PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 363/2010
ze dne 26. dubna 2010,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1001/2008 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících mimo jiné z Malajsie
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh, který předložila Komise po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1 Stávající opatření
(1)
V říjnu 2008 byla nařízením Rady (ES) č. 1001/2008 (2) znovu uložena konečná antidumpingová opatření proti dovozu některých potrubních tvarovek (dále jen „dotčený výrobek“) pocházejících mimo jiné z Malajsie po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Platná antidumpingová cla pro Malajsii jsou: 59,2 % pro společnost Anggerik Laksana Sdn Bhd a 75 % pro všechny ostatní společnosti.
1.2 Žádost o přezkum
(2)
Komise obdržela žádost o zahájení přezkumu pro „nového vývozce“ podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení. Žádost podala společnost Pantech Steel Industries Sdn Bhd (dále jen „žadatel“), vyvážející výrobce z Malajsie (dále jen „dotčená země“).
(3)
Žadatel tvrdí, že během období šetření, na jehož základě byla antidumpingová opatření přijata, tj. od 1. dubna 2000 do 31. března 2001 (původní období šetření), nevyvážel dotčený výrobek do Unie a že není ve spojení se žádným z vyvážejících výrobců dotčeného výrobku, na které se vztahují antidumpingová opatření popsaná v 1. bodě odůvodnění.
(4)
Žadatel dále tvrdil, že uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt v blízké budoucnosti dotčený výrobek do Unie.
1.3 Zahájení přezkumu pro nového vývozce
(5)
Komise prozkoumala přímé důkazy předložené žadatelem a považovala je za dostatečné pro zahájení přezkumu podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení. Po konzultaci s poradním výborem a poté, co byla dotčenému výrobnímu odvětví Unie dána příležitost se k věci vyjádřit, zahájila Komise nařízením (ES) č. 692/2009 (3) přezkum nařízení (ES) č. 1001/2008 týkající se žadatele.
(6)
Podle nařízení (ES) č. 692/2009 bylo antidumpingové clo ve výši 75 % uložené nařízením (ES) č. 1001/2008 zrušeno, pokud jde o dovoz dotčeného výrobku vyrobeného a prodávaného žadatelem na vývoz do Unie. Zároveň byly podle čl. 14 odst. 5 základního nařízení celní orgány vyzvány, aby přijaly vhodná opatření k zavedení celní evidence takového dovozu.
(7)
Nařízení (ES) č. 692/2009 stanoví, že ukáže-li šetření, že žadatel splňuje kritéria pro stanovení individuálního cla, může být nezbytné změnit celní sazbu, která se v současnosti uplatňuje na dovoz dotčeného výrobku společnostmi, které nejsou jednotlivě uvedeny v článku 1 nařízení (ES) č. 1001/2008.
1.4 Dotčený výrobek
(8)
Přezkoumávaným výrobkem jsou potrubní tvarovky (jiné nežli lité tvarovky, příruby a tvarovky se závitem) ze železa nebo oceli (nikoliv však nerezavějící oceli) o maximálním vnějším průměru nepřesahujícím 609,6 mm, používané ke svařování natupo a jiným účelům, pocházející z Malajsie (dotčený výrobek), v současnosti kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19, ex 7307 99 30 a ex 7307 99 90.
1.5 Zúčastněné strany
(9)
Komise oficiálně informovala výrobní odvětví Unie, žadatele a zástupce země vývozu o zahájení přezkumu. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a účastnit se slyšení.
(10)
Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie, co se týče ocelových, natupo svářených tvarovek, zastupující výrobní odvětví Unie (výrobní odvětví Unie) zaslal útvarům Komise své písemné vyjádření. Výbor zpochybnil hodnověrnost základu pro vývozní cenu. Byly rovněž předloženy dokumenty, které jsou údajně důkazem pokusů o obcházení opatření, a byly poskytnuty informace týkající se úrovně cen dotčeného výrobku, které mají dovozci z EU k dispozici.
(11)
Komise zaslala žadateli a společnostem, které jsou s ním ve spojení, dotazník ohledně antidumpingu a obdržela odpovědi ve lhůtě stanovené k tomuto účelu.
(12)
Dotazník ohledně antidumpingu zaslala Komise rovněž dovozcům, kteří s žadatelem nejsou ve spojení, se sídlem v Evropské unii, avšak neobdržela žádnou zpětnou vazbu.
(13)
Komise vyvinula snahu ověřit veškeré informace, které považovala za nezbytné pro udělení statusu nového vývozce a pro stanovení dumpingu, a uskutečnila inspekce v prostorách žadatele a níže uvedené společnosti, která je s ním ve spojení, v Malajsii:
-
Pantech Steel Industries Sdn Bhd (žadatel),
-
Pantech Corporation Sdn Bhd (dále jen „obchodní společnost ve spojení“).
1.6 Období šetření
(14)
Přezkumné šetření dumpingu se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“).
2. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
2.1 Status nového vývozce
(15)
Šetření potvrdilo, že společnost nevyvážela dotčený výrobek během původního období šetření a že ho do Evropské unie začala vyvážet až po tomto období. Společnost se smluvně neodvolatelně zavázala k vývozu během období přezkumného šetření. Daný závazek měl podobu tří objednávek od stejné skupiny dovozců v EU.
(16)
Tyto objednávky byly po uplynutí období přezkumného šetření vyřízeny prostřednictvím vývozních operací za přibližně stejných podmínek, s nepatrnými rozdíly v ceně a v množství. Přestože dotčená množství byla omezená, stačila pro stanovení spolehlivého dumpigového rozpětí. Úrovně účtovaných cen byly totiž podpořeny dalšími informacemi, které měly útvary Komise k dispozici, včetně vývozních cen dotčeného vývozce do třetích zemí, a které potvrdily vzorec chování shledaný v šetřených transakcích.
(17)
Co se týče ostatních podmínek pro uznání statusu nového vývozce, společnost prokázala, že nemá žádné vazby, ať přímé či nepřímé, na žádného z vyvážejících výrobců z Malajsie, na něž se vztahují platná antidumpingová opatření týkající se dotčeného výrobku.
(18)
Je tudíž potvrzeno, že by uvedená společnost měla být považována za „nového vývozce“ podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení a mělo by pro ni být určeno individuální dumpingové rozpětí.
2.2 Dumping
(19)
Žadatel vyrábí tvarovky a dotčený výrobek prodává na domácím trhu a na vývozních trzích. Šetření odhalilo, že na domácím trhu existuje složitá obchodní organizace, jež zahrnuje distributory, kteří nejsou ve spojení, a obchodní společnosti ve spojení; přičemž distributoři, kteří nejsou ve spojení, nakupují dotčený výrobek od výrobce a pak jej znovu prodávají obchodníkům ve spojení a ti pak zboží dále prodávají na domácím trhu odběratelům, kteří nejsou ve spojení. Distributoři, kteří nejsou ve spojení, ve skutečnosti plní úlohu obchodních zástupců žadatele.
(20)
Vzhledem k výše uvedenému a ke skutečnosti, že prodej obchodních společností ve spojení může být zpětně napojen na žadatele, jsou ceny účtované konečnému odběrateli těmito obchodními společnostmi ve spojení považovány za první cenu v běžném obchodním styku, a tudíž jsou základem pro stanovení běžné hodnoty.
(21)
Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení se domácí prodej považuje za reprezentativní, pokud celkový objem domácího prodeje dosáhne alespoň 5 % celkového objemu prodeje na vývoz do Unie. Komise dospěla k závěru, že žadatel prodával potrubní tvarovky na domácím trhu v celkově reprezentativním objemu.
(22)
Komise pak určila typy potrubních tvarovek, které jsou prodávané na domácím trhu obchodními společnostmi a které jsou totožné nebo přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Evropské unie.
(23)
Komise rovněž ověřila, zda je možno považovat prodej potrubních tvarovek prodávaných v reprezentativním množství na domácím trhu za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového domácího prodeje nezávislým odběratelům. Jelikož bylo zjištěno, že se uskutečnil prodej dostatečného množství v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu.
(24)
V několika málo případech, kdy daný typ dotčeného výrobku nebyl během období přezkumného šetření prodáván na domácím trhu, byla běžná hodnota početně zjištěna na základě výrobních nákladů vývozce na vyvážené druhy výrobků s připočtením přiměřené výše prodejních, správních a režijních nákladů a přiměřeného ziskového rozpětí.
(25)
Dotčený výrobek byl vyvážen přímo nezávislým odběratelům v Unii. Proto byla vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tzn. na základě skutečně zaplacených nebo splatných vývozních cen, jak je uvedeno v 16. bodě odůvodnění.
(26)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(27)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy u rozdílů ovlivňujících srovnatelnost cen. Úpravy týkající se nákladů na pojištění, manipulaci, nakládku, vedlejších nákladů a nákladů na úvěry byly provedeny ve všech případech, kdy bylo zjištěno, že jsou přiměřené, přesné a podložené ověřenými důkazy.
(28)
Žadatel tvrdil, že v případě, že by Komise použila běžnou cenu založenou na domácím prodeji obchodních společností ve spojení, měla by být provedena úprava u rozdílů týkajících se obchodní úrovně mezi domácím trhem a trhem EU. Dále tvrdil, že prodej na trh EU probíhal na úrovni distributorů, zatímco na domácím trhu prodával žadatel velkou část potrubních tvarovek v rámci větších zásilek na trhu v oblasti projektů pro ropu a zemní plyn, kde tvarovky často plní jen vedlejší úlohu v porovnání s hlavním potrubím, ventily a dalšími hlavními součástmi, a že tento trh byl na jiné obchodní úrovni.
(29)
Poté co byly prozkoumány prodejní podmínky na domácím trhu a zejména struktura prodejních cen, bylo zjištěno, že žadatel neprokázal podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení trvalý a zřejmý rozdíl ve funkcích a cenách na různých obchodních úrovních na domácím trhu země vývozu. Žádné úpravy proto nebyly vzaty v úvahu.
(30)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení a vzhledem k tomu, že během období přezkumného šetření byly provedeny pouze tři objednávky prakticky ve stejný okamžik a že cena suroviny, jež tvoří většinu výrobních nákladů, během uvedeného období značně kolísala, bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny pro každou jednotlivou operaci.
(31)
Srovnání prokázalo existenci dumpingu na úrovni 49,9 %, která je vyjádřena jako procento ceny CIF na hranicích Unie.
(32)
Šetření navíc potvrdilo, že vývozní ceny žadatele jsou při velkých množstvích vývozu do jiných třetích zemí značně nižší než při vývozu do Evropské unie, což naznačuje existenci dumpingu na trzích třetích zemí.
3. ZMĚNA OPATŘENÍ, KTERÁ JSOU PŘEDMĚTEM PŘEZKUMU
(33)
S ohledem na výsledky šetření by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo, a to na úrovni zjištěného dumpingového rozpětí.
(34)
Dumpingové rozpětí 49,9 % stanovené pro období přezkumného šetření je nižší než celostátní úroveň pro odstranění újmy, která dosahuje 75 % a která byla pro Malajsii stanovena v původním šetření. Navrhuje se tudíž, aby bylo uloženo clo na základě dumpingového rozpětí 49,9 % a aby bylo odpovídajícím způsobem pozměněno nařízení (ES) č. 1001/2008.
4. ZPĚTNÝ VÝBĚR ANTIDUMPINGOVÉHO CLA
(35)
Vzhledem k výše uvedeným zjištěním se antidumpingové clo vztahující se na žadatele vybere zpětně z dovozu dotčeného výrobku, který byl zaevidován podle článku 3 nařízení (ES) č. 692/2009.
5. DOLOŽKA O MONITOROVÁNÍ A MOŽNÝ DALŠÍ PŘEZKUM
(36)
Je třeba vzít v úvahu, že dotčené společnosti mají složitý systém distribuce, který rovněž zahrnuje dovoz dotčeného výrobku z jiných zemí, na něž se vztahují opatření. Existuje rovněž určité riziko vyhýbání se clu s ohledem na vysoký rozdíl v celních sazbách mezi různými vyvážejícími společnostmi v Malajsii. Jsou proto nutná zvláštní opatření, která zajistí správné uplatňování antidumpingových cel.
(37)
Tato zvláštní opatření zahrnují předložení platné obchodní faktury, která splňuje požadavky uvedené v příloze tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Dovoz, k němuž není přiložena taková faktura, podléhá zbytkovému antidumpingovému clu, které platí pro všechny ostatní vývozce.
(38)
Rada bere dále na vědomí, že ji Komise informovala o tom, že vyzve dotčenou společnost, aby Komisi předkládala pravidelné zprávy s cílem zajistit patřičné sledování jejího prodeje dotčeného výrobku do Unie, cen a dalších souvisejících podmínek, včetně informací týkajících se vývoje prodejních cen společnosti na domácím trhu. Rada bere na vědomí, že zejména v případech, kdy zprávy nejsou předloženy nebo pokud zprávy vyjeví skutečnost, že opatření nepostačují k odstranění účinků dumpingu působícího újmu, může být nezbytné zahájit prozatímní přezkum v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Rada bere rovněž na vědomí, že Komise má možnost zahájit z moci úřední prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, zejména po uplynutí jednoho roku od vstupu tohoto nařízení v platnost (odůvodněný může být nicméně i předchozí přezkum). Bere se na vědomí, že Komise v daný okamžik očekává, že vzhledem k okolnostem daného případu bude vhodné takovýto přezkum za rok provést. V této souvislosti je třeba uvést, že základem pro clo uložené tímto nařízením pro dotčenou společnost je jen omezený počet objednávek.
6. OZNÁMENÍ A DOBA TRVÁNÍ OPATŘENÍ
(39)
Dotčené strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí uložit na dovoz potrubních tvarovek od žadatele změněné konečné antidumpingové clo a zpětně vybrat toto clo z dovozu, který byl předmětem celní evidence. Jejich námitky byly zváženy a v odůvodněných případech vzaty v úvahu.
(40)
Tento přezkum nemá vliv na datum, kdy v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení skončí platnost opatření uložených nařízením (ES) č. 1001/2008,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. V čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 1001/2008 se do tabulky mezi výrobce v Malajsii vkládá nový řádek, který zní:
„Země
Společnost
Celní sazba (%)
Doplňkový kód TARIC
Malajsie
Pantech Steel Industries Sdn Bhd
49,9
A961“
2. Uložené clo se rovněž vybere zpětně z dovozu dotčeného výrobku, který byl evidován podle článku 3 nařízení (ES) č. 692/2009.
Celním orgánům se ukládá, aby ukončily celní evidenci dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Malajsie a vyráběného společností Pantech Steel Industries Sdn Bhd.
3. V článku 1 nařízení (ES) č. 1001/2008 se vkládá nový odstavec, který zní:
„3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnost Pantech Steel Industries Sdn Bhd je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky uvedené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.“
4. V důsledku vložení výše uvedeného odstavce do nařízení (ES) č. 1001/2008 se dosavadní odstavec 3 v článku 1 uvedeného nařízení označuje odstavec 4.
5. V nařízení (ES) č. 1001/2008 se doplňuje příloha, která zní:
„PŘÍLOHA
Platná obchodní faktura zmíněná v čl. 1 odst. 3 musí obsahovat prohlášení podepsané odpovědným pracovníkem subjektu, který obchodní fakturu vystavil, v tomto formátu:
1)
Jméno a funkce odpovědného pracovníka subjektu, který obchodní fakturu vystavil.
2)
Toto prohlášení: „Já, níže podepsaný/á, stvrzuji, že (objem) [dotčeného výrobku] prodaný na vývoz do Evropského společenství uvedený v této faktuře byl vyroben (název a adresa společnosti) (doplňkový kód TARIC) v (dotčená země). Prohlašuji, že informace uvedené v této faktuře jsou úplné a správné a že fakturovaná cena je konečná a nebude částečně ani úplně kompenzovaná jakýmkoliv způsobem.
Datum a podpis“.“
6. Pokud není uvedeno jinak, použijí se platné předpisy týkající se cel.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 26. dubna 2010.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 363/2010
(2010. gada 26. aprīlis),
ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1001/2008, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu dažu Malaizijas izcelsmes dzelzs un tērauda cauruļu veidgabalu importam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 4. punktu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,
tā kā:
1. PROCEDŪRA
1.1. Spēkā esošie pasākumi
(1)
Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu beidzoties termiņa beigu pārskatīšanai, 2008. gada oktobrī ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1001/2008 (2) dažu Malaizijas izcelsmes cauruļu veidgabalu (“CVG” jeb “attiecīgais ražojums”) importam tika noteikti galīgie antidempinga pasākumi. Malaizijai ir spēkā šādi antidempinga maksājumi: 59,2 % uzņēmumam Anggerik Laksana Sdn Bhd un 75 % visiem pārējiem uzņēmumiem.
1.2. Pārskatīšanas pieprasījums
(2)
Komisija ir saņēmusi pieprasījumu par pārskatīšanas sākšanu saistībā ar “jaunu eksportētāju” atbilstīgi pamatregulas 11. panta 4. punktam. Pieprasījumu iesniedza ražotājs eksportētājs no Malaizijas (“attiecīgā valsts”) Pantech Steel Industries Sdn Bhd (“pieprasījuma iesniedzējs”).
(3)
Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka tas attiecīgo ražojumu uz Savienību nav eksportējis izmeklēšanas laikposmā, pēc kura izvērtēšanas noteikti antidempinga pasākumi, t. i., no 2000. gada 1. aprīļa līdz 2001. gada 31. martam (sākotnējās izmeklēšanas laikposms), un ka tas nav saistīts ne ar vienu attiecīgā ražojuma ražotāju eksportētāju, uz kuru attiecas 1. apsvērumā raksturotie antidempinga pasākumi.
(4)
Pieprasījuma iesniedzējs arī apgalvo, ka tas ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības tuvākajā nākotnē eksportēt attiecīgo ražojumu uz Savienību.
1.3. Pārskatīšanas sākšana attiecībā uz jaunu eksportētāju
(5)
Komisija pārbaudīja pieprasījuma iesniedzēja iesniegtos pirmšķietamos pierādījumus un atzina tos par pietiekamiem, lai sāktu pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu. Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju un pēc tam, kad attiecīgajai Savienības ražošanas nozarei bija dota iespēja izteikt piezīmes, Komisija saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 692/2009 (3) sāka pārskatīt Regulu (EK) Nr. 1001/2008 attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēju.
(6)
Attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēja ražotā un eksportam uz Savienību pārdotā attiecīgā ražojuma importu antidempinga maksājums 75 % apmērā, kas noteikts ar Regulu (EK) Nr. 1001/2008, saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 692/2009 tika atcelts. Vienlaikus atbilstīgi pamatregulas 14. panta 5. punktam muitas dienestiem uzdeva veikt attiecīgus pasākumus šāda importa reģistrācijai.
(7)
Regulā (EK) Nr. 692/2009 noteikts, ka tad, ja izmeklēšanā atklāj, ka pieprasījuma iesniedzējs atbilst prasībām, lai tam noteiktu individuālo maksājumu, varētu būt vajadzīgs grozīt maksājuma likmi, kas patlaban ir piemērojama attiecīgā ražojuma importam no uzņēmumiem, kuri nav atsevišķi minēti Regulas (EK) Nr. 1001/2008 1. pantā.
1.4. Attiecīgais ražojums
(8)
Ražojums, uz kuru attiecas pārskatīšana, ir Malaizijas izcelsmes dzelzs vai tērauda (izņemot nerūsējošā tērauda) cauruļu veidgabali (izņemot lietus veidgabalus, atlokus un veidgabalus ar iegrieztu vītni), kā lielākais ārējais diametrs nepārsniedz 609,6 mm un ko izmanto sadurmetināšanai vai citiem mērķiem, (“attiecīgais ražojums”), uz kuriem patlaban attiecas KN kodi ex 7307 93 11, ex 7307 93 19, ex 7307 99 30 un ex 7307 99 90.
1.5. Attiecīgās personas
(9)
Komisija oficiāli paziņoja Savienības ražošanas nozarei, pieprasījuma iesniedzējam un eksportētājvalsts pārstāvjiem par pārskatīšanas sākšanu. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un tikt uzklausītām.
(10)
Eiropas Savienības Sadurmetināto cauruļu veidgabalu ražošanas nozares aizsardzības komiteja (“Savienības ražošanas nozare”) Komisijas dienestiem rakstiski darīja zināmu savu viedokli. Aizsardzības komiteja apšaubīja, cik ticami noteikta eksporta cena. Tika arī iesniegti dokumenti, kuri apliecina mēģinājumus apiet pasākumus, un tika sniegta informācija par attiecīgā ražojuma cenas apmēru, kas pieejama importētājiem Eiropas Savienībā.
(11)
Komisija nosūtīja antidempinga anketu pieprasījuma iesniedzējam un saistītajiem uzņēmumiem un atvēlētajā termiņā saņēma atbildes.
(12)
Antidempinga anketas Komisija nosūtīja arī nesaistītajiem importētājiem, kuri atradās Eiropas Savienībā, bet tie nesadarbojās.
(13)
Komisija ievāca un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par nepieciešamu, lai noteiktu jaunā eksportētāja statusu un dempingu, un veica pārbaudes apmeklējumus pieprasījuma iesniedzēja un Malaizijas saistītā uzņēmuma telpās:
-
Pantech Steel Industries Sdn Bhd (pieprasījuma iesniedzējs),
-
Pantech Corporation Sdn Bhd (saistītais tirdzniecības uzņēmums).
1.6. Izmeklēšanas periods
(14)
Pārskatīšanas izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”).
2. IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI
2.1. Jaunā eksportētāja statuss
(15)
Izmeklēšanā apstiprinājās, ka uzņēmums nav eksportējis attiecīgo ražojumu sākotnējā izmeklēšanas periodā un ir eksportējis to uz Eiropas Savienību pēc minētā perioda. Uzņēmums ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības PIP laikā to eksportēt. Tās izpaužas kā trīs pasūtījumi no vienas un tās pašas importētāju grupas Eiropas Savienībā.
(16)
Pēc PIP pasūtījumiem sekoja eksporta darījumi ar aptuveni tādiem pašiem nosacījumiem, bet tikai neievērojamām atšķirībām cenā un daudzumos. Kaut arī attiecīgie daudzumi bija neievērojami, tomēr tika konstatēts, ka tie ir pietiekami, lai ticami noteiktu dempinga starpību. Tas iespējams tāpēc, ka iekasēto cenu apmēru apliecina arī cita informācija, kas ir Komisijas dienestu rīcībā, tostarp attiecīgā eksportētāja cenas eksportam uz trešām valstīm, un kas apstiprina rīcības modeli, kurš tika konstatēts pārbaudītajos darījumos.
(17)
Attiecībā uz citiem nosacījumiem jauna eksportētāja statusa atzīšanai uzņēmums spēja pietiekami parādīt, ka tas nav tieši vai netieši saistīts ne ar vienu Malaizijas ražotāju eksportētāju, uz kuru attiecas spēkā esošie attiecīgajam ražojumam noteiktie antidempinga pasākumi.
(18)
Attiecīgi apstiprinājās, ka uzņēmums jāatzīst par “jaunu eksportētāju” saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu, tādēļ jānosaka tam individuāla dempinga starpība.
2.2. Dempings
(19)
Pieprasījuma iesniedzējs ražo veidgabalus un pārdod attiecīgo ražojumu iekšzemes tirgū un eksporta tirgos. Izmeklēšanā atklājās, ka pārdošana iekšzemes tirgū tiek sarežģīti organizēta un tajā piedalās nesaistīti izplatītāji un saistīti tirdzniecības uzņēmumi: tādējādi nesaistīti izplatītāji iepērk attiecīgo ražojumu no ražotāja, pēc tam to pārdod tālāk saistītiem pārdevējiem, kuri pēc tam pārdod preces tālāk nesaistītiem pircējiem iekšzemes tirgū. Faktiski nesaistītie izplatītāji darbojas kā pieprasījuma iesniedzēja aģenti.
(20)
Pamatojoties uz iepriekš minēto un ņemot vērā faktu, ka saistīto tirdzniecības uzņēmumu pārdevumus var atvedināt uz pieprasījuma iesniedzēju, cenas, ko no galīgā pircēja iekasē saistītie tirdzniecības uzņēmumi, tiek uzskatītas par pirmo cenu parastā tirdzniecības apritē, tāpēc tās izmanto kā pamatu normālās vērtības noteikšanai.
(21)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārdevumi iekšzemes tirgū tika uzskatīti par reprezentatīviem, ja pārdošanas kopapjoms vietējā tirgū bijis vismaz 5 % no eksporta pārdošanas kopapjoma uz Savienību. Komisija konstatēja, ka pieprasījuma iesniedzējs iekšzemes tirgū cauruļu veidgabalus pārdevis kopumā reprezentatīvā apmērā.
(22)
Pēc tam Komisija identificēja tos cauruļu veidgabalu veidus, ko tirdzniecības uzņēmumi pārdod iekšzemes tirgū un kas bijuši identiski vai tieši salīdzināmi ar tiem, kas pārdoti eksportam uz Eiropas Savienību.
(23)
Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai cauruļu veidgabalu pārdevumus iekšzemes tirgū reprezentatīvos daudzumos var uzskatīt par pārdevumiem parastā tirdzniecības apritē atbilstīgi pamatregulas 2. panta 4. punktam. Tas tika darīts, nosakot rentablo pārdevumu īpatsvaru neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū. Tika konstatēts, ka parastā tirdzniecības apritē ir bijuši pietiekami lieli pārdevumi, tāpēc normālo vērtību noteica pēc faktiskās cenas iekšzemes tirgū.
(24)
Nedaudzajos gadījumos, kad kāds attiecīgā ražojuma veids PIP laikā netika pārdots iekšzemes tirgū, normālā vērtība tika aprēķināta, eksportēto ražojuma veidu eksportētāja ražošanas izmaksām pieskaitot pārdošanas, vispārējās un administratīvās (PVA) izmaksas samērīgā apjomā un samērīgu peļņas normu.
(25)
Attiecīgo ražojumu eksportēja tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Tāpēc eksporta cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz faktiski samaksātām vai maksājamām eksporta cenām, kā minēts 16. apsvērumā.
(26)
Normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja, pamatojoties uz ex-works cenu.
(27)
Lai normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājums būtu taisnīgs, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību. Visos gadījumos, kad tika atzīts par pieņemamu, precīzu un pamatotu ar ticamiem pierādījumiem, tika izdarītas korekcijas saistībā ar apdrošināšanas, kraušanas, kredīta un saistītajām izmaksām.
(28)
Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka gadījumā, ja Komisija izmantotu normālo vērtību, kuras pamatā ir saistīto tirdzniecības uzņēmumu pārdevumi iekšzemes tirgū, jāizdara arī korekcijas attiecībā uz tirdzniecības apjoma atšķirībām iekšzemes tirgū un ES tirgū. Bez tam tas apgalvoja, ka pārdevumi ES tirgū notikuši izplatītāja līmenī, kaut arī iekšzemes tirgū pieprasījuma iesniedzējs ievērojamu daļu cauruļu veidgabalu pārdeva kā daļu no lielākiem sūtījumiem naftas un gāzes projektu tirgū, kurā veidgabaliem bieži vien jānodrošina vienīgi galveno cauruļu, vārstu un citu svarīgu sastāvdaļu palīgfunkcijas, un ka šis tirgus ir citā tirdzniecības līmenī.
(29)
Kad bija izanalizēti pārdošanas nosacījumi iekšzemes tirgū, jo īpaši pārdošanas cenas modeļi, izmeklēšanā atklājās, ka pieprasījuma iesniedzējs nav parādījis stabilu un nozīmīgu atšķirību, kā noteikts pamatregulas 2. panta 10. punktā, eksportētājvalsts iekšzemes tirgus dažādu tirdzniecības līmeņu funkcijās un cenās. Tāpēc korekcijas netika ņemtas vērā.
(30)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu un ņemot vērā to, ka PIP laikā bijuši tikai trīs īstenībā vienlaicīgi pasūtījumi un ka izejmateriāla cena, kas ir ražošanas izmaksu lielākā daļa, PIP laikā ievērojami svārstījās, dempinga starpību noteica, salīdzinot normālo vērtību un eksporta cenu atsevišķiem darījumiem.
(31)
Salīdzinājums parādīja, ka dempings, izteikts procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai, ir 49,9 %.
(32)
Turklāt izmeklēšanā apstiprinājās, ka pieprasījuma iesniedzēja eksporta cenas uz citām trešām valstīm, uz kurām eksportē ievērojamus daudzumus, ir ievērojami mazākas nekā eksportam uz Eiropas Savienību, tas liecina, ka trešos tirgos tiek īstenots dempings.
3. GROZĪJUMS PASĀKUMOS, KAS TIKA PĀRSKATĪTI
(33)
Vadoties pēc izmeklēšanas rezultātiem, tiek uzskatīts, ka jānosaka galīgais antidempinga maksājums konstatētās dempinga starpības apmērā.
(34)
PIP laikam noteiktā dempinga starpība 49,9 % apmērā ir mazāka par 75 % kaitējuma novēršanas līmeni, kas sākotnējā izmeklēšanā konstatēts Malaizijai. Tādēļ tiek ierosināts noteikt maksājumu, kura pamatā ir dempinga starpība 49,9 %, un attiecīgi grozīt Regulu (EK) Nr. 1001/2008.
4. ANTIDEMPINGA MAKSĀJUMA IEKASĒŠANA AR ATPAKAĻEJOŠU SPĒKU
(35)
Ņemot vērā iepriekš minētos konstatējumus, antidempinga maksājums ir jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku attiecīgā ražojuma importam, ko veic pieprasījuma iesniedzējs un kas tiek reģistrēts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 692/2009 3. pantu.
5. UZRAUDZĪBAS NOTEIKUMS UN IESPĒJAMA PĀRSKATĪŠANA NĀKOTNĒ
(36)
Jānorāda, ka attiecīgajiem uzņēmumiem ir sarežģīta izplatīšanas sistēma, kurā ietilpst arī attiecīgā ražojuma importēšana no citām valstīm, uz kurām attiecas pasākumi. Turklāt pastāv zināms risks, ka maksājums tiktu apiets, jo dažādiem Malaizijas eksportētājiem uzņēmumiem noteiktu atšķirīgas maksājuma likmes. Tāpēc vajadzīgi īpaši pasākumi, lai nodrošinātu antidempinga maksājumu pareizu piemērošanu.
(37)
Šie īpašie pasākumi ietver to, ka dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs rēķins, kas atbilst šīs regulas pielikumā izklāstītajām prasībām. Uz importu, kam nav pievienots šāds rēķins, attiecina atlikušo antidempinga maksājumu, kas piemērojams visiem pārējiem eksportētājiem.
(38)
Turklāt Padome norāda, ka Komisija tai ir darījusi zināmu, ka aicinās attiecīgo uzņēmumu Komisijai regulāri sniegt ziņojumus, lai pienācīgi uzraudzītu attiecīgā ražojuma pārdevumus uz Savienību, cenu un citus saistītus nosacījumus, kā arī informāciju par izmaiņām, kas skar uzņēmuma pārdošanas cenas iekšzemes tirgū. Padome norāda, ka gadījumos, kad šādi ziņojumi netiek sniegti vai ja tajos atklājas, ka pasākumi pietiekami labi nenovērš kaitējumu radošā dempinga ietekmi, saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu vajadzēs uzsākt starpposma pārskatīšanu. Padome arī norāda, ka Komisijai ir iespēja saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu ex officio sākt starpposma pārskatīšanu, konkrēti, tiklīdz ir pagājis viens gads pēc šīs regulas stāšanās spēkā (tomēr var pieļaut arī agrāku pārskatīšanu). Tiek norādīts, ka Komisija pašlaik uzskata, ka būs lietderīgi veikt šādu pārskatīšanu pēc gada, ja vien būs attiecīgi apstākļi. Šajā kontekstā svarīgi norādīt, ka maksājums, kurš ar šo regulu noteikts attiecīgajam uzņēmumam, ir pamatots vienīgi uz ierobežotu skaitu pasūtījumu.
6. INFORMĀCIJAS PAZIŅOŠANA UN PASĀKUMU ILGUMS
(39)
Attiecīgās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, ar ko pamatots nodoms cauruļu veidgabalu importam, ko veic pieprasījuma iesniedzējs, noteikt grozītu galīgo antidempinga maksājumu, un šo maksājumu ar atpakaļejošu spēku iekasēt par reģistrēto importu. To piezīmes attiecīgā gadījumā tika izskatītas un ņemtas vērā.
(40)
Šī pārskatīšana neskar dienu, kurā saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu spēku zaudē pasākumi, kas noteikti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1001/2008,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Regulas (EK) Nr. 1001/2008 1. panta 2. punkta tabulā attiecībā uz ražotājiem Malaizijā iekļauj šādu ierakstu:
“Valsts
Uzņēmums
Maksājuma likme (%)
Taric papildkods
Malaizija
Pantech Steel Industries Sdn Bhd
49,9
A961”
2. Ar šo noteiktais maksājums tiek iekasēts ar atpakaļejošu spēku arī par attiecīgā ražojuma importu, kas ir reģistrēts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 692/2009 3. pantu.
Ar šo muitas dienestiem tiek dots rīkojums pārtraukt Malaizijas izcelsmes Pantech Steel Industries Sdn Bhd ražotā attiecīgā ražojuma importa reģistrēšanu.
3. Regulas (EK) Nr. 1001/2008 1. pantam pievieno šādu punktu:
“3. Uzņēmumam Pantech Steel Industries Sdn Bhd noteiktās individuālās maksājumu likmes piemēro tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem uzrāda derīgu rēķinu, kas atbilst pielikumā izklāstītajām prasībām. Ja šādu rēķinu neuzrāda, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājuma likmi.”
4. Tas, ka Regulai (EK) Nr. 1001/2008 pievienota iepriekšminētais punkts, nozīmē, ka tās 1. panta 3. punkts tiek pārnumurēts par 1. panta 4. punktu.
5. Regulai (EK) Nr. 1001/2008 pievieno šādu pielikumu:
“PIELIKUMS
Šīs regulas 1. panta 3. punktā minētajā derīgajā rēķinā jābūt izrakstītāja uzņēmuma amatpersonas parakstītai deklarācijai šādā formā:
1)
rēķina izrakstītājas uzņēmuma amatpersonas vārds/uzvārds un amats;
2)
šāda deklarācija: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādītais [attiecīgā ražojuma] (apjoms), kas pārdots eksportam uz Eiropas Savienību, ir ražots uzņēmumā (uzņēmuma nosaukums un adrese) (TARIC papildkods), (attiecīgajā valstī). Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza, ka rēķinā norādītā cenas ir galīga un ne daļēji, ne pilnībā un ne ar kādiem pasākumiem netiks kompensēta.
Datums un paraksts”.”
6. Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Luksemburgā, 2010. gada 26. aprīlī