omezena na nezbytné minimum.
(51)
Nakonec Komise měla rovněž za to, že maďarské orgány neprokázaly, že byla přijata dostatečná opatření s cílem omezit narušení hospodářské soutěže, které na trhu způsobila podpora, již FHB obdržela, zejména s ohledem na její expanzivní strategii, nedávnou akvizici Allianz Bank a nedostatečnou kompenzaci vyplacenou státu za rekapitalizaci.
VI. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(52)
Komise obdržela připomínky Sdružení maďarských hypotečních bank (dále jen „sdružení“) dne 18. července 2011. Ve svých připomínkách sdružení znovu připomnělo rozsah krize, která zasáhla maďarské hospodářství a bankovní sektor v letech 2008-2009, a zdůraznilo, že rekapitalizace FHB proběhla v důsledku obtížné makroekonomické situace vyplývající z krize. Cílem zásahu státu ve prospěch FHB bylo řešit závažná rizika, se kterými se potýkalo maďarské odvětví hypotečních úvěrů a trh hypotečních dluhopisů. Ve skutečnosti v důsledku zranitelnosti vůči výkyvům měny, posilování švýcarského franku vůči maďarskému forintu klesajícího příjmu spotřebitelů a růstu nezaměstnanosti došlo k rychlému a závažnému zhoršení kvality portfolia hypotečních úvěrů, zvýšení počtu „špatných úvěrů“ a ubývání možností financování pro banky. Tak tomu bylo zejména v případě FHB, která je financována na kapitálovém trhu.
VII. PŘIPOMÍNKY ČLENSKÉHO STÁTU
(53)
Komise obdržela připomínky maďarských orgánů dne 2. března 2011, které byly doplněny připomínkami FHB zaslanými dopisem ze dne 11. července 2011.
7.1. ŽIVOTASCHOPNOST
(54)
V reakci na pochybnosti Komise ohledně správnosti předpokladů, na nichž je postaven plán restrukturalizace banky, maďarské orgány uvedly, že finanční prognózy vycházejí z předpokladů externích odborníků a jsou v souladu s informacemi, které byly k dispozici v době, kdy byly provedeny. Pokud jde o spolehlivost, nijak se neliší od jiných finančních plánů nebo odhadů provedených FHB.
(55)
Podle maďarských orgánů je dlouhodobá životaschopnost FHB zajištěna, o čemž svědčí úspěch FHB při získávání finančních prostředků jak na peněžních, tak na kapitálových trzích: v roce 2009 FHB vydala hypoteční dluhopisy za více než 60 miliard HUF a soukromí investoři rovněž bance půjčili celkem […].
(56)
Kromě toho maďarské orgány uvádějí, že pokud jde o retailové vkladní účty, údaje naznačují, že se podíl FHB v segmentu retailových vkladů v roce 2009 zvýšil z […] % na […] %; prognóza na konec roku 2010 činí […] %. Dále se počet retailových účtů, jakož i velikost portfolia těchto účtů důsledně a dynamicky zvyšovaly, a to i přesto, že prognóza naznačovala, že v portfoliu dojde k poklesu. Proto banka a maďarské orgány nepovažují prognózy ohledně retailových vkladů a retailových účtů za příliš optimistické.
(57)
Pokud jde o likviditu, FHB může být považována za trvale stabilní, což je mimo jiné způsobeno skutečností, že musí splňovat požadavky na likviditu předepsané ratingovými agenturami. Likvidita banky byla stabilní dokonce i v nejobtížnějších obdobích krize, což bylo potvrzeno v dopise guvernéra maďarské centrální banky ministru financí ze dne 19. března 2009.
(58)
A konečně, oslabení kvality aktiv banky během krize bylo způsobeno především makroekonomickou situaci Maďarska, ztenčujícím se příjmem domácností, klesající mírou zaměstnanosti a rostoucí mírou nezaměstnanosti, a nikoli posilováním švýcarského franku vůči maďarskému forintu. Ačkoli FHB zahájila několik programů zaměřených na řešení problémů dlužníků v obtížích, kvalita úvěrového portfolia se bude trvale zlepšovat především hospodářským vzestupem a zlepšením hospodářských ukazatelů. Hospodářské výhledy maďarské centrální banky a maďarské vlády pro rok 2011 uvádějí růst hrubého domácího produktu (dále jen „HDP“), postupné zvyšování zaměstnanosti a nižší míru nezaměstnanosti, což bude pravděpodobně mít významný dopad na úvěrové portfolio FHB.
7.2. SDÍLENÍ ZÁTĚŽE
(59)
Maďarské orgány konstatují, že FHB uzavřela dohodu s Allianz Bank a Allianz Hungaria Insurance až poté, co dne 19. února 2010 zcela splatila státu částku v celkové hodnotě emitovaných akcií a splatila akcie vydané během rekapitalizace. Dohody FHB s Allianz vstoupily v platnost v červnu a červenci 2010 a akvizice proběhla v září 2010. V této době FHB neměla v držení žádné státní prostředky. FHB proto nemohla financovat akvizici z rekapitalizace splacené v únoru 2010. Přípravné analýzy a diskuse mezi FHB a Allianz byly zahájeny až poté, co byla státní půjčka vrácena. Kupní cena, kterou FHB zaplatila za Allianz Bank (při zohlednění hodnoty vlastních akcií), činila přibližně 3,3 miliardy HUF, zatímco vlastní kapitál Allianz Bank činil k 30. září 2010 téměř 14 miliard HUF. FHB tedy mohla získat Allianz Bank, aniž by potřebovala kapitál, přičemž touto transakcí se její vlastní kapitál nesnížil.
(60)
Kromě toho skutečnost, že podpora byla omezena na nezbytné minimum, se odráží v tom, že ukazatel kapitálové přiměřenosti FHB, který v roce 2008 činil 11,3 %, dosáhl cíle 12 %, který Komise schválila v rámci záručního a kapitálového systému, až po rekapitalizaci.
(61)
Maďarské orgány rovněž poznamenaly, že FHB nevyplatila dividendy několik po sobě jdoucích let a odkoupila zpět v poměru k celkové hodnotě vlastního kapitálu akcionářů pouze malou část svých akcií. Vzhledem k tomu, že částka finančních prostředků vrácená vlastníkům a akcionářům byla v minulých letech nízká, bylo zajištěno přiměřené sdílení nákladů.
7.3. OPATŘENÍ K OMEZENÍ NARUŠENÍ HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE
(62)
Kromě opatření omezujících narušení hospodářské soutěže, která Komise zmiňovala ve svém rozhodnutí, maďarské orgány poukazují na další opatření vázaná na záruční a rekapitalizační systém a dohodu o rekapitalizaci mezi FHB a maďarským státem:
-
stát má zvláštní právo veta při výplatách dividend a akvizicích (14) a
-
banka musí zavést určitá omezení, pokud jde o platy, odměny a výhody jejích vyšších úředníků až do ukončení účasti maďarského státu (15).
(63)
Maďarské orgány uvádějí, že podle jejich výkladu pravidel státní podpory jsou nebo byla opatření upravující chování a jiná opatření omezující narušení hospodářské soutěže pro FBH závazná tak dlouho, dokud byl stát akcionářem banky.
(64)
Kromě opatření uvedených výše učinila FHB další závazky v bodě 3.8 dohody o rekapitalizaci, která stanoví, že rekapitalizace by měla být využita k dosažení těchto cílů:
-
FHB provede navýšení kapitálu v FHB Commercial Bank,
-
rekapitalizace přispěje ke stabilizaci maďarských trhů hypotečních cenných papírů a hypotečních úvěrů a financuje rozvoj úvěrů retailovým klientům a malým a středním podnikům,
-
rekapitalizace zlepší stabilitu FHB a posílí její aktivní účast na kapitálovém trhu, a tím přispěje i k obnovení důvěry investorů,
-
FHB se zapojí do konsolidace výše uvedených segmentů trhu,
-
FHB optimalizuje svou strukturu financování (strukturu závazků),
-
FHB rozšíří svůj soubor nástrojů, které jsou potřebné k odvrácení extrémních dopadů makroekonomických (směnný kurz) rizik na straně kapitálu.
(65)
Oproti pochybnostem, které vyjádřila Komise, rekapitalizace FHB neměla narušit hospodářskou soutěž rozšířením činností FHB Commercial Bank. Navýšení kapitálu v FHB Commercial Bank bylo závazkem přijatým v rámci dohody o rekapitalizaci. Hlavní činnost FHB Commercial Bank, která byla rovněž podpořena navýšením kapitálu ve výši 25 miliard HUF financovaným ze státní rekapitalizace, zůstala zachována. Portfolio podnikových úvěrů se soustavně rozšiřovalo, avšak nepřekročilo svůj dřívější vývoj růstu.
(66)
Podle názoru maďarských orgánů z výše uvedených skutečností vyplývá, že neexistuje žádný základ pro souhrnné posouzení opatření zaměřených na omezení narušení hospodářské soutěže ze strany Komise, ani její tvrzení, že „tato opatření jsou velmi omezená“. Proto maďarské orgány trvají na tom, že dohoda o rekapitalizaci splňovala kritéria stanovená jak v zákonu o stabilizaci, tak v příslušných sděleních Komise.
VIII. POSOUZENÍ PODPORY
8.1. EXISTENCE PODPORY
(67)
Komise již ve svém rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 24. ledna 2011 konstatovala, že jak rekapitalizace, tak podpora likvidity ve formě půjčky poskytnuté FHB představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy (16). Ani maďarský stát, ani FHB nepředložily žádný argument, který by toto zjištění zpochybnil.
8.2. ZÁKONNOST PODPORY
(68)
Komise již ve svém rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 24. ledna 2011 prohlásila, že rekapitalizace ve prospěch FHB nebyla v souladu s podmínkami záručního a rekapitalizačního systému. Zejména nesplňovala požadavky, které se mají uplatnit při navýšení kapitálu, jež přesahuje 2 % rizikově vážených aktiv příjemce. Opatření tak měla být oznámena Komisi samostatně v souladu s podmínkami záručního a rekapitalizačního systému a s čl. 108 odst. 3 Smlouvy.
(69)
V důsledku toho Maďarsko v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy protiprávně poskytlo podporu ve formě rekapitalizace ve prospěch FHB.
8.3. VYČÍSLENÍ PODPORY
(70)
V souvislosti s restrukturalizací FHB je třeba zohlednit všechna opatření, která jí byla poskytnuta. Proto je třeba při posouzení slučitelnosti vzít v úvahu jak rekapitalizaci ve výši 30 miliard HUF, tak půjčku na likviditu ve výši 120 miliard HUF.
8.4. SLUČITELNOST PODPORY
8.4.1. Právní základ
(71)
Jak již bylo uvedeno v rozhodnutí Komise ze dne 24. ledna 2011, vzhledem ke specifické situaci na finančních trzích se Komise domnívá, že opatření mohou být posouzena podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, který stanoví, že „za slučitelné s vnitřním trhem mohou být považovány: […] podpory, které mají […] napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“. Jelikož má toto rozhodnutí posoudit podporu, kterou FHB obdržela, a její plán restrukturalizace, považuje Komise za vhodné vycházet ve svém posouzení ze sdělení o použití pravidel pro poskytování státní podpory na finanční sektor během krize (17). Především, pokud jde o plán restrukturalizace banky, bude posouzení založeno na sdělení o restrukturalizaci (18).
8.4.2. Slučitelnost plánu restrukturalizace
8.4.2.1. Obnovení dlouhodobé životaschopnosti instituce
(72)
V rozhodnutí o zahájení řízení (19) vyjádřila Komise pochybnosti o věrohodnosti předpokladů, z nichž FHB vycházela ve svých finančních výhledech. Komise zaznamenala, že v plánu restrukturalizace předloženém bankou FHB v září 2010 nebylo vysvětleno, proč jsou tyto předpoklady správné. Dále vzhledem k tomu, že finanční výhledy zřejmě nebraly v potaz důsledky koupě Allianz Bank a dohody s Allianz Hungaria Insurance, nemohla se Komise domnívat, že uvedené výhledy zůstanou platné. Komise rovněž vyjádřila pochybnosti o předpokladech banky, jež se opírají o silný růst vkladů.
(73)
Komise dále měla rovněž obavy ohledně dlouhodobé životaschopnosti banky, pokud jde o obchodní model FHB, který byl považován za ohrožený krizí likvidity kvůli své silné závislosti na financování z jiných zdrojů než klientských vkladů a malému podílu vkladů. Komise se domnívala, že plán restrukturalizace banky ze září 2010, i když se zaměřoval na kapitálový výhled, neposkytoval dostatečné podrobnosti o dlouhodobě udržitelném financování banky.
(74)
Na základě doplňkových informací o plánu restrukturalizace banky poskytnutých v říjnu 2011 Komise konstatuje, že finanční prognózy v plánu restrukturalizace ze září 2010 jsou založeny na řádných a spolehlivých předpokladech. Aktualizované informace včetně odkoupení Allianz Bank ukazují nárůst v oblasti retailových a podnikových vkladů banky, který vyplývá z účtů získaných od Allianz Bank. Tato akvizice podporuje předpoklady ohledně růstu vkladů.
(75)
Komise také vítá skutečnost, že růst vkladů přispívá k diverzifikaci zdrojů financování banky, ke snížení relativního podílu hypotečních dluhopisů ve skladbě prostředků financování banky a snížení její závislosti na financování z jiných zdrojů než klientských vkladů. Podle poskytnutých informací se podíl financování z jiných zdrojů než klientských vkladů (tj. součet vydaných dluhopisů, vklady od bank a část hypotečních dluhopisů, která není použita na refinancování půjček) vyjádřený v procentech z celkových závazků banky snížil z [35 % až 30 %] ke dni 31. prosince 2009 na [30 % - 25 %] ke dni 31. prosince 2010. V důsledku tohoto vyvážení skladby prostředků financování banky směrem k vkladům se její průměrné náklady financování (vypočtené jako úrokové náklady na celkové závazky) zlepšily z [7-6,5] bazických bodů ke dni 31. prosince 2009 na [6-5,5] bazických bodů ke dni 31. prosince 2010. Rentabilita aktiv se také zlepšila z [0,90 %-1 %] v roce 2009 na [1,05 %-1,10 %] v roce 2010. Tento pozitivní trend je potvrzen v prognóze banky, v níž se předpokládá, že se rentabilita aktiv v roce 2014 podle základního scénáře stabilizuje na [1,05 %-1,2 %] a podle scénáře nepříznivého vývoje na [0,9 % -1,05 %]. V roce 2014 by rentabilita kapitálu podle základního scénáře činila [11 %-13 %] a podle scénáře nepříznivého vývoje [10 % - 12 %].
(76)
V rozhodnutí o zahájení řízení Komise rovněž vyjádřila své obavy ohledně dostatečnosti opatření, která v té době poskytly maďarské orgány k řešení expozice FHB vůči maďarském trhu s nemovitostmi a nepříznivým pohybům měny. Na základě informací předložených Maďarskem dne 9. prosince 2011 však Komise vítá, že FHB podnikla nezbytné kroky s cílem výrazně snížit svou účast na trhu hypotečních dluhopisů (20). Banka rovněž značně zvýšila svůj podíl úvěrů pro retailové klienty z [3 %-5 %] v roce 2009 na [9 %-11 %] v roce 2011. Komise dále poznamenává, že „transakce Allianz“ (21) významně přispěla k tomuto pozitivnímu trendu. Pokud jde o expozici banky vůči nepříznivým pohybům měny, je závazek FHB rozšířit svůj soubor nástrojů potřebných k odvrácení extrémních dopadů měnových rizik na straně kapitálu možné přijmout jako přiměřený k tomu, aby rozptýlil pochybnosti Komise (22), neboť poskytuje bance možnost, aby odstranila nebo zajistila své měnové riziko vyplývající z transakcí v cizích měnách.
(77)
Komise se proto domnívá, že aktualizovaný plán restrukturalizace, který přihlíží k transakci Allianz Bank, odůvodňuje konkrétní cílové hodnoty pro finanční výhledy FHB a přispívá k obnově dlouhodobé životaschopnosti banky.
8.4.2.2. Vlastní příspěvek banky (sdílení nákladů)
(78)
Komise vítá, že částka rekapitalizace byla již plně splacena státu 19. února 2010, tj. v době kratší než jeden rok, a že banka vrátila částku podpory s využitím svých vlastních zdrojů. FHB rovněž použila své vlastní finanční prostředky k zaplacení čtyř splátek střednědobé státní půjčky, které byly splatné dne 11. února 2011, 11. května 2011, 11. srpna 2011 a 11. listopadu 2011.
8.4.2.3. Omezení restrukturalizačních nákladů, kompenzace
(79)
Komise příznivě hodnotí včasné splacení částky rekapitalizace státu. Dále akvizice Allianz Bank ze strany FHB zlepšuje profil likvidity banky zvýšením částky retailových a podnikových vkladů. Tato akvizice je tak důležitým aspektem obchodního plánu banky a přispívá k její dlouhodobé ziskovosti. Nelze proto mít za to, že podpora poskytnutá FHB byla použita k rozvoji jejích činností v nových oblastech podnikání, neboť Allianz Bank i FHB působí na stejných trzích retailového a podnikového bankovnictví. V důsledku toho se Komise domnívá, že akvizice Allianz Bank Ltd ze strany FHB představuje vhodné opatření k zachování dlouhodobé životaschopnosti banky.
(80)
Komise dále konstatuje, že informace, které poskytly maďarské orgány, rozptýlily pochybnosti vyjádřené Komisí v rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 24. ledna 2011 o tom, zda akvizice Allianz Bank proběhla do značné míry na náklady státu. Akvizice Allianz Bank byla uzavřena dne 30. září 2010 po vrácení rekapitalizace státu dne 19. února 2010. Pokud jde o nesplacené částky půjčky, Komise příznivě hodnotí, že banka od února 2011 již uhradila čtyři splátky půjčky (23). Komise své hodnocení nezměnila ani při zohlednění „chybějící“ kompenzace za rekapitalizaci, tj. částky, kterou FHB původně nezaplatila, jelikož tato částka činila přibližně 1,6 miliardy HUF (40. bod odůvodnění) a cena za Allianz Bank činila 3,3 miliardy HUF (60. bod odůvodnění).
(81)
Pokud jde o kompenzaci za opatření podpory, Komise příznivě hodnotí, že FHB a maďarská vláda uzavřely dne 15. prosince 2011 dohodu, na základě které FHB souhlasila se zaplacením dodatečné kompenzace státu ve výši 1,6 miliardy HUF. Kromě platby 890 milionů HUF provedené v říjnu 2010 odpovídá celková platba banky FHB za rekapitalizaci ze strany maďarského státu kompenzaci ve výši 10,49 %, což je v souladu s podmínkami uvedenými v záručním a rekapitalizačním systému.
(82)
Komise příznivě hodnotí, že banka splatila rekapitalizaci poskytnutou státem v době kratší než jeden rok (tj. banka byla rekapitalizována dne 23. března 2009 a státu byla částka vrácena dne 19. února 2010).
(83)
Střednědobá půjčka, kterou banka obdržela v rámci režimu podpory likvidity, s sebou nese kompenzaci v podobě i) zvláštního práva čerpání MMF (dále jen „ZPČ“) +345 bazických bodů nebo ii) 12měsíční mezibankovní referenční úrokové sazby (dále jen „IBOR“) +100 bazických bodů +123,5 bazických bodů (což odpovídá měsíčnímu průměru v rozmezí 3,79 % až 4,08 %), podle toho, která hodnota je vyšší, v souladu s podmínkami stanovenými v režimu likvidity.
(84)
Dohoda o střednědobé státní půjčce zajistí, že bude splácena […] počínaje dnem 11. února 2011. Podle informací předložených maďarskými orgány zaplatila FHB čtyři splátky půjčky, které byly splatné 11. února 2011, 11. května 2011, 11. srpna 2011 a 11. listopadu 2011. Komise příznivě hodnotí, že FHB dosud rychle plnila své finanční závazky, pokud jde o střednědobou půjčku. Komise nemá důvod pochybovat o tom, že půjčka bude plně a včas splacena ke dni splatnosti.
(85)
Toto posouzení potvrzuje dobrý výkon FHB, a to i přes obtíže v maďarském bankovním sektoru a relativně vysokému poměru kapitálu tier 1 (12 % na konci roku 2008, který se po rekapitalizaci v roce 2009 zvýšil na 16,9 % a udržel si vysokou úroveň 10,5 % po splacení státního kapitálu). Kapitálový požadavek pro maďarské banky činil v této době 8 %. Na rozdíl od podobných institucí byla banka schopna uchovat si svou silnou kapitálovou pozici (ukazatel kapitálové přiměřenosti 10,5 % v březnu 2009 po splacení rekapitalizace státu). Kromě toho si udržela rating agentury Moody's Baa3, který ještě spadá do kategorie investičního stupně.
(86)
Na základě těchto skutečností se Komise domnívá, že FHB zaznamenala pouze dočasné problémy, které nemají zásadní charakter. Proto se domnívá, že kompenzace, kterou banka zaplatila, je přiměřená, neboť odpovídá kompenzaci požadované od v zásadě zdravé banky.
(87)
Vzhledem k tomu, že životaschopnost banky nebyla ohrožena pokračujícími obtížemi v Maďarsku, Komise nebude požadovat zaplacení další kompenzace státu.
(88)
Kromě toho byla kompenzace poskytnutá státu bankou FHB za střednědobou půjčku (viz 84. bod odůvodnění) v souladu s podmínkami stanovenými v režimu likvidity. Komise se proto domnívá, že kompenzace za obě opatření podpory je přiměřená.
(89)
Komise rovněž příznivě hodnotí, že banka nevyplatila za roky 2009 a 2010 žádné dividendy ze svých kmenových akcií. FHB rovněž zavedla určitá omezení, pokud jde o platy, odměny a výhody svých vyšších úředníků do doby skončení účasti maďarského státu.
(90)
Komise se proto domnívá, že plán restrukturalizace zajišťuje přiměřený vlastní příspěvek banky, jejích akcionářů a vedení na náklady restrukturalizace.
8.4.2.4. Opatření určená k nápravě narušení hospodářské soutěže
(91)
Komise konstatuje, že opatření obsažená v plánu restrukturalizace banky k omezení narušení hospodářské soutěže, jsou omezená. Za prvé nejsou uskutečňována žádná strukturální opatření. Za druhé, opatření upravující v plánu restrukturalizace chování banky se použijí pouze v době, kdy má banka k dispozici kapitál vložený státem. Komise příznivě hodnotí, že FHB dosud rychle plnila své finanční závazky vyplývající ze střednědobé půjčky. Komise nemá důvod pochybovat o schopnosti banky plně a včas splatit půjčku ke dni její splatnosti. Za čtvrté, postavení FHB na trhu se od akvizice Allianz Bank (s podílem na trhu ve výši [3 %-3,3 %] před akvizicí a [3,4 %-3,6 %] po akvizici) výrazně nezměnilo, což Komisi znovu ujišťuje, že vliv této akvizice na narušení hospodářské soutěže zůstává omezený.
(92)
Opatření týkající se chování banky se omezují na následující:
-
banka nesleduje žádnou agresivní obchodní strategii,
-
banka by neměla investovat do nových oblastí podnikání, pokud tyto investice nebyly schváleny před podepsáním dohody o rekapitalizaci,
-
banka by se měla vyhnout marketingu existence státní podpory.
(93)
Komise se nedomnívá, že ostatní opatření ohledně chování banky spojená s rekapitalizací, která maďarské orgány uvedly ve své odpovědi na rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 27. ledna 2011, lze považovat za opatření, jež mají omezovat narušení hospodářské soutěže způsobené touto podporou.
(94)
Avšak vzhledem k omezené velikosti podílu FHB na trhu retailového a podnikového bankovnictví v Maďarsku ([0,9 %-1,08 %] a [0,5 %-0,9 %] případně na trhu retailových a podnikových vkladů) a vzhledem ke skutečnosti, že banka splatila kapitál vložený státem za dobu kratší než jeden rok poté, co byl poskytnut, se Komise domnívá, že narušení hospodářské soutěže zůstává omezené. Navíc vzhledem k tomu, že FHB již splatila čtyři splátky střednědobé státní půjčky v rámci režimu podpory likvidity, Komise nemá důvod pochybovat o tom, že banka splatí úvěr v plné výši a včas.
(95)
Dále byla kompenzace vyplacená státu v souladu se záručním a rekapitalizačním systémem, a je proto přiměřená, jak je stanoveno v bodu 34 sdělení o restrukturalizaci.
ZÁVĚR
(96)
Komise se domnívá, že na základě informací poskytnutých maďarskými orgány a aktualizovaného plánu restrukturalizace FHB uvedeného v oddíle IV tohoto rozhodnutí jsou realizovaná podpůrná opatření ve formě půjčky na podporu likvidity a ve formě rekapitalizace slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy a splňují požadavky obsažené ve sdělení o restrukturalizaci, pokud jde o životaschopnost, sdílení nákladů a opatření na zmírnění narušení hospodářské soutěže.
(97)
Maďarsko výjimečně souhlasilo s tím, aby bylo toto rozhodnutí přijato v angličtině jako jediném závazném znění,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Opatření spočívající ve střednědobé státní půjčce ve výši 120 miliard HUF (přibližně 410 milionů EUR) udělené dne 25. března 2009 s termínem splatnosti dne 11. listopadu 2012 a v rekapitalizaci ve výši 30 miliard HUF (přibližně 100 milionů EUR) ve formě prioritních akcií, ze kterých budou vyplaceny zvláštní dividendy, plus jedna akcie s hlasovacím právem poskytnuté dne 31. března 2009, která Maďarsko provedlo ve prospěch FHB Jelzálogbank Nyrt, jsou slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Maďarsku.
V Bruselu dne 22. února 2012.
KOMISIJAS LĒMUMS
(2012. gada 22. februāris)
par valsts atbalstu Nr. SA.29608 (C37/10), ko īstenojusi Ungārija attiecībā uz FHB Jelzálogbank Nyrt rekapitalizāciju
(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 1021)
(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2014/296/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
uzaicinājusi ieinteresētās personas iesniegt savus apsvērumus saskaņā ar iepriekš minētajiem pantiem (1) un ņemot vērā šos apsvērumus,
tā kā:
I. PROCEDŪRA
(1)
Ungārija 2009. gada 25. martā piešķīra FHB Jelzálogbank Nyrt (turpmāk “FHB” jeb “banka”) vidēja termiņa valsts aizdevumu 120 miljardu Ungārijas forintu (HUF) (aptuveni 410 miljonu EUR (2)) apmērā saskaņā ar Ungārijas bankām paredzēto likviditātes shēmu, ko Komisija apstiprināja 2010. gada 14. janvārī (3). Ungārijas iestādes 2009. gada 31. martā veica FHB rekapitalizāciju HUF 30 miljardu (apmēram EUR 100 miljonu) apmērā jaunizlaistu īpašu dividenžu priekšrocību akciju veidā plus viena balsstiesīgā akcija, ko 2009. gada 31. martā piešķīra saskaņā ar Komisijas apstiprināto garantiju un rekapitalizācijas shēmu (4).
(2)
Ar 2009. gada 3. aprīļa, 13. maija, 14. jūlija un 11. septembra vēstulēm Komisija Ungārijas iestādēm pieprasīja informāciju par rekapitalizācijas nosacījumiem. Ungārijas iestādes atbildēja 2009. gada 24. aprīļa, 2. jūnija, 12. augusta un 9. oktobra vēstulēs.
(3)
Tā kā Komisijai bija bažas par bankas stabilitāti rekapitalizācijas brīdī, tā 2009. gada 19. oktobrī pieprasīja Ungārijai iesniegt FHB pārstrukturēšanas plānu saskaņā ar Komisijas paziņojumu par finanšu nozares dzīvotspējas atjaunošanu un tās pārstrukturēšanas pasākumu novērtējumu pašreizējās krīzes apstākļos atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem (5) (turpmāk “Paziņojums par pārstrukturēšanu”). Ungārija iesniedza papildu informāciju 2009. gada 12. un 19. novembrī un pārstrukturēšanas plāna projektu - 2010. gada 26. janvārī.
(4)
FHB2010. gada 19. februārī valstij atmaksāja pilnu rekapitalizācijas summu.
(5)
Ar 2010. gada 24. un 25. marta vēstulēm Ungārija Komisijai iesniedza turpmāku informāciju. FHB2010. gada 21. aprīlī rīkoja akcionāru pilnsapulci, kurā banka izlēma veikt atlīdzības maksājumu valstij par rekapitalizāciju. Pēc tam Komisija 2010. gada 22. aprīļa vēstulē pieprasīja sniegt informāciju.
(6)
Komisija 2010. gada 2. jūnija un 1. oktobra vēstulēs pieprasīja sniegt papildu informāciju. Ungārijas iestādes to sniedza 2010. gada 11. jūnija vēstulē.
(7)
Ungārija 2010. gada 15. jūnijā iesniedza atjauninātu pārstrukturēšanas plānu un 2010. gada 30. septembrī to papildināja ar svarīgiem jauniem datiem.
(8)
Ungārijas iestādes 2010. gada 18. jūnija, 28. jūlija un 5. oktobra vēstulēs iesniedza papildu informāciju un 2010. gada 29. oktobra vēstulē paziņoja Komisijai, ka FHB ir samaksājusi atlīdzību par rekapitalizāciju.
(9)
Komisija 2010. gada 16. decembrī nolēma uzsākt procedūru, kas noteikta Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk “Līgums”) 108. panta 2. punktā, attiecībā uz FHB paredzētajiem atbalsta pasākumiem. Pēc tam Ungārijas iestādes lūdza Komisiju veikt grozījumus šajā lēmumā, jo atsevišķas tā daļas ietvēra nepareizu un novecojušu informāciju. Tāpēc šo lēmumu aizstāja ar jaunu 2011. gada 24. janvāra lēmumu (6) (turpmāk “lēmums par procedūras uzsākšanu”). Ar 2011. gada 24. janvāra vēstuli Komisija informēja Ungārijas iestādes par savu lēmumu saistībā ar paziņoto pasākumu uzsākt procedūru, kas paredzēta Līguma 108. panta 2. punktā. Komisijas lēmums uzsākt procedūru 2011. gada 18. jūnijā tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Komisija uzaicināja ieinteresētās personas iesniegt apsvērumus par attiecīgo pasākumu.
(10)
Ar 2011. gada 2. marta vēstuli Ungārijas iestādes iesniedza savus apsvērumus par Komisijas 2011. gada 24. janvāra lēmumu uzsākt formālu izmeklēšanas procedūru attiecībā uz FHB piešķirto pasākumu. Šos apsvērumus papildināja piezīmes, ko 2011. gada 11. jūlija vēstulē iesniedza FHB.
(11)
Ar 2011. gada 18. jūlija vēstuli trešā persona (Magyar Jelzálogbank Egyesület - Ungārijas hipotēku banku asociācija) iesniedza piezīmes par Komisijas lēmumu uzsākt procedūru.
(12)
Ungārijas iestādes 2011. gada 3. oktobra vēstulē iesniedza atjauninātu pārstrukturēšanas plānu un papildu informāciju par rekapitalizācijas atlīdzību Ungārijas valstij.
(13)
FHB un Ungārijas valsts 2011. gada 15. decembrī parakstīja jaunu nolīgumu, saskaņā ar kuru banka apņēmās valstij atmaksāt atlīdzību, par ko sākotnēji tika panākta vienošanās rekapitalizācijas nolīgumā.
II. ATBALSTA SAŅĒMĒJA APRAKSTS
1.1. ATBALSTA SAŅĒMĒJS
(14)
Valsts izveidoja FHB 1997. gadā. Valsts pakāpeniski pārdeva savu FHB daļu. FHB 2003. gadā tika iekļauta Budapeštas biržas sarakstā, un 2007. gada augustā valsts samazināja savu akciju kontrolpaketi bankā līdz nedaudz vairāk par 4 %.
(15)
Sākotnēji FHB tika izveidota kā hipotēku banka, lai sekmētu hipotekāro ķīlu zīmju izmantošanu. Lai garantētu hipotekāro ķīlu zīmju maksimālu drošību, bankai tika piemēroti stingri noteikumi attiecībā uz ierobežotu darbību, nodrošinājumu un īpašu uzraudzību. Sākotnēji FHB drīkstēja izsniegt tikai ilgtermiņa hipotekāros aizdevumus un garantijas saistībā ar hipotekārajiem aizdevumiem, kā arī slēgt noteiktus atvasināto instrumentu darījumu veidus, lai nodrošinātu savu pozīciju, kas izriet no hipotekāro aizdevumu darījumiem. Hipotekārās ķīlu zīmes bija galvenais bankas kreditēšanas darbību finansēšanas avots. Turklāt FHB refinansēja citu banku piešķirtos hipotekāros aizdevumus.
(16)
FHB 2006. gadā ieviesa jaunu stratēģisko plānu, lai paplašinātu bankas darbību un filiāļu tīklu ar mērķi palielināt finansēšanas un darbības bāzi, ienākot privātpersonu pakalpojumu tirgū ar FHB Commercial Bank starpniecību. Laika gaitā FHB sāka pārdot dažādus privātpersonu un korporatīvo klientu aizdevumu produktus, kā arī piedāvāt kontu pārvaldības, noguldījumu pieņemšanas un maksājumu karšu pakalpojumus, tādējādi paplašinot produktu klāstu pasīvu daļā.
(17)
FHB ir grupa, kurā ietilpst mātesuzņēmums FHB Mortgage Bank Co. Plc un tam pilnībā piederoši meitasuzņēmumi, proti, FHB Commercial Bank Ltd, FHB Service Ltd, FHB Real Estate Ltd un FHB Life Annuity Real Estate Investment Ltd. Tā darbojas galvenokārt hipotekāro ķīlu zīmju tirgū. Šajā tirgū FHB pieder 23 % liela tirgus daļa (2009. gadā), un banka ir otra lielākā dalībniece Ungārijas tirgū (pēc OTP Bank, kam pieder 74 % liela tirgus daļa). FHB pieder 4,6 % liela tirgus daļa privātpersonu hipotēku tirgū un 0,6 % - privātpersonu noguldījumu tirgū.
(18)
Kad banka 2009. gada martā tika rekapitalizēta, tās kopējā bilance bija HUF 746,2 miljardi. Tajā pašā laikā bankas kapitāla pietiekamības rādītājs (turpmāk “CAR”) bija 10,5 %. Valsts veiktie kapitāla ieguldījumi 2009. gada beigās ļāva palielināt FHB CAR līdz 16,1 % (aprēķināts saskaņā ar Ungārijas grāmatvedības noteikumiem).
1.2. KONTEKSTS
(19)
Ungārija ir viena no dalībvalstīm, kuru vissmagāk ietekmēja finanšu krīze. Valdības pārmērīgie izdevumi vairāku gadu garumā, kā arī ar kredītiem finansētās būvniecība un patēriņa pieaugums jau pirms krīzes radīja nopietnu ekonomikas nelīdzsvarotību. Tā kā pārsvarā izplatīti bija mājsaimniecību aizdevumi euro un Šveices frankos, kā arī turpinājās atkarība no ārējā finansējuma, valsts un tās banku nozare kļuva īpaši neaizsargāti pret svārstībām Ungārijas forinta vērtībā, kas krīzes laikā būtiski samazinājās.
(20)
Finanšu krīze ietekmēja Ungāriju tādā mērā, ka Starptautiskajam Valūtas fondam (turpmāk “SVF”), Eiropas Savienībai (turpmāk “ES”) un Pasaules Bankai 2008. gada novembrī nācās izsniegt Ungārijai ārkārtas aizdevumus, lai mazinātu spriedzi valsts finanšu tirgos.
(21)
Atbildot uz nopietnajiem traucējumiem Ungārijas tautsaimniecībā, ko izraisīja krīze, Ungārijas valdība ieviesa vairākus pasākumus, kuru mērķis bija atbalstīt finanšu nozari un ko kopīgi finansēja SVF, ES un Pasaules Banka. Šie pasākumi ietvēra likviditātes atbalsta shēmu un garantiju un rekapitalizācijas shēmu.
(22)
Likviditātes atbalsta shēma (turpmāk “likviditātes shēma”), kas noteikta Ungārijas likumā par publiskajām finansēm, paredz nodrošināt finanšu iestāžu likviditāti aizdevumu veidā. Komisija šo shēmu apstiprināja 2009. gada 14. janvārī (7) un tās darbības laiku pagarināja vairākas reizes; pēdējoreiz - līdz 2011. gada 31. decembrim (8).
(23)
Ar 2009. gada 12. februāra lēmumu (9) Komisija apstiprināja Ungārijas garantiju un rekapitalizācijas shēmu. Saskaņā ar minēto shēmu Ungārijas valsts varēja parakstīties uz priekšrocību akcijām, kas tiek uzskatītas par banku 1. līmeņa kapitālu. Rekapitalizācijas shēmas darbības laiks tika pagarināts vairākas reizes, pēdējoreiz - līdz 2011. gada 31. decembrim.
(24)
Saskaņā ar garantiju un rekapitalizācijas shēmas noteikumiem, ja rekapitalizācija pārsniedz 2 % no bankas riska svērtajiem aktīviem (turpmāk “RWA”), Ungārijas iestādēm vispirms ir jāinformē Komisija un jāsniedz detalizēts novērtējums par to, kāpēc, viņuprāt, šāda banka arī turpmāk būtu jāuzskata par būtībā drošu iestādi. Ja Komisija nepiekrīt novērtējumam par to, ka banka ir būtībā droša, rekapitalizāciju var turpināt īstenot, tomēr ir jāpalielina atlīdzība, lai atspoguļotu lielāku risku, un pārstrukturēšanas plāns ir jāiesniedz Komisijai sešu mēnešu laikā pēc rekapitalizācijas.
FHB grūtību iemesli
(25)
Ungāriju smagi skāra finanšu krīze, kas kopā ar citām iekšējām problēmām banku nozarē pasliktināja Ungārijas banku situāciju.
(26)
FHB lūdza valsts atbalstu, jo, pretēji daudzām citām Ungārijas bankām, tai nebija mātesuzņēmuma eurozonā un tāpēc tā nevarēja saņemt lētu finansējumu no Eiropas Centrālās bankas (turpmāk “ECB”). ECB instrumenti, tostarp dažādi repo darījumi, bija pieejami eurozonā kopš 2008. gada rudens. Ungārijas Valsts banka 2010. gada sākumā izveidoja instrumentu, bet tas palielināja piekļuvi finansējumam Ungārijas forintos, nevis finansējumam euro, kas saskaņā ar FHB bija izšķiroši svarīgi krīzes smagākajā periodā (10).
(27)
Saskaņā ar Ungārijas iestādēm FHB rekapitalizācija bija nepieciešama, lai nodrošinātu bankas maksātspēju un novērstu likviditātes grūtības, ar ko saskārās visa Ungārijas banku nozare.
III. ATBALSTA PASĀKUMU APRAKSTS
(28)
Ungārijas piešķirtie atbalsta pasākumi FHB, kas aprakstīti Komisijas 2011. gada 24. janvāra lēmumā par procedūras uzsākšanu, ir šādi:
-
valsts vidēja termiņa aizdevums saskaņā ar likviditātes shēmu HUF 120 miljardu (aptuveni EUR 410 miljonu) apmērā, ko piešķīra 2009. gada 25. martā un kura termiņš ir 2012. gada 11. novembris,
-
rekapitalizācija HUF 30 miljardu (aptuveni EUR 100 miljonu) apmērā jaunizlaistu īpašu dividenžu priekšrocību akciju veidā plus viena balsstiesīgā akcija, ko piešķīra 2009. gada 31. martā saskaņā ar garantiju un rekapitalizācijas shēmu.
(29)
Ar rekapitalizācijas nolīgumu, kas noslēgts starp Ungāriju un FHB, tika noteikta valsts atlīdzības likme par akcijām, proti, 10,49 %, kas atbilst garantiju un rekapitalizācijas shēmā noteiktajai atlīdzības likme, ko piemēro būtībā drošām bankām un kas jāmaksā dividenžu veidā. Rekapitalizācija veidoja 9 % no FHB RWA, kas pārsniedz garantiju un rekapitalizācijas shēmā noteikto 2 % robežlielumu, kuru nepārsniegušās saņēmējas iestādes var uzskatīt par būtībā drošām. Tā kā šis pasākums pirms īstenošanas netika paziņots Komisijai, tai nebija iespējas pārbaudīt, vai saskaņā ar minēto garantiju un rekapitalizācijas shēmu banku varēja uzskatīt par būtībā drošu banku. Ja saskaņā ar garantiju un rekapitalizācijas shēmu saņēmējs tiek atzīts par nedrošu, ir nepieciešams iesniegt pārstrukturēšanas plānu un atlīdzības likmei ir jāatspoguļo bankas nedrošais stāvoklis, turklāt tai jābūt augstākai nekā atlīdzības likmei, ko piemēro būtībā drošām bankām.
(30)
Neatkarīgi uz šīm grūtībām banka minētajā periodā spēja pārvarēt šo situāciju: tai bija spēcīga kapitāla pozīcija (10,5 % CAR 2009. gada martā), un Moody's Investors Service (turpmāk “Moody's”) tai bija piešķīris reitingu Baa3, kas joprojām ir investīciju kategorijā. Banka 2010. gada februārī, t. i., mazāk nekā deviņus mēnešus pēc rekapitalizācijas, atpirka īpašu dividenžu priekšrocību akcijas, kas bija valsts turējumā.
(31)
Banka nolēma samaksāt atlīdzību par rekapitalizāciju, pamatojoties uz pārskatīto konsolidēto pašreizējo un paredzamo CAR, ņemot vērā makroekonomikas prognozes, ko izmantoja 2010. gada plānošanā, kā arī informāciju par sagaidāmajiem apjomiem, bilancēm un riskiem, kas iekļauta bankas 2010. gada finanšu plānā. Šajā pārskatīšanā tika secināts, ka, neraugoties uz globālo finanšu krīzi, bankas situācija gada beigās bija ievērojami labāka, nekā tika paredzēts 2009. gada sākumā, kad ar Ungārijas valsti tika noslēgts nolīgums par bankas rekapitalizāciju.
(32)
FHB atmaksāja rekapitalizācijas summu valstij, tomēr nesniedza tai nekādu atlīdzību, tādējādi pārkāpjot rekapitalizācijas nolīguma noteikumus (11). Tomēr banka uzskatīja, ka īpašu dividenžu priekšrocību akcijas, kas bija valsts turējumā, nedeva automātiskas tiesības uz dividenžu izmaksu un to priekšrocība nozīmēja tikai to, ka bankai bija jāmaksā valstij dividendes pirms parasto akciju dividenžu izmaksas. Tā kā periodā, kad valsts turējumā bija īpašu dividenžu priekšrocību akcijas, parastie akcionāri nesaņēma dividendes, bankai tās skatījumā nebija pienākuma maksāt priekšrocību dividendes. Turklāt FHB apgalvoja, ka jebkurā gadījumā laikā, kad tika izlemts par dividenžu izmaksu par 2009. gadu, valsts turējumā nebija īpašu dividenžu priekšrocību akcijas, jo šīs akcijas tika atpirktas jau iepriekš.
(33)
FHB informēja Komisiju, ka 2010. gadā tā piedalījās ES mēroga stresa pārbaudē, ko koordinēja Eiropas Banku uzraudzības iestāžu komiteja sadarbībā ar ECB un Ungārijas Finanšu uzraudzības iestādi. Šajā stresa pārbaudē galvenā uzmanība bija pievērsta kapitāla pietiekamībai, savukārt likviditātes risks netika tieši pārbaudīts. Šā testa rezultāti, kuru pamatā bija konsolidētie rādītāji 2009. gada beigās, liecināja par 1. līmeņa kapitāla rezervēm [vairāk nekā EUR] (12) 50 miljonu apmērā salīdzinājumā ar FHB noteikto 1. līmeņa kapitāla pietiekamības rādītāja robežlielumu - 6 %.
(34)
Saskaņā ar 2010. gada likumu CX par grozījumiem atsevišķos likumos par ekonomikas un finanšu jautājumiem (turpmāk “2010. gada likums CX”), kas stājās spēka 2010. gada 21. augustā, Ungārija veica grozījumus 2008. gada likumā CIV par finanšu starpnieku sistēmas stabilitāti (turpmāk “Stabilizācijas likums”). Ar 2010. gada likumu CX Ungārijas valstij ar atpakaļejošu datumu tika piešķirtas tiesības pieprasīt FHB atlīdzību par rekapitalizāciju, lai arī laikā, kad notika FHB akcionāru sapulce, kurā izlēma par dividenžu izmaksu, Ungārijas valsts vairs nebija akcionāre.
(35)
Ungārijas valsts un FHB2010. gada 28. oktobrī parakstīja nolīgumu, saskaņā ar kuru FHB bija pienākums Ungārijas valstij samaksāt atlīdzību par rekapitalizāciju HUF 890 miljonu apmērā, kā arī procentus par nokavētu maksājumu HUF 11 726 786 apmērā.
(36)
Šķiet, ka atlīdzības likmi noteica, pamatojoties uz likviditātes shēmas noteikumiem. Ungārijas iestādes apgalvoja, ka rekapitalizāciju finansēja no tiem pašiem avotiem kā likviditātes atbalstu aizdevuma veidā, tāpēc atlīdzībai par rekapitalizāciju un likviditātes atbalstu jābūt vienādai. Kapitālu FHB piešķīra 2009. gada 6. maijā, un tas tika atmaksāts 2010. gada 19. februārī. Piemērojamā procentu likme bija tāda pati kā likme, ko maksāja par aizdevumu aptuveni EUR 400 miljonu apmērā. Saskaņā ar Ungārijas sniegto informāciju vidējā mēneša procentu likme sasniedza 3,79 - 4,08 %; faktiskā summa tika aprēķināta katru nedēļu. Saskaņā ar Ungārijas iestāžu sniegto informāciju kopējā atlīdzības summa HUF 890 miljonu apmērā tika samaksāta 2010. gada beigās.
(37)
Procenti par nokavētu maksājumu tika piemēroti saskaņā ar Ungārijas atsauces likmi 5,97 %, ko publicējusi Komisija (13) un kas palielināta par 100 bāzes punktiem. Procenti par nokavētu maksājumu tika aprēķināti par periodu no 2010. gada 21. augusta, kad stājās spēkā grozītais Stabilizācijas likums, līdz 2010. gada 28. oktobrim, kad tika parakstīts nolīgums.
(38)
Ungārijas valsts un FHB2011. gada 15. decembrī noslēdza jaunu nolīgumu, saskaņā ar kuru banka piekrita maksāt valstij nolemto summu 10,49 % apmērā no kopējās rekapitalizācijas summas (t. i., no kopējās maksājamās summas HUF 2 491 742 552 apmērā). Saskaņā ar šo jauno nolīgumu FHB apņēmās līdz 2011. gada 31. decembrim valstij samaksāt papildu summu HUF 1 601 742 552, kas aprēķināta kā starpība starp kopējo atlīdzības summu HUF 890 miljonu apmērā, kas minēta iepriekš 36. apsvērumā, un atlīdzību, kas jau tika samaksāta 2010. gada 28. oktobrī.
IV. PĀRSTRUKTURĒŠANAS PLĀNS
(39)
Ungārija 2010. gada 30. septembrī iesniedza Komisijai atjauninātu FHB pārstrukturēšanas plānu. Ar 2011. gada 3. oktobra vēstuli Komisijai tika iesniegta papildu informācija par pārstrukturēšanas plānu. Galvenie pārstrukturēšanas plāna aspekti jau ir aprakstīti Komisijas lēmumā par procedūras uzsākšanu. Papildu elementi tika iesniegti 2011. gada 3. oktobrī un ir aprakstīti 4.1.-4.3. iedaļā.
4.1. DZĪVOTSPĒJA
(40)
Starptautiskā un valsts mēroga ekonomikas vide 2010. gadā bija samērā sarežģīta, lai gan bija vērojamas stāvokļa uzlabošanās pazīmes. Ungārijas banku nozares rentabilitāte 2010. gadā krietni atpalika no iepriekšējā gada rādītājiem. Saskaņā ar 2010. gada likumu XC, kas stājās spēkā 2010. gada 13. augustā, Ungārijas valdība ieviesa īpašu nodokli finanšu iestādēm, kas kopumā sasniedza HUF 187 miljardus un ko maksāja galvenokārt kredītiestādes.
(41)
Privātpersonu pieprasījumi pēc aizdevumiem 2010. gadā krietni samazinājās; tajā pašā laikā piedāvājumu samazināja normatīvās vides un tirgus nosacījumu nelabvēlīgas izmaiņas. Turklāt šajā sektorā situācija pasliktinājās arī uzņēmumu kreditēšanas jomā, lai gan dažas bankas, tostarp FHB, paplašināja savas korporatīvās darbības.
(42)
Vissvarīgākais notikums saistībā ar FHB darbībām un finansiālajiem rezultātiem bija Allianz Commercial Bank Ltd (turpmāk “Allianz Bank”) iegāde un ilgtermiņa stratēģiskās sadarbības nolīgums starp Allianz Hungaria Insurance Co. Ltd. (turpmāk “Allianz Hungaria Insurance”) un FHB. Iegāde tika pabeigta 2010. gada 30. septembrī. Tajā pašā laikā FHB uzsāka integrācijas projektu, lai apvienotu Allianz Bank un FHB Commercial Bank un racionalizētu un optimizētu visas grupas darbības (filiāļu tīklu, izplatīšanas kanālus, produktu portfeli, IT darbības, organizācijas struktūru un cilvēkresursus utt.).
(43)
Iegāde pozitīvi ietekmēja FHB grupas tīro peļņu 2010. gadā; ārkārtas ieņēmumi saistībā ar iegādi līdzsvaroja īpašā banku nodokļa, aizdevumu portfeļa zaudējumu un pieaugošo finansējuma izmaksu negatīvo ietekmi. FHB kopējā peļņa 2010. gadā bija HUF 11,2 miljardi, kas ir pieaugums par 58,9 % salīdzinājumā ar 2009. gadu.
(44)
Allianz Bank iegādes rezultātā privātpersonu un korporatīvo klientu kontu skaits FHB ievērojami palielinājās - no […] 2009. gada decembrī līdz […] 2010. gada decembrī (+ […] %). Tomēr pasīvo kontu lielā skaita dēļ noguldījumu summa nepalielinājās proporcionāli, bet gan pieauga no HUF […] miljardiem 2009. gada decembrī līdz HUF […] miljardiem 2010. gada decembrī (+ […] %). FHB tirgus daļa privātpersonu un korporatīvo klientu noguldījumu tirgos palielinājās attiecīgi no […] % līdz […] % un no […] % līdz […] %. Tādējādi Allianz Bank iegāde palielināja noguldījumu daļu FHB finansējuma portfelī un samazināja hipotekāro ķīlu zīmju summu no HUF […] 2010. gadā līdz HUF […] miljardiem 2011. gadā.
(45)
FHB prognozē, ka, pamatojoties uz aplēsto konsolidēto bilanci un ieņēmumu pārskatu par 2011. gadu., 2011. gada decembrī tās CAR vajadzētu būt apmēram […] %. Šajā prognozē ņemts vērā papildu maksājums Ungārijas valstij saistībā ar 2009. gada martā īstenoto rekapitalizāciju. Šis papildu maksājums tika veikts 2011. gada 15. decembrī saskaņā ar Ungārijas valsti.
4.2. SLOGA SADALE
(46)
Par rekapitalizāciju HUF 30 miljardu apmērā FHB 2010. gada oktobrī samaksāja valstij atlīdzību HUF 890 miljonu apmērā. Sākotnēji piemērotā procentu likme bija tāda pati kā tā, ko maksāja par HUF 120 miljardu aizdevumu, jeb vidējā mēneša likme robežās no 3,79 % līdz 4,08 %.
(47)
Saskaņā ar jauno nolīgumu, ko FHB un Ungārijas valsts parakstīja 2011. gada 15. decembrī, banka apņēmās valstij samaksāt kopējo atlīdzības summu HUF 2 491 742 552 apmērā, kas veido 10,49 % no rekapitalizācijas summas, kā par to rekapitalizācijas nolīgumā sākotnēji vienojušās banka un valsts.
4.3. PASĀKUMI KONKURENCES IZKROPĻOJUMU IEROBEŽOŠANAI
(48)
Papildu informācijā, ko iesniedza 2011. gada oktobrī, nebija īpaši izskatīts jautājums par konkurences izkropļojumiem, izņemot uzsvērto faktu, ka, neraugoties uz Allianz Bank iegādi, FHB tirgus daļa privātpersonu un komerciālo klientu noguldījumu jomā joprojām ir ierobežota (attiecīgi [0,7 %-1,3 %] un [0,4 %-0,95 %] 2010. gada 31. decembrī un attiecīgi [0,65 %-1,3 %] un [1 %-1,35 %] 2011. gada 30. jūnijā).
V. IEMESLI, KAS PAMATO FORMĀLAS PROCEDŪRAS UZSĀKŠANU
(49)
Komisija uzsāka formālu izmeklēšanas procedūru, jo tā uzskatīja, ka galvenie pieņēmumi, kas ir pamatā FHB pārstrukturēšanas plānam un darījumu prognozēm, nebija pietiekami pamatoti un tajos netika ņemta vērā FHB īstenotā Allianz Bank iegāde. Turklāt Komisija pauž šaubas par FHB ilgtermiņa dzīvotspēju, ņemot vērā bankas lielo atkarību no starpbanku finansējuma un nekustamā īpašuma tirgus Ungārijā.
(50)
Ņemot vērā valstij 2010. gada oktobrī samaksātās rekapitalizācijas atlīdzības zemo apjomu (kas atbilst vidējai procentu likmei 3,79 %-4,08 %, kā noteikts likviditātes shēmā), Komisija pauda arī bažas par to, vai pašas bankas ieguldījums pārstrukturēšanā bija pietiekams. FHB īstenotā Allianz Bank iegāde un nolīgums ar Allianz Hungaria Insurance radīja bažas par to, vai atbalsts bija ierobežots līdz nepieciešamajam minimālajam apjomam.
(51)
Visbeidzot, Komisija arī uzskatīja, ka Ungārijas iestādes nebija apliecinājušas, ka tika īstenoti pietiekami pasākumi, lai ierobežotu konkurences izkropļojumus, ko tirgū radījis FHB piešķirtais atbalsts, jo īpaši ņemot vērā bankas attīstības stratēģiju, neseno Allianz Bank iegādi un nepietiekamo atlīdzību, kas samaksāta par valsts veikto rekapitalizāciju.
VI. IEINTERESĒTO PERSONU APSVĒRUMI
(52)
Komisija 2011. gada 18. jūlijā saņēma Ungārijas hipotēku banku asociācijas (turpmāk “Asociācija”) apsvērumus. Šajos apsvērumos Asociācija atgādināja par krīzes, kas 2008.-2009. gadā skāra Ungārijas tautsaimniecību un banku nozari, apmēru, un norādīja, ka FHB rekapitalizācija notika sarežģītas makroekonomiskās vides apstākļos, ko radīja krīze. Valsts intervence FHB labā tika īstenota, lai novērstu nopietnus riskus Ungārijas hipotēku kredītu nozarē un hipotekāro ķīlu zīmju tirgū. Tā kā pastāvēja neaizsargātība pret valūtas svārstībām, pieauga Šveices franka vērtība attiecībā pret Ungārijas forintu, patērētāju ienākumi samazinājās un pieauga bezdarba līmenis, strauji un pamatīgi kritās hipotēku kredītu portfeļa kvalitāte un palielinājās “slikto kredītu” skaits, kā arī saruka banku finansēšanas iespējas. Tas jo īpaši attiecās uz FHB, kas finansējumu saņēma no kapitāla tirgus.
VII. DALĪBVALSTS APSVĒRUMI
(53)
Komisija 2011. gada 2. martā saņēma Ungārijas iestāžu apsvērumus, un pēc tam 2011. gada 11. jūlija vēstulē FHB iesniedza papildu apsvērumus.
7.1. DZĪVOTSPĒJA
(54)
Atbildot uz Komisijas bažām par bankas pārstrukturēšanas plāna pamatā esošo pieņēmumu precizitāti, Ungārijas iestādes apgalvo, ka finanšu prognozes ir balstītas uz ārējo ekspertu pieņēmumiem un ir saskaņā ar informāciju, kas bija pieejama attiecīgajā periodā. Attiecībā uz stabilitāti šis plāns ne ar ko neatšķiras no pārējiem FHB finanšu plāniem vai prognozēm.
(55)
Saskaņā ar Ungārijas iestāžu informāciju FHB ilgtermiņa dzīvotspēja ir nodrošināta, ko pierāda FHB panākumi līdzekļu piesaistīšanā gan naudas, gan kapitāla tirgos: 2009. gadā FHB emitēja hipotekārās ķīlu zīmes un obligācijas vairāk nekā HUF 60 miljardu apmērā, un privātie ieguldītāji bankai kopumā aizdeva […].
(56)
Turklāt Ungārijas iestādes apgalvo, ka dati par privātpersonu noguldījumu kontiem liecina, ka FHB daļa privātpersonu noguldījumu segmentā 2009. gadā pieauga no […] % līdz […] %; prognozētais 2010. gada beigu rādītājs ir […] %. Pastāvīgi un dinamiski palielinājies privātpersonu kontu skaits un šādu kontu portfeļa apjoms, neraugoties uz tirgus prognozēm par portfeļa samazinājumu. Tāpēc banka un Ungārijas iestādes neuzskata, ka prognozes par privātpersonu noguldījumiem un kontiem būtu pārāk optimistiskas.
(57)
FHB likviditātes stāvokli var uzskatīt par noturīgi stabilu, ko cita starpā ietekmējis fakts, ka bankai ir jāizpilda likviditātes prasības, ko noteikušas kredītreitingu aģentūras. Bankas likviditātes stāvoklis bija stabils pat sarežģītākajos krīzes periodos, ko apstiprina Ungārijas Centrālās bankas vadītāja 2009. gada 19. marta vēstule finanšu ministram.
(58)
Visbeidzot, bankas aktīvu kvalitātes pasliktināšanos krīzes laikā galvenokārt ietekmēja Ungārijas makroekonomiskā situācija, mājsaimniecību ienākumu kritums, nodarbinātības rādītāju pazemināšanās un pieaugošais bezdarba līmenis, nevis Šveices franka vērtības pieaugums attiecībā pret Ungārijas forintu. Lai gan FHB ir ieviesusi vairākas shēmas, kuru mērķis ir risināt problēmas saistībā ar finansiālās grūtībās nonākušiem debitoriem, aizdevumu portfeļa kvalitāte tiks pastāvīgi uzlabota, galvenokārt pateicoties ekonomikas atlabšanai un ekonomisko rādītāju uzlabojumam. Saskaņā ar Ungārijas Centrālās bankas un Ungārijas iestāžu izstrādātajām ekonomikas prognozēm 2011. gadam iekšzemes kopprodukts (turpmāk “IKP”) palielināsies, pakāpeniski uzlabosies nodarbinātības rādītāji un bezdarba līmenis būs zemāks, kas, iespējams, ievērojami ietekmēs arī FHB aizdevumu portfeli.
7.2. SLOGA SADALE
(59)
Ungārijas iestādes norāda, ka FHB noslēdza nolīgumus ar Allianz Bank un Allianz Hungaria Insurance pēc tam, kad FHB2010. gada 19. februārī valstij bija pilnībā atlīdzinājusi visu emitēto akciju vērtību un izpirkusi akcijas, kas emitētas rekapitalizācijas laikā. FHB un Allianz noslēdza nolīgumus 2010. gada jūnijā un jūlijā, un iegāde notika 2010. gada septembrī. Tajā laikā FHB turējumā nebija nekādu valsts līdzekļu. Tāpēc FHB nebūtu varējusi finansēt iegādi, izmantojot rekapitalizācijas summu, kas tika atmaksāta 2010. gada februārī. Sagatavošanas analīze un apspriedes starp FHB un Allianz tika sāktas tikai pēc valsts aizdevuma atmaksāšanas. Turklāt pirkuma cena, ko FHB samaksāja Allianz Bank (ņemot vērā atpirkto pašu akciju vērtību), bija apmēram HUF 3,3 miljardi, savukārt Allianz Bank pašu kapitāls 2010. gada 30. septembrī bija HUF 14 miljardi. Tādējādi, lai iegādātos Allianz Bank, FHB nebija nepieciešams kapitāls, un šis darījums nesamazināja FHB pašu kapitālu.
(60)
Turklāt to, ka atbalsts bija ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam, atspoguļo fakts, ka FHB CAR, kas 2008. gadā bija 11,3 %, tikai pēc rekapitalizācijas sasniedza 12 % CAR mērķi, ko Komisija apstiprināja garantiju un kapitāla shēmā.
(61)
Ungārijas iestādes arī norāda, ka FHB nebija izmaksājusi dividendes vairākus gadus pēc kārtas, un banka bija atpirkusi tikai nelielu daļu no savām akcijām attiecībā pret akcionāru pašu kapitāla kopējo vērtību. Tā kā īpašniekiem un akcionāriem atgriezto līdzekļu summa pēdējo gadu laikā bija neliela, tika nodrošināta piemērota sloga sadale.
7.3. PASĀKUMI KONKURENCES IZKROPĻOJUMU IEROBEŽOŠANAI
(62)
Papildus pasākumiem, lai ierobežotu konkurences izkropļojumus, kas minēti Komisijas lēmumā, Ungārijas iestādes norāda uz turpmākiem pasākumiem saistībā ar garantiju un rekapitalizācijas shēmu un rekapitalizācijas nolīgumu starp FHB un Ungārijas valsti:
-
valstij ir īpašas veto tiesības uz dividenžu maksājumiem un iegādēm (14); kā arī
-
kamēr spēkā ir Ungārijas valsts intereses, bankai ir jāievēro daži ierobežojumi attiecībā uz bankas augstāko amatpersonu algām, atlīdzību un pabalstiem (15).
(63)
Ungārijas iestādes norāda, ka saskaņā ar to interpretāciju par valsts atbalsta noteikumiem šie ar rīcību saistītie pasākumi un citi pasākumi, kas ierobežo konkurences izkropļojumus, ir vai bija saistoši FHB tik ilgi, kamēr valsts ir bankas akcionāre.
(64)
Papildus iepriekš minētajiem pasākumiem FHB rekapitalizācijas nolīguma 3.8. punktā iekļāva turpmākas saistības, kas paredz, ka rekapitalizācija būtu jāizmanto, lai īstenotu šādus mērķus:
-
FHB jāpalielina FHB Commercial Bank kapitāls;
-
rekapitalizācijai jāpalīdz stabilizēt Ungārijas hipotekāro ķīlu zīmju un hipotekāro aizdevumu tirgu un jāļauj finansēt privātpersonu un MVU kreditēšanas attīstību,
-
rekapitalizācijai jāuzlabo FHB stabilitāte un jāpastiprina bankas aktīvu darbība kapitāla tirgū, tādējādi sekmējot ieguldītāju uzticības atjaunošanu,
-
FHB jāpiedalās iepriekš minēto tirgus segmentu konsolidēšanā,
-
FHB jāoptimizē tās finansēšanas struktūra (saistību struktūru),
-
FHB jāpaplašina savu instrumentu kopums, kas nepieciešams, lai novērstu makrorisku (maiņas kursa risku) ekstrēmo ietekmi uz kapitālu.
(65)
Pretstatā Komisijas paustajām bažām FHB rekapitalizācijas mērķis nebija izkropļot konkurenci, paplašinot FHB Commercial Bank darbības. FHB Commercial Bank kapitāla palielinājums tika veikts saskaņā ar rekapitalizācijas nolīgumā noteiktajām saistībām. Ir saglabāta FHB Commercial Bank pamatdarbība, atbalstot to ar kapitāla palielinājumu HUF 25 miljardu apmērā, ko finansēja ar valsts veiktu rekapitalizāciju. Korporatīvo aizdevumu portfelis ir pastāvīgi paplašinājies, nepārsniedzot iepriekšējās pieauguma tendences.
(66)
Saskaņā ar Ungārijas iestāžu iesniegto informāciju iepriekš minētais liecina, ka Komisijas kopsavilkuma spriedums par konkurences izkropļojumu ierobežošanas pasākumiem un apgalvojums, ka “šie pasākumi ir ļoti ierobežoti”, nav pamatots. Tāpēc Ungārijas iestādes uzsver, ka rekapitalizācijas nolīgums atbilda Stabilizācijas likumā un attiecīgajos Komisijas paziņojumos noteiktajiem kritērijiem.
VIII. ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS
8.1. ATBALSTA ESAMĪBA
(67)
Komisija jau 2011. gada 24. janvāra lēmumā par procedūras uzsākšanu konstatēja, ka gan FHB rekapitalizācija, gan likviditātes atbalsts aizdevuma veidā, ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē (16). Ne Ungārijas valsts, ne FHB nav iesniegusi nekādus apsvērumus, lai apstrīdētu šo konstatējumu.
8.2. ATBALSTA LIKUMĪBA
(68)
Komisija jau 2011. gada 24. janvāra lēmumā par procedūras uzsākšanu noteica, ka FHB rekapitalizācija neatbilda garantiju un rekapitalizācijas shēmas nosacījumiem. Jo īpaši tajā nebija ievērotas prasības, kas jāizpilda, ja kapitāla palielinājums pārsniedz 2 % no saņēmēja RWA. Tāpēc saskaņā ar garantiju un rekapitalizācijas shēmas nosacījumiem un Līguma 108. panta 3. punkta noteikumiem par šo pasākumu bija atsevišķi jāpaziņo Komisijai.
(69)
Tādējādi Ungārija nelikumīgi īstenoja atbalstu FHB rekapitalizācijas veidā, pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punkta noteikumus.
8.3. ATBALSTA KVANTITATĪVS NOVĒRTĒJUMS
(70)
FHB pārstrukturēšanas kontekstā jāņem vērā visi bankai piešķirtie pasākumi. Tāpēc saderības novērtējumā jāņem vērā gan rekapitalizācija HUF 30 miljardu apmērā, gan likviditātes aizdevums HUF 120 miljardu apmērā.
8.4. ATBALSTA SADERĪGUMS
8.4.1. Juridiskais pamats
(71)
Kā jau minēts Komisijas 2011. gada 24. janvāra lēmumā, ņemot vērā īpašos apstākļus finanšu tirgos, Komisija uzskata, ka šos pasākumus var izskatīt saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, kas paredz, ka “Turpmāk norādīto var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu: […] atbalstu, kas […] novērš nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā”. Tā kā šā lēmuma mērķis ir novērtēt FHB piešķirto atbalstu un bankas pārstrukturēšanas plānu, Komisija uzskata par piemērotu savu novērtējumu balstīt uz paziņojumiem par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu finanšu nozarei krīzes apstākļos (17). Jo īpaši bankas pārstrukturēšanas plāna novērtējums tiks balstīts uz Paziņojumu par pārstrukturēšanu (18).
8.4.2. Pārstrukturēšanas plāna saderība
8.4.2.1. Uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana
(72)
Lēmumā par procedūras uzsākšanu (19) Komisija pauda šaubas par finanšu prognozēs izmantoto FHB pieņēmumu ticamību. Komisija norādīja, ka pārstrukturēšanas plānā, ko FHB iesniedza 2010. gada septembrī, nav izskaidrots, kāpēc šie pieņēmumi ir pareizi. Turklāt, tā kā finanšu prognozēs, šķiet, netika ņemtas vērā sekas, ko rada Allianz Bank iegāde un nolīgums ar Allianz Hungaria Insurance, Komisija nevarēja uzskatīt, ka iesniegtās prognozes joprojām ir derīgas. Komisija pauda arī bažas saistībā ar bankas pieņēmumu par noguldījumu skaita spēcīgu pieaugumu.
(73)
Turklāt Komisija pauda bažas par bankas ilgtermiņa dzīvotspēju, ņemot vērā FHB uzņēmējdarbības modeli, kas tika atzīts par neaizsargātu pret likviditātes krīzēm, jo banka lielā mērā bija atkarīga no liela apmēra finansējuma un tai bija neliela noguldījumu daļa. Komisija uzskatīja, ka bankas 2010. gada septembra pārstrukturēšanas plāns nesniedza pietiekami sīku informāciju par bankas ilgtspējīgu finansēšanu ilgākā termiņā, lai arī plāns bija koncentrēts uz kapitāla perspektīvu.
(74)
Pamatojoties uz papildu informāciju, kas sniegta 2011. gada oktobrī par bankas pārstrukturēšanas plānu, Komisija norāda, ka 2010. gada septembra pārstrukturēšanas plānā ietvertās finanšu prognozes balstās uz stabiliem un ticamiem pieņēmumiem. Atjauninātā informācija, tostarp par Allianz Bank iegādi, liecina par bankas privātpersonu un komerciālo noguldījumu palielinājumu, pateicoties kontiem, kas pārņemti no Allianz Bank. Šī iegāde apstiprina pieņēmumus par noguldījumu apjoma pieaugumu.
(75)
Turklāt Komisija pozitīvi vērtē faktu, ka noguldījumu apjoma pieaugums veicina bankas finansējuma avotu dažādību, palīdz samazināt hipotekāro ķīlu zīmju relatīvo īpatsvaru finansējuma portfelī un mazināt bankas atkarību no liela apmēra finansējuma. Pamatojoties uz iesniegto informāciju, liela apmēra finansējuma daļa (t. i., emitēto obligāciju summa, banku noguldījumi un to hipotekāro ķīlu zīmju daļa, kas netiek izmantota aizdevumu refinansēšanai), izteikta procentos no bankas kopējām saistībām, ir samazinājusies no [35 %-30 %] 2009. gada 31. decembrī līdz [30 %-25 %] 2010. gada 31. decembrī. Tā kā bankas finansējuma portfelis tika pārveidots, iekļaujot lielāku noguldījumu daļu, tās vidējās finansējuma izmaksas (aprēķinātas kā procentu izdevumi par kopējām saistībām) samazinājās no [7-6,5] bāzes punktiem 2009. gada 31. decembrī līdz [6-5,5] bāzes punktiem 2010. gada 31. decembrī. Tāpat arī aktīvu atdeves rādītājs uzlabojās no [0,90 %-1 %] 2009. gadā līdz [1,05 %-1,10 %] 2010. gadā. Šo pozitīvo tendenci apstiprina bankas prognozes, kas paredz, ka aktīvu atdeves rādītājs 2014. gadā stabilizēsies [1,05 %-1,2 %] apmērā pamatscenārija gadījumā un [0,9 %-1,05 %] apmērā stresa scenārija gadījumā. Pašu kapitāla peļņa 2014. gadā sasniegs [11 %-13 %] pamatscenārija gadījumā un [10 %-12 %] stresa scenārija gadījumā.
(76)
Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija pauda arī bažas par to, vai Ungārijas iestāžu nodrošinātie pasākumi tolaik bija pietiekami, lai novērstu FHB atkarību no Ungārijas nekustamā īpašuma tirgus un valūtas kursa svārstību negatīvo ietekmi. Pamatojoties uz informāciju, ko Ungārija iesniedza 2011. gada 9. decembrī, Komisija tomēr pozitīvi vērtē faktu, ka FHB veica nepieciešamos pasākumus, lai ievērojami samazinātu tās iesaisti hipotekāro ķīlu zīmju tirgū (20). Banka ir arī ievērojami palielinājusi privātpersonu aizdevumu daļu, proti, no [3 %-5 %] 2009. gadā līdz [9 %-11 %] 2011. gadā. Turklāt Komisija norāda, ka “Allianz darījums” (21) ievērojami sekmēja šīs pozitīvās tendences. Attiecībā uz bankas pakļautību valūtas kursa svārstību negatīvajai ietekmei FHB apņemšanos paplašināt savu instrumentu klāstu, kas nepieciešams, lai novērstu ārvalstu valūtas maiņas riska lielo ietekmi uz kapitālu, var pieņemt kā piemērotu, lai kliedētu Komisijas bažas (22), jo tas dod bankai iespēju novērst vai samazināt ārvalstu valūtas maiņas risku saistībā ar darījumiem ārvalstu valūtās.
(77)
Tāpēc komisija uzskata, ka atjauninātais pārstrukturēšanas plāns, ņemot vērā Allianz Bank iegādi, sniedz pamatojumu konkrētiem FHB finanšu prognozēs noteikto mērķu līmeņiem un veicina bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu.
8.4.2.2. Bankas ieguldījums (sloga sadale)
(78)
Komisija pozitīvi vērtē faktu, ka 2010. gada 19. februārī, t. i., mazāk nekā pēc viena gada, valstij tika pilnība atmaksāta rekapitalizācijas summa un ka banka atmaksāja atbalsta summu, izmantojot savus līdzekļus. FHB izmantoja savus līdzekļus, lai atmaksātu arī četrus vidēja termiņa valsts aizdevuma maksājumus, kuru termiņi bija 2011. gada 11. februāris, 2011. gada 11. maijs, 2011. gada 11. augusts un 2011. gada 11. novembris.
8.4.2.3. Pārstrukturēšanas izmaksu ierobežošana, atlīdzība
(79)
Komisija pozitīvi vērtē to, ka valstij savlaicīgi tika atmaksāta rekapitalizācijas summa. Turklāt FHB īstenotā Allianz Bank iegāde uzlaboja bankas likviditātes profilu un palielināja privātpersonu un komerciālo klientu noguldījumu apjomu. Tādējādi šī iegāde ir bankas uzņēmējdarbības plāna svarīgs aspekts un veicina tās ilgtermiņa rentabilitāti. Tāpēc nevar uzskatīt, ka FHB piešķirtais atbalsts tika izmantots, lai attīstītu bankas darbības jaunās uzņēmējdarbības jomās, jo gan Allianz Bank, gan FHB darbojas vienos un tajos pašos privātpersonu pakalpojumu un komerciālajos tirgos. Tāpēc Komisija uzskata, ka FHB īstenotā Allianz Bank Ltd iegāde ir piemērots pasākums, lai saglabātu bankas ilgtermiņa dzīvotspēju.
(80)
Turklāt Komisija norāda, ka Ungārijas iestāžu sniegtā informācija kliedē Komisijas bažas, kas paustas 2011. gada 24. janvāra lēmumā par procedūras uzsākšanu, saistībā ar to, ka Allianz Bank iegāde ir lielā mērā finansēta no valsts līdzekļiem. Allianz Bank iegāde tika pabeigta 2010. gada 30. septembrī pēc tam, kad 2010. gada 19. februārī valstij tika atmaksāta rekapitalizācijas summa. Attiecībā uz atlikušajām aizdevuma summām Komisija pozitīvi vērtē faktu, ka kopš 2011. gada februāra banka jau ir atmaksājusi četrus aizdevuma maksājumus (23). Vēl nesamaksātā atlīdzība par rekapitalizāciju, t. i., summa, ko FHB sākotnēji nebija samaksājusi, nemaina Komisijas novērtējumu, jo šī maksājuma summa bija HUF 1,6 miljardi (40. apsvērums), savukārt cena, kas samaksāta par Allianz Bank, bija HUF 3,3 miljardi (60. apsvērums).
(81)
Attiecībā uz atlīdzību par atbalsta pasākumiem Komisija pozitīvi vērtē to, ka FHB un Ungārijas valdība 2011. gada 15. decembrī noslēdza nolīgumu, saskaņā ar kuru FHB piekrita valstij samaksāt papildu atlīdzību HUF 1,6 miljardu apmērā. Saskaņā ar garantiju un rekapitalizācijas shēmas nosacījumiem papildus maksājumam HUF 890 miljonu apmērā, kas veikts 2010. gada oktobrī, kopējais maksājums par Ungārijas valsts veikto FHB rekapitalizāciju atbilst atlīdzības likmei 10,49 %.
(82)
Komisija pozitīvi vērtē faktu, ka banka atmaksāja valsts piešķirto rekapitalizācijas summu mazāk nekā gada laikā (t. i., banka tika rekapitalizēta 2009. gada 23. martā, un atlīdzība valstij tika samaksāta 2010. gada 19. februārī).
(83)
Saskaņā ar likviditātes shēmas noteikumiem atlīdzības likme par vidēja termiņa aizdevumu, ko banka saņēma saskaņā ar likviditātes shēmu, atbilst augstākajai no šīm likmēm: i) SVF speciālās aizņēmuma tiesības (turpmāk “SDR”) + 345 bāzes punkti un ii) 12 mēnešu starpbanku tirgus likme (turpmāk “IBOR”) + 100 bāzes punkti + 123,5 bāzes punkti (kas atbilst vidējai mēneša likmei no 3,79 % līdz 4,08 %).
(84)
Aizdevuma nolīgumā attiecībā uz vidēja termiņa valsts aizdevumu bija paredzēts to atlīdzināt […], sākot no 2011. gada 11. februāra. Saskaņā ar Ungārijas iestāžu iesniegto informāciju FHB izmaksāja četras aizdevuma daļas, kuru termiņi bija 2011. gada 11. februāris, 2011. gada 11. maijs, 2011. gada 11. augusts un 2011. gada 11. novembris. Komisija pozitīvi vērtē to, ka FHB līdz šim ir pienācīgi pildījusi atlīdzības saistības attiecībā uz vidēja termiņa aizdevumu. Komisijai nav iemesla šaubīties par aizdevuma pilnīgu un savlaicīgu atmaksu līdz tā termiņa beigām.
(85)
Šo novērtējumu apstiprina FHB labie rezultāti, neraugoties uz Ungārijas banku nozares grūtībām un salīdzinoši augsto bankas 1. līmeņa pamata kapitāla rādītāju (12 % 2008. gada beigās, kas pēc rekapitalizācijas 2009. gadā palielinājās līdz 16,9 % un pēc valsts kapitāla summas atmaksāšanas saglabājās augstā līmenī (10,5 %). Tajā laikā Ungārijas bankām piemērotā kapitāla prasība bija 8 %. Pretstatā dažām citām bankām FHB spēja saglabāt spēcīgu kapitāla stāvokli (2009. gada martā pēc rekapitalizācijas summas atlīdzināšanas valstij CAR bija 10,5 %). Turklāt banka saglabāja Moody's reitingu Baa3, kas joprojām ietilpst ieguldījumu kategorijā.
(86)
Ņemot vērā šos faktus, Komisija uzskata, ka FHB grūtības bija īslaicīgas un tām nebija būtiskas ietekmes. Tāpēc tā uzskata, ka bankas samaksātā atlīdzība ir piemērota un atbilst atlīdzībai, kāda būtu jāmaksā būtībā drošai bankai.
(87)
Ņemot vērā to, ka Ungārijā pastāvošās grūtības neapdraudēja bankas dzīvotspēju, Komisija nepieprasīs bankai samaksāt valstij papildu atlīdzību.
(88)
Turklāt FHB samaksātā atlīdzība valstij par vidēja termiņa aizdevumu (skatīt 84. apsvērumu) bija saskaņā ar likviditātes shēmas nosacījumiem. Tāpēc Komisija uzskata, ka atlīdzība par abiem atbalsta pasākumiem ir piemērota.
(89)
Komisija arī pozitīvi vērtē faktu, ka 2009. un 2010. gadā banka nemaksāja dividendes par parastajām akcijām. FHB ieviesa atsevišķus ierobežojumu arī attiecībā uz augstāko amatpersonu algām, atlīdzību un pabalstiem, kamēr spēkā ir Ungārijas valsts intereses.
(90)
Tāpēc Komisija uzskata, ka pārstrukturēšanas plāns nodrošina piemērotu pašas bankas, tās akcionāru un vadības ieguldījumu pārstrukturēšanas izmaksu segšanā.
8.4.2.4. Pasākumi konkurences izkropļojumu novēršanai
(91)
Komisija norāda, ka bankas pārstrukturēšanas plānā iekļautie pasākumi, lai ierobežotu konkurences izkropļojumus, nav pietiekami. Pirmkārt, nav iekļauti nekādi strukturāli pasākumi. Otrkārt, pārstrukturēšanas plānā iekļautie darbības pasākumi ir spēkā tikai līdz laikam, kamēr banka saņem valsts kapitāla ieguldījumus. Treškārt, Komisija pozitīvi vērtē faktu, ka FHB līdz šim ir pienācīgi pildījusi atlīdzības saistības attiecībā uz vidēja termiņa aizdevumu. Komisijai nav iemesla šaubīties par aizdevuma pilnīgu un savlaicīgu atmaksu līdz tā termiņa beigām. Ceturtkārt, kopš Allianz Bank iegādes FHB tirgus pozīcija nav ievērojami mainījusies (tirgus daļas attiecīgi [3 %-3,3 %] un [3,4 %-3,6 %] pirms un pēc iegādes), kas Komisiju pārliecina, ka šīs iegādes kropļojošā ietekme uz konkurenci ir ierobežota.
(92)
Ar rīcību saistītie pasākumi ir ierobežoti šādi:
-
banka nedrīkst īstenot nekādu agresīvu uzņēmējdarbības stratēģiju,
-
banka nedrīkst ieguldīt jaunās uzņēmējdarbības jomās, izņemot, ja šie ieguldījumi ir apstiprināti pirms rekapitalizācijas nolīguma parakstīšanas,
-
banka nedrīkst reklamēt valsts atbalsta esamību.
(93)
Komisija uzskata, ka citus rīcības pasākumus saistībā ar rekapitalizāciju, kas minēti Ungārijas iestāžu 2011. gada 27. janvāra atbildē uz lēmumu par procedūras uzsākšanu, nevar uzskatīt par pasākumiem, kas paredzēti, lai ierobežotu konkurences izkropļojumus, ko izraisījis atbalsts.
(94)
Tomēr, ņemot vērā FHB ierobežoto tirgus daļu Ungārijas privātpersonu pakalpojumu un komerciālajos tirgos (attiecīgi [0,9 %-1,08 %] un [0,5 %-0,9 %] privātpersonu un korporatīvo klientu noguldījumu tirgos), kā arī faktu, ka banka atmaksāja valsts ieguldīto kapitāla summu mazāk nekā gada laikā, Komisija uzskata, ka konkurences izkropļojumi ir ierobežoti. Turklāt, ņemot vērā to, ka FHB jau ir veikusi četrus vidēja termiņa valsts aizdevuma maksājumus saskaņā ar likviditātes shēmu, Komisijai nav iemesla šaubīties par to, ka banka pilnībā un laikus atmaksās aizdevuma summu.
(95)
Valstij atmaksātā atlīdzība ir saskaņā ar rekapitalizācijas un garantiju shēmu un tāpēc tā ir piemērota, kā noteikts Paziņojuma par pārstrukturēšanu 34. punktā.
SECINĀJUMS
(96)
Pamatojoties uz Ungārijas iestāžu paziņoto informāciju un FHB atjaunināto pārstrukturēšanas plānu, kas iekļauts šā lēmuma IV iedaļā, Komisija secina, ka īstenotie atbalsta pasākumi likviditātes atbalsta aizdevuma un rekapitalizācijas veidā ir saderīgi ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu un atbilst Paziņojuma par pārstrukturēšanu prasībām attiecībā uz dzīvotspēju, sloga sadali un pasākumiem, lai samazinātu konkurences izkropļojumus.
(97)
Ungārija īpaši piekritusi, ka šis lēmums tiek pieņemts angļu valodā un ir autentisks tikai angļu valodā,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu attiecībā uz FHB Jelzálogbank Nyrt īstenotie pasākumi, kas ietver vidēja termiņa valsts aizdevumu HUF 120 miljardu (aptuveni EUR 410 miljonu) apmērā, ko piešķīra 2009. gada 25. martā un kura termiņš ir 2012. gada 11. novembris, kā arī rekapitalizāciju HUF 30 miljardu (aptuveni EUR 100 miljonu) apmērā, kas piešķirta 2009. gada 31. martā kā īpašu dividenžu priekšrocību akcijas plus viena balsstiesīgā akcija, ir saderīgi ar iekšējo tirgu.
2. pants
Šis lēmums ir adresēts Ungārijai.
Briselē, 2012. gada 22. februārī