ROZHODNUTÍ RADY 2010/445/SZBP
ze dne 11. srpna 2010
o prodloužení mandátu zvláštního zástupce Evropské unie pro krizi v Gruzii
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 28, čl. 31 odst. 2 a článek 33 této smlouvy,
s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dne 25. září 2008 přijala Rada společnou akci 2008/760/SZBP (1) o jmenování pana Pierra MORELA zvláštním zástupcem Evropské unie pro krizi v Gruzii (dále jen „zvláštní zástupce EU“) do 28. února 2009.
(2)
Dne 22. února 2010 přijala Rada rozhodnutí 2010/106/SZBP (2) o prodloužení mandátu zvláštního zástupce EU do 31. srpna 2010.
(3)
Mandát zvláštního zástupce EU by měl být prodloužen do 31. srpna 2011. Po vstupu rozhodnutí o zřízení Evropské služby pro vnější činnost v platnost může být na doporučení vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoká představitelka“) mandát zvláštního zástupce EU ukončen dříve, pokud tak rozhodne Rada.
(4)
Zvláštní zástupce EU bude vykonávat svůj mandát za situace, která se může zhoršit a která by mohla ohrozit cíle společné zahraniční a bezpečnostní politiky stanovené v článku 21 Smlouvy,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Zvláštní zástupce Evropské unie
Mandát pana Pierra MORELA jako zvláštního zástupce Evropské unie pro krizi v Gruzii se prodlužuje do 31. srpna 2011. Po vstupu rozhodnutí o zřízení Evropské služby pro vnější činnost v platnost může být na návrh vysoké představitelky mandát zvláštního zástupce EU ukončen dříve, pokud tak rozhodne Rada.
Článek 2
Cíle
Mandát zvláštního zástupce EU vychází z cílů vymezených závěry předsednictví u mimořádného zasedání Evropské rady, které se konalo dne 1. září 2008 v Bruselu, a závěry Rady o Gruzii ze dne 15. září 2008.
Zvláštní zástupce EU zvyšuje účinnost a viditelnost působení Evropské unie (dále jen „EU“ nebo „Unie“), která přispívá k urovnání konfliktu v Gruzii.
Článek 3
Mandát
K dosažení cílů politiky se zvláštnímu zástupci EU uděluje mandát:
a)
přispívat k přípravám mezinárodních jednání uvedených v bodě 6 dohody ze dne 12. srpna 2008, která se budou týkat zejména
-
způsobu zajištění bezpečnosti a stability v oblasti,
-
otázky uprchlíků a vnitřně vysídlených osob podle mezinárodně uznávaných zásad,
-
všech ostatních otázek v rámci společné dohody dotčených stran,
a dále přispívat k vymezení postoje Unie a zastupovat ji během uvedených jednání;
b)
v úzké koordinaci s Organizací spojených národů a Organizací pro bezpečnost a spolupráci v Evropě (OBSE) usnadňovat provádění dohody uzavřené dne 8. září 2008 v Moskvě a Tbilisi, jakož i dohody ze dne 12. srpna 2008;
v rámci uvedených činností přispívat k provádění politiky Unie v oblasti lidských práv a jejích obecných směrů v této oblasti, zejména ve vztahu k dětem a ženám.
Článek 4
Provádění mandátu
1. Zvláštní zástupce EU odpovídá za provádění mandátu a jedná pod dohledem vysoké představitelky.
2. Politický a bezpečnostní výbor udržuje se zvláštním zástupcem EU výsadní spojení a je pro zvláštního zástupce EU hlavním orgánem pro styk s Radou. Politický a bezpečnostní výbor poskytuje zvláštnímu zástupci EU strategické a politické vedení v rámci jeho mandátu, aniž by byly dotčeny pravomoci vysoké představitelky.
Článek 5
Financování
1. Finanční referenční částka určená na krytí výdajů souvisejících s mandátem zvláštního zástupce EU v období od 1. září 2010 do 31. srpna 2011 činí 700 000 EUR.
2. Výdaje jsou spravovány v souladu s postupy a pravidly použitelnými na souhrnný rozpočet Unie.
3. Správa výdajů bude upravena ve smlouvě mezi zvláštním zástupcem EU a Komisí. Zvláštní zástupce EU je za veškeré výdaje odpovědný Komisi.
Článek 6
Sestavení a složení týmu
1. V mezích svého mandátu a odpovídajících finančních prostředků, které má k dispozici, odpovídá zvláštní zástupce EU za sestavení svého týmu. Tento tým zahrnuje odborníky na konkrétní politické otázky podle požadavků mandátu. Zvláštní zástupce EU neprodleně informuje o složení svého týmu Radu a Komisi.
2. Členské státy a orgány Unie mohou navrhnout vyslání personálu ke zvláštnímu zástupci EU. Plat personálu vyslaného členským státem nebo orgánem EU ke zvláštnímu zástupci EU hradí dotyčný členský stát nebo dotyčný orgán Unie. Ke zvláštnímu zástupci EU mohou být rovněž přiděleni odborníci vyslaní členskými státy do generálního sekretariátu Rady. Mezinárodní smluvní pracovníci musí být státními příslušníky některého členského státu.
3. Veškerý vyslaný personál je nadále administrativně podřízen vysílajícímu členskému státu nebo orgánu Unie a jedná v zájmu mandátu zvláštního zástupce EU.
Článek 7
Výsady a imunity zvláštního zástupce EU a členů jeho týmu
Výsady, imunity a další záruky nezbytné pro splnění a řádné působení mise zvláštního zástupce EU a členů jeho týmu se podle potřeby vymezí dohodou s hostitelskou stranou či stranami. Členské státy a Komise poskytují k tomuto účelu veškerou nezbytnou podporu.
Článek 8
Bezpečnost utajovaných informací EU
Zvláštní zástupce EU a členové jeho týmu dodržují bezpečnostní zásady a minimální bezpečnostní normy zavedené rozhodnutím Rady 2001/264/ES ze dne 19. března 2001, kterým se přijímají bezpečnostní předpisy Rady (3), zejména při nakládání s utajovanými informacemi EU.
Článek 9
Přístup k informacím a logistická podpora
1. Členské státy, Komise a generální sekretariát Rady zajistí, aby měl zvláštní zástupce EU přístup k veškerým důležitým informacím.
2. Logistickou podporu v oblasti mise poskytují, podle okolností, delegace Unie nebo členské státy.
Článek 10
Bezpečnost
V souladu s politikou Unie pro bezpečnost personálu vyslaného mimo Unii při provádění operací podle hlavy V Smlouvy přijme zvláštní zástupce EU v souladu se svým mandátem a s ohledem na bezpečnostní situaci v rámci své územní působnosti veškerá rozumně proveditelná opatření pro zajištění bezpečnosti veškerého personálu, který je mu přímo podřízen, zejména tím, že
a)
případně vypracuje podle potřeby bezpečnostní plán pro danou misi na základě pokynů generálního sekretariátu Rady, zahrnující fyzická, organizační a procedurální bezpečnostní opatření pro danou misi, řízení bezpečných přesunů personálu do oblasti mise a uvnitř této oblasti, jakož i řízení bezpečnostních událostí, a zahrnující pohotovostní a evakuační plán mise;
b)
zajistí, aby byl veškerý personál vyslaný mimo Unii pojištěn pro případ zvýšeného rizika, jak vyžaduje situace v oblasti mise;
c)
zajistí, aby všichni členové jeho týmu, kteří mají být vysláni mimo Unii, včetně najatého místního personálu, prošli před příjezdem nebo bezprostředně po příjezdu do oblasti mise náležitým bezpečnostním školením, a to na základě stupně rizika vyhodnoceného pro danou oblast mise generálním sekretariátem Rady;
d)
zajistí, aby byla provedena veškerá schválená doporučení vydaná na základě pravidelných posouzení bezpečnosti, a předkládá vysoké představitelce, Radě a Komisi písemné zprávy o provádění těchto doporučení a o jiných bezpečnostních otázkách v rámci zpráv v polovině období a zpráv o provádění mandátu.
Článek 11
Podávání zpráv
Zvláštní zástupce EU pravidelně podává ústní a písemné zprávy vysoké představitelce a Politickému a bezpečnostnímu výboru. Zvláštní zástupce EU rovněž podle potřeby podává zprávy pracovním skupinám Rady. Pravidelné písemné zprávy jsou rozesílány prostřednictvím sítě COREU. Na doporučení vysoké představitelky nebo Politického a bezpečnostního výboru může zvláštní zástupce EU podávat zprávy Radě pro zahraniční věci.
Článek 12
Koordinace
1. Zvláštní zástupce EU podporuje celkovou politickou koordinaci Unie. Napomáhá tomu, aby všechny nástroje Unie byly používány soudržným způsobem v zájmu dosažení cílů politiky Unie. Činnosti zvláštního zástupce EU jsou koordinovány s činnostmi Komise, případně i s činnostmi dalších zvláštních zástupců Evropské unie působících v oblasti, a zejména s činnostmi zvláštního zástupce Evropské unie pro jižní Kavkaz, v souladu s konkrétními cíli jeho mandátu. Zvláštní zástupce EU pravidelně informuje mise členských států a delegace Unie.
2. Na místě jsou udržovány úzké vztahy s vedoucím delegace Unie a vedoucími misí členských států. Ti se snaží být zvláštnímu zástupci EU co nejvíce nápomocni při provádění mandátu. Zvláštní zástupce EU rovněž udržuje vztahy s dalšími mezinárodními a regionálními subjekty působícími na místě.
Článek 13
Přezkum
Provádění tohoto rozhodnutí a jeho soulad s jinými iniciativami Unie v daném regionu oblasti budou pravidelně přezkoumávány. Zvláštní zástupce EU předloží vysoké představitelce, Radě a Komisi koncem února roku 2011 zprávu o pokroku a na konci svého mandátu souhrnnou zprávu o provádění mandátu.
Článek 14
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
V Bruselu dne 11. srpna 2010.
PADOMES LĒMUMS 2010/445/KĀDP
(2010. gada 11. augusts),
ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim saistībā ar krīzi Gruzijā
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. pantu, 31. panta 2. punktu un 33. pantu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko iesniegusi Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos,
tā kā:
(1)
Padome 2008. gada 25. septembrī pieņēma Vienoto rīcību 2008/760/KĀDP (1), ar ko Pierre MOREL kungu iecēla par Eiropas Savienības īpašo pārstāvi (turpmāk “ESĪP”) saistībā ar krīzi Gruzijā.
(2)
Padome 2010. gada 22. februārī pieņēma Lēmumu 2010/106/KĀDP (2), ar ko ESĪP pilnvaru termiņu pagarināja līdz 2010. gada 31. augustam.
(3)
ESĪP pilnvaru termiņš būtu jāpagarina līdz 2011. gada 31. augustam. Tomēr ESĪP pilnvaras var beigties agrāk, ja Padome pieņemtu tādu lēmumu pēc Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (turpmāk “AP”) priekšlikuma, kad būtu stājies spēkā lēmums, ar ko izveido Eiropas Ārējās darbības dienestu.
(4)
ESĪP īstenos savas pilnvaras situācijā, kas var pasliktināties un varētu kaitēt Līguma 21. pantā izklāstīto kopējās ārpolitikas un drošības politikas mērķu sasniegšanai,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Eiropas Savienības īpašais pārstāvis
Ar šo ESĪP saistībā ar krīzi Gruzijā Pierre MOREL kunga pilnvaru termiņš tiek pagarinātas līdz 2011. gada 31. augustam. ESĪP pilnvaras var beigties agrāk, ja Padome pieņemtu tādu lēmumu pēc AP priekšlikuma, kad būtu stājies spēkā lēmums, ar ko izveido Eiropas Ārējās darbības dienestu.
2. pants
Mērķi
ESĪP pilnvaru pamatā ir mērķi, kas noteikti 2008. gada 1. septembra Eiropadomes ārkārtas Briseles sanāksmes secinājumos un 2008. gada 15. septembrī pieņemtajos Padomes secinājumos par Gruziju.
ESĪP uzlabo Eiropas Savienības (turpmāk “ES” vai “Savienība”) ieguldījuma efektivitāti un publicitāti, palīdzot risināt konfliktu Gruzijā.
3. pants
Pilnvaras
Lai sasniegtu politikas mērķus, ESĪP ir pilnvarots:
a)
pirmkārt, palīdzēt sagatavot starptautiskas apspriedes, kas paredzētas 2008. gada 12. augusta vienošanās 6. punktā, jo īpaši par:
-
reģiona drošības un stabilitātes nosacījumiem,
-
bēgļu un iekšzemē pārvietoto personu jautājumu, pamatojoties uz starptautiski atzītiem principiem, un
-
jebkādiem citiem jautājumiem pēc pušu savstarpējas vienošanās;
otrkārt, palīdzēt noteikt Savienības nostāju un pārstāvēt to minētajās apspriedēs;
b)
ciešā koordinācijā ar Apvienoto Nāciju Organizāciju un Eiropas Drošības un sadarbības organizāciju (EDSO) sekmēt 2008. gada 8. septembrī Maskavā un Tbilisi noslēgtā nolīguma, kā arī 2008. gada 12. augusta nolīguma īstenošanu;
veicot iepriekšminētās darbības, veicināt Savienības cilvēktiesību politikas un tās pieejas šajā jomā īstenošanu, jo īpaši attiecībā uz sievietēm un bērniem.
4. pants
Pilnvaru īstenošana
1. ESĪP ir atbildīgs par pilnvaru īstenošanu AP pakļautībā.
2. Politikas un drošības komiteja (turpmāk “PDK”) uztur privileģētus sakarus ar ESĪP un ir galvenais ESĪP kontaktpunkts sakariem ar Padomi. PDK saskaņā ar savām pilnvarām, neskarot AP pilnvaras, dod ESĪP stratēģiskas norādes un politisku virzību.
5. pants
Finansējums
1. ESĪP pilnvaru īstenošanas izdevumiem paredzētā finanšu atsauces summa laikposmam no 2010. gada 1. septembra līdz 2011. gada 31. augustam ir EUR 700 000.
2. Izdevumus pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam.
3. Izdevumus pārvalda saskaņā ar ESĪP un Komisijas noslēgtu līgumu. ESĪP sniedz Komisijai pārskatu par visiem izdevumiem.
6. pants
Komandas izveide un tās sastāvs
1. ESĪP saskaņā ar savām pilnvarām un atbilstīgajiem pieejamiem finanšu līdzekļiem ir atbildīgs par savas komandas izveidi. Komandā iekļauj personas, kam, kā pilnvarās paredzēts, ir īpašas zināšanas konkrētos politikas jautājumos. ESĪP operatīvi informē Padomi un Komisiju par komandas sastāvu.
2. Dalībvalstis un Savienības iestādes var ierosināt personāla norīkošanu darbā pie ESĪP. Atalgojumu personālam, ko kāda dalībvalsts vai Savienības iestāde norīko darbā pie ESĪP, maksā attiecīgā dalībvalsts vai Savienības iestāde. Darbā pie ESĪP var nosūtīt arī ekspertus, ko dalībvalstis ir norīkojušas darbā uz Padomes Ģenerālsekretariātu. Starptautiskajiem personāla līgumdarbiniekiem ir kādas dalībvalsts valstspiederība.
3. Viss norīkotais personāls turpina būt nosūtītājas valsts vai nosūtītājas Savienības iestādes administratīvā pakļautībā, un tas veic savus pienākumus un rīkojas ESĪP pilnvaru interesēs.
7. pants
ESĪP un viņa personāla privilēģijas un imunitāte
Par privilēģijām, imunitāti un citām garantijām, kas vajadzīgas ESĪP un viņa personāla locekļu misijas veikšanai un sekmīgai norisei, attiecīgi vienojas ar uzņēmēju pusi/uzņēmējām pusēm. Šajā nolūkā dalībvalstis un Komisija sniedz visu vajadzīgo atbalstu.
8. pants
Klasificētas ES informācijas drošība
ESĪP un viņa komandas locekļi ievēro drošības principus un minimālos standartus, kas ir noteikti Padomes Lēmumā 2001/264/EK (2001. gada 19. marts), ar ko pieņem Padomes drošības reglamentu (3), jo īpaši rīkojoties ar klasificētu ES informāciju.
9. pants
Piekļuve informācijai un materiāltehniskais atbalsts
1. Dalībvalstis, Komisija un Padomes Ģenerālsekretariāts nodrošina, ka ESĪP var piekļūt jebkurai atbilstīgai informācijai.
2. Savienības delegācija un/vai dalībvalstis attiecīgos gadījumos nodrošina materiāltehnisko atbalstu reģionā.
10. pants
Drošība
Saskaņā ar Savienības politiku tāda personāla drošības jomā, kas izvietots ārpus Savienības, lai veiktu operatīvas darbības saskaņā ar Līguma V sadaļu, ESĪP saskaņā ar savām pilnvarām un drošības situāciju ģeogrāfiskajā teritorijā, par ko viņš ir atbildīgs, veic visus praktiski iespējamos pasākumus visa viņa tiešā pakļautībā esošā personāla drošībai, jo īpaši:
a)
izstrādājot konkrētai misijai drošības plānu, kura pamatā ir Padomes Ģenerālsekretariāta norādes, ietverot tai pielāgotus fiziskus, organizatoriskus un procesuālus drošības pasākumus, reglamentējot personāla drošu pārvietošanos uz misijas teritoriju un drošu pārvietošanos tajā, kā arī drošības pārkāpumu novēršanu un plānus ārkārtas situācijām un misijas evakuācijai;
b)
nodrošinot, ka visam personālam, kas izvietots ārpus Savienības, ir augsta riska apdrošināšana atbilstīgi apstākļiem misijas teritorijā;
c)
nodrošinot, ka visi komandas locekļi, ko izvieto ārpus Savienības, tostarp vietējie līgumdarbinieki, pirms vai pēc ierašanās misijas teritorijā ir piedalījušies atbilstīgās drošības apmācībās, kuru pamatā ir riska klasifikācija, ko misijas teritorijai piešķīris Padomes Ģenerālsekretariāts;
d)
nodrošinot, ka tiek īstenoti visi saskaņotie ieteikumi, kas sniegti pēc regulāra drošības izvērtējuma, un - saistībā ar starpposma ziņojumiem un pārskata ziņojumu ar pilnvaru īstenošanu - rakstiski ziņojot AP, Padomei un Komisijai par šo ieteikumu īstenošanu un citiem drošības jautājumiem.
11. pants
Pārskata ziņojumi
ESĪP regulāri sniedz AP un PDK mutiskus un rakstiskus ziņojumus. Vajadzības gadījumā ESĪP ziņojumus sniedz arī Padomes darba grupām. Rakstiskus ziņojumus regulāri izsūta, izmantojot COREU tīklu. Pēc AP un PDK ieteikuma ESĪP var sniegt ziņojumus arī Ārlietu padomei.
12. pants
Koordinācija
1. ESĪP veicina vispārēju Savienības politisko koordināciju. Viņš palīdz nodrošināt, lai visi Savienības instrumenti būtu saskaņoti Savienības politisko mērķu sasniegšanai. ESĪP darbības koordinē ar Komisijas darbībām, kā arī ar tām darbībām, ko reģionā veic citi ESĪP, jo īpaši ESĪP Dienvidkaukāzā, ievērojot tā pilnvaru īpašos mērķus. ESĪP regulāri sniedz ziņojumus dalībvalstu pārstāvniecībām un Savienības delegācijām.
2. Misijas norises vietā ESĪP uztur ciešu saikni ar Savienības delegācijas vadītāju un dalībvalstu pārstāvniecību vadītājiem. Viņi dara visu iespējamo, lai palīdzētu ESĪP īstenot pilnvaras. ESĪP uztur saikni arī ar citām starptautiskajām un reģionālajām struktūrām attiecīgajā teritorijā.
13. pants
Pārskatīšana
Šā lēmuma īstenošanu un saderību ar citām Savienības darbībām reģionā regulāri pārskata. ESĪP 2011. gada februāra beigās iesniedz AP, Padomei un Komisijai progresa ziņojumu un pilnvaru termiņa beigās - visaptverošu pilnvaru īstenošanas pārskata ziņojumu.
14. pants
Stāšanās spēkā
Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
Briselē, 2010. gada 11. augustā