ROZHODNUTÍ RADY 2012/33/SZBP
ze dne 23. ledna 2012
o jmenování zvláštního zástupce Evropské unie pro mírový proces na Blízkém východě
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 28, čl. 31 odst. 2 a článek 33 této smlouvy,
s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dne 21. července 2003 přijala Rada společnou akci 2003/357/SZBP (1) o jmenování pana Marca OTTEHO zvláštním zástupcem Evropské unie pro mírový proces na Blízkém východě (dále jen „zvláštní zástupce EU“).
(2)
Pan Andreas REINICKE by měl být jmenován zvláštním zástupcem Unie pro mírový proces na Blízkém východě na období od 1. února 2012 do 30. června 2013.
(3)
Zvláštní zástupce EU bude vykonávat svůj mandát za situace, která se může zhoršit a která by mohla bránit v dosažení cílů vnější činnosti Unie stanovených v článku 21 Smlouvy,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Zvláštní zástupce Evropské unie
Zvláštním zástupcem Evropské unie pro mírový proces na Blízkém východě (dále jen „mírový proces“) na období od 1. února 2012 do 30. června 2013 je jmenován pan Andreas REINICKE. Na návrh vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“) může být mandát zvláštního zástupce EU ukončen dříve, rozhodne-li tak Rada.
Článek 2
Cíle politiky
1. Mandát zvláštního zástupce EU vychází z cílů politiky Unie týkající se mírového procesu.
2. Cíle uvedené v odstavci 1 zahrnují mimo jiné:
a)
všeobecný mír, jehož by mělo být dosaženo na základě příslušných rezolucí Rady bezpečnosti Organizace spojených národů (OSN), madridských zásad, cestovní mapy, předchozích dohod zúčastněných stran a arabské mírové iniciativy;
b)
dvoustátní řešení, kdy budou Izrael a demokratický, celistvý, životaschopný, mírový a svrchovaný palestinský stát existovat bok po boku v bezpečných a uznávaných hranicích a těšit se normálním vztahům se svými sousedy v souladu s rezolucemi Rady bezpečnosti OSN 242 (1967), 338 (1973), 1397 (2002) a 1402 (2002) a s madridskými zásadami;
c)
řešení izraelsko-syrského a izraelsko-libanonského konfliktu;
d)
řešení postavení Jeruzaléma jako budoucího hlavního města dvou států a spravedlivé, životaschopné a dohodnuté řešení problému palestinských uprchlíků;
e)
pokračování mírového procesu s cílem dosáhnout konečné dohody o právním postavení a vytvoření palestinského státu, včetně posílení úlohy Kvarteta pro Blízký východ (dále jen „Kvarteto“) jako ručitele cestovní mapy, zejména s cílem sledovat dodržování povinností, které pro obě strany vyplývají z cestovní mapy, a v souladu se všemi mezinárodními snahami o nastolení všeobecného arabsko-izraelského míru.
3. Cíle uvedené v odstavci 1 vycházejí z odhodlání Unie spolupracovat se stranami a s partnery v mezinárodním společenství, zejména v rámci Kvarteta, s cílem využít všech příležitostí k prosazování míru a uspokojivé budoucnosti pro všechny lidi v regionu.
4. Zvláštní zástupce EU podporuje činnost vysokého představitele v regionu, mimo jiné v rámci Kvarteta.
Článek 3
Mandát
K dosažení cílů politiky se zvláštnímu zástupci EU uděluje mandát:
a)
poskytovat aktivní a účinný příspěvek Unie k činnostem a iniciativám vedoucím ke konečnému urovnání izraelsko-palestinského konfliktu a izraelsko-syrského a izraelsko-libanonského konfliktu;
b)
usnadňovat a udržovat úzké styky se všemi stranami mírového procesu, ostatními zeměmi regionu, členy Kvarteta a dalšími dotčenými zeměmi, s OSN a dalšími dotčenými mezinárodními organizacemi za účelem vzájemné spolupráce při posilování mírového procesu;
c)
zajišťovat trvalou přítomnost Unie na příslušných mezinárodních fórech a přispívat k řešení krizí a jejich předcházení;
d)
sledovat a podporovat mírová jednání mezi stranami a předkládat jménem Unie návrhy v souvislosti s těmito jednáními;
e)
pokud je o to požádán, přispívat k plnění mezinárodních dohod dosažených mezi stranami a navazovat s nimi diplomatická jednání v případě nedodržení podmínek uvedených dohod;
f)
věnovat zvláštní pozornost faktorům, které mají dopad na regionální rozměr mírového procesu;
g)
vést konstruktivní jednání se signatáři dohod v rámci mírového procesu za účelem podpory dodržování základních norem demokracie, včetně dodržování lidských práv a právního státu;
h)
předkládat návrhy týkající se zásahů Unie do mírového procesu a nejlepšího způsobu provádění iniciativ Unie a nepřetržitého úsilí Unie souvisejícího s mírovým procesem, jako je příspěvek Unie k palestinským reformám, a včetně politických aspektů příslušných rozvojových projektů Unie;
i)
sledovat činnost obou stran při provádění cestovní mapy a v otázkách, které by mohly ohrozit výsledek jednání o trvalém statusu, s cílem umožnit Kvartetu lépe posoudit dodržování podmínek stranami;
j)
podávat jakožto vyslanec Kvarteta zprávy o pokroku a vývoji jednání a přispívat k přípravě zasedání vyslanců Kvarteta na základě postojů Unie a prostřednictvím koordinace s dalšími členy Kvarteta;
k)
přispívat k provádění politiky Unie v oblasti lidských práv, včetně obecných zásad Unie pro lidská práva, zejména obecných zásad Unie o dětech a ozbrojených konfliktech a o násilí páchaném na ženách a dívkách a potírání všech forem jejich diskriminace, jakož i politiky Unie týkající se rezoluce Rady bezpečnosti OSN 1325(2000) o ženách, míru a bezpečnosti, včetně sledováním vývoje situace v tomto ohledu, podáváním zpráv a vypracováváním doporučení;
l)
přispívat k lepšímu porozumění úlohy Unie jako jedné z organizací ovlivňujících veřejné mínění v regionu.
Článek 4
Provádění mandátu
1. Zvláštní zástupce EU odpovídá za provádění mandátu z pověření vysokého představitele. Aby mohl plnit svůj mandát a konkrétní povinnosti v dané oblasti, věnuje se zvláštní zástupce EU zcela svým úkolům.
2. Politický a bezpečnostní výbor udržuje se zvláštním zástupcem EU výsadní spojení a je pro něj hlavním orgánem pro styk s Radou. Politický a bezpečnostní výbor poskytuje zvláštnímu zástupci EU strategické a politické vedení v rámci jeho mandátu, aniž jsou dotčeny pravomoci vysokého představitele.
3. Zvláštní zástupce EU pracuje v úzké koordinaci s Evropskou službou pro vnější činnost (ESVČ).
4. Při plnění svých úkolů zvláštní zástupce EU úzce spolupracuje zejména se zastoupením EU v Jeruzalému, s delegací Unie v Tel Avivu a s ostatními příslušnými delegacemi Unie v regionu.
Článek 5
Financování
1. Finanční referenční částka určená na krytí výdajů souvisejících s mandátem zvláštního zástupce EU v období od 1. února 2012 do 30. června 2013 činí 1 300 000,00 EUR
2. Výdaje financované částkou stanovenou v odstavci 1 jsou způsobilé od 1. února 2012. Jsou spravovány v souladu s postupy a pravidly použitelnými na souhrnný rozpočet Unie.
3. Správa výdajů se řídí smlouvou mezi zvláštním zástupcem EU a Komisí. Zvláštní zástupce EU za veškeré výdaje odpovídá Komisi.
Článek 6
Sestavení a složení týmu
1. V mezích svého mandátu a odpovídajících finančních prostředků, které má k dispozici, odpovídá zvláštní zástupce EU za sestavení svého týmu. Tento tým zahrnuje odborníky na konkrétní politické otázky podle požadavků mandátu. Zvláštní zástupce EU neprodleně a pravidelně informuje o složení svého týmu Radu a Komisi.
2. Členské státy, orgány Unie a ESVČ mohou navrhnout vyslání personálu ke zvláštnímu zástupci EU. Plat takto vyslaného personálu hradí dotyčný členský stát, dotyčný orgán Unie nebo ESVČ. Zvláštnímu zástupci EU mohou být rovněž přiděleni odborníci vyslaní členskými státy do orgánů Unie nebo ESVČ. Mezinárodní smluvní pracovníci musí být státními příslušníky některého členského státu.
3. Veškerý vyslaný personál nadále administrativně podléhá vysílajícímu členskému státu, vysílajícímu orgánu Unie nebo ESVČ a vykonává své povinnosti a jedná v zájmu mandátu zvláštního zástupce EU.
Článek 7
Výsady a imunity zvláštního zástupce EU a členů jeho týmu
Výsady, imunity a další záruky nezbytné pro završení a řádné působení mise zvláštního zástupce EU a členů jeho týmu se podle potřeby dohodnou s hostitelskou stranou nebo stranami. Členské státy a Komise poskytují k tomuto účelu veškerou nezbytnou podporu.
Článek 8
Bezpečnost utajovaných informací EU
Zvláštní zástupce EU a členové jeho týmu dodržují bezpečnostní zásady a minimální bezpečnostní normy zavedené rozhodnutím Rady 2011/292/EU ze dne 31. března 2011 o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU (2).
Článek 9
Přístup k informacím a logistická podpora
1. Členské státy, Komise a generální sekretariát Rady zajistí, aby měl zvláštní zástupce EU přístup k veškerým důležitým informacím.
2. Logistickou podporu v regionu poskytují podle okolností delegace Unie nebo členské státy.
Článek 10
Bezpečnost
V souladu s politikou Unie pro bezpečnost personálu vyslaného mimo Unii při provádění operací podle hlavy V Smlouvy přijme zvláštní zástupce EU v souladu se svým mandátem a s ohledem na bezpečnostní situaci v oblasti své územní působnosti veškerá rozumně proveditelná opatření k zajištění bezpečnosti veškerého personálu, který je mu přímo podřízen, zejména tím, že:
a)
na základě pokynů ESVČ vypracuje bezpečnostní plán pro danou misi stanovící fyzická, organizační a procedurální bezpečnostní opatření pro danou misi, řízení bezpečných přesunů personálu do oblasti mise a uvnitř této oblasti, jakož i řízení bezpečnostních událostí, a stanovící pohotovostní a evakuační plán mise;
b)
zajistí, aby byl veškerý personál vyslaný mimo Unii pojištěn pro případ zvýšeného rizika, jak vyžaduje situace v oblasti mise;
c)
zajistí, aby všichni členové jeho týmu, kteří mají být vysláni mimo Unii, včetně najatého místního personálu, prošli před příjezdem nebo bezprostředně po příjezdu do oblasti mise náležitým bezpečnostním školením, a to na základě stupně rizika vyhodnoceného pro oblast mise ESVČ;
d)
zajistí, aby byla provedena veškerá schválená doporučení vydaná na základě pravidelných posouzení bezpečnosti, a podává vysokému představiteli, Radě a Komisi písemné zprávy o provádění těchto doporučení a o dalších bezpečnostních otázkách v rámci zprávy v polovině období a zprávy o provádění mandátu.
Článek 11
Podávání zpráv
Zvláštní zástupce EU pravidelně podává ústní a písemné zprávy vysokému představiteli a Politickému a bezpečnostnímu výboru. Podle potřeby podává zprávy rovněž pracovním skupinám Rady. Pravidelné písemné zprávy jsou rozesílány prostřednictvím sítě COREU. Na doporučení vysokého představitele nebo Politického a bezpečnostního výboru podává zvláštní zástupce EU zprávy Radě pro zahraniční věci.
Článek 12
Koordinace
1. Zvláštní zástupce EU podporuje celkovou politickou koordinaci Unie. Pomáhá zajišťovat, aby všechny nástroje Unie byly na místě uplatňovány soudržně v zájmu dosažení cílů politiky Unie. Činnosti zvláštního zástupce EU jsou koordinovány s činnostmi Komise a případně i s činnostmi dalších zvláštních zástupců Unie působících v oblasti, včetně zvláštního zástupce EU pro jižní Středomoří. Zvláštní zástupce EU pravidelně informuje mise členských států a delegace Unie.
2. Na místě jsou udržovány úzké vztahy s vedoucím delegace Unie a vedoucími misí členských států. Ti se snaží být zvláštnímu zástupci EU co nejvíce nápomocni při provádění mandátu. Zvláštní zástupce EU v úzké spolupráci s vedoucím delegace v Tel Avivu poskytuje vedoucímu policejní mise Evropské unie pro palestinská území (EUPOL COPPS) a vedoucímu mise Evropské unie pro pomoc na hranicích na hraničním přechodu Rafáh (EU BAM Rafah) vedení v otázkách místní politické situace. Zvláštní zástupce EU a civilní velitel operace se podle potřeby vzájemně konzultují. Zvláštní zástupce EU rovněž udržuje vztahy s dalšími mezinárodními a regionálními subjekty působícími na místě.
Článek 13
Přezkum
Provádění tohoto rozhodnutí a jeho soulad s jinými iniciativami Unie v oblasti podléhají pravidelnému přezkumu. Zvláštní zástupce EU předloží vysokému představiteli, Radě a Komisi do konce listopadu roku 2012 zprávu o pokroku a na konci svého mandátu souhrnnou zprávu o provádění mandátu.
Článek 14
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
V Bruselu dne 23. ledna 2012.
PADOMES LĒMUMS 2012/33/KĀDP
(2012. gada 23. janvāris),
ar ko ieceļ Eiropas Savienības īpašo pārstāvi Tuvo Austrumu miera procesā
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. pantu, 31. panta 2. punktu un 33. pantu,
ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
tā kā:
(1)
Padome 2003. gada 21. jūlijā pieņēma Vienoto rīcību 2003/537/KĀDP (1), ar ko Marc OTTE kungu iecēla par Eiropas Savienības īpašo pārstāvi (“ESĪP”) Tuvo Austrumu miera procesā.
(2)
Andreas REINICKE kungs būtu jāieceļ par ESĪP Tuvo Austrumu miera procesā laikposmam no 2012. gada 1. februāra līdz 2013. gada 30. jūnijam.
(3)
ESĪP īstenos savas pilnvaras situācijā, kas var pasliktināties un varētu kavēt Līguma 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Eiropas Savienības īpašais pārstāvis
Andreas REINICKE kungs tiek iecelts par Eiropas Savienības īpašo pārstāvi (“ESĪP”) Tuvo Austrumu miera procesā (“miera process”) laikposmam no 2012. gada 1. februāra līdz 2013. gada 30. jūnijam. ESĪP pilnvaras var beigties agrāk, ja Padome pēc Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (“AP”) priekšlikuma pieņem tādu lēmumu.
2. pants
Politikas mērķi
1. ESĪP pilnvaru pamatā ir Savienības politikas mērķi attiecībā uz miera procesu.
2. Šie mērķi inter alia ietver:
a)
vispārēju mieru, kas būtu jānodrošina, pamatojoties uz attiecīgajām Apvienoto Nāciju Organizācijas (“ANO”) Drošības padomes rezolūcijām, Madrides principiem, ceļvedi, pušu iepriekš noslēgtiem nolīgumiem un Arābu miera iniciatīvu;
b)
risinājumu, kas paredz divu valstu - Izraēlas un demokrātiskas, vienotas, dzīvotspējīgas, miermīlīgas un suverēnas palestīniešu valsts - pastāvēšanu, kuras pastāv viena otrai līdzās ar atzītām un drošām robežām, uztur normālas attiecības ar kaimiņvalstīm saskaņā ar ANO Drošības padomes Rezolūcijām 242 (1967), 338 (1973), 1397 (2002) un 1402 (2002) un Madrides principiem;
c)
Izraēlas un Sīrijas, kā arī Izraēlas un Libānas konflikta atrisinājumu;
d)
risinājumu, lai izlemtu Jeruzalemes kā nākamās divu valstu galvaspilsētas statusu, un taisnīgu, dzīvotspējīgu un saskaņotu palestīniešu bēgļu problēmas atrisinājumu;
e)
turpmākus pasākumus pēc miera procesa, lai panāktu nolīgumu par galīgo statusu un izveidotu Palestīnas valsti, tostarp nostiprinot Tuvo Austrumu Kvarteta (“Kvarteta”) kā ceļveža sarga nozīmi, lai tas pārraudzītu, kā abas puses pilda pienākumus, kas tām paredzēti gan ceļvedī, gan saskaņā ar starptautiskajiem centieniem panākt vispārēju arābu valstu un Izraēlas mieru.
3. Šie mērķi balstās uz Savienības saistībām starptautiskajā sabiedrībā, jo īpaši Kvartetā, sadarboties ar pusēm un partneriem, lai izmantotu jebkuru iespēju visām reģiona tautām nodrošināt mieru un cilvēku cienīgu nākotni.
4. ESĪP atbalsta AP darbu reģionā, tostarp Kvartetā.
3. pants
Pilnvaras
Lai sasniegtu politikas mērķus, ESĪP ir pilnvarots:
a)
nodrošināt aktīvu un efektīvu Savienības ieguldījumu darbībās un ierosmēs, ar kurām panākt Izraēlas un Palestīnas, kā arī Izraēlas un Sīrijas un Izraēlas un Libānas konflikta galīgu atrisinājumu;
b)
veicināt un uzturēt ciešus kontaktus ar visām miera procesa pusēm, citām reģiona valstīm, Kvarteta locekļiem un citām attiecīgām valstīm, kā arī ar ANO un citām attiecīgām starptautiskajām organizācijām, lai sadarbībā ar tām stiprinātu miera procesu;
c)
nodrošināt nepārtrauktu Savienības klātbūtni attiecīgos starptautiskos forumos un dot ieguldījumu krīžu pārvarēšanā un novēršanā;
d)
novērot un atbalstīt pušu miera sarunas un minēto sarunu kontekstā iesniegt Savienības priekšlikumus tās vārdā;
e)
sniegt ieguldījumu, ja to lūdz, pušu panākto starptautisko nolīgumu īstenošanā un iesaistīties diplomātiskos pasākumos, ja minētos nolīgumus neievēro;
f)
pievērst īpašu uzmanību faktoriem, kas ietekmē miera procesa reģionālos mērogus;
g)
konstruktīvi sadarboties ar līgumslēdzējām pusēm miera procesā, lai veicinātu demokrātijas pamatnormu, tostarp cilvēktiesību un tiesiskuma, ievērošanu;
h)
nākt klajā ar priekšlikumiem par Savienības iesaistīšanos miera procesā un par to, kā labāk īstenot Savienības ierosmes un centienus, kas saistīti ar pašreizējā miera procesa turpmāko virzību, piemēram, Savienības ieguldījumu palestīniešu reformās, arī aptverot attiecīgo Savienības attīstības projektu politiskos aspektus;
i)
pārraudzīt, kādas darbības abas puses veic, īstenojot ceļvedi un risinot jautājumus, kas varētu nelabvēlīgi ietekmēt sarunas par pastāvīgo statusu, dodot iespēju Kvartetam labāk novērtēt, kā puses ievēro saistības;
j)
kā sūtnim Kvartetā ziņot par sarunu norisi un rezultātiem un palīdzēt sagatavot Kvarteta sūtņu sanāksmes, pamatojoties uz Savienības nostāju un koordinējot darbības ar citiem Kvarteta locekļiem;
k)
sekmēt Savienības politikas cilvēktiesību jomā, tostarp Savienības pamatnostādņu cilvēktiesību jomā, īstenošanu, jo īpaši - ES pamatnostādnes par bērniem bruņotos konfliktos, kā arī par vardarbību pret sievietēm un meitenēm un par visu veidu pret viņām vērstas diskriminācijas apkarošanu, un Savienības politiku attiecībā uz ANO Drošības padomes Rezolūciju 1325 (2000) par sievietēm, mieru un drošību, tostarp veicot uzraudzību un ziņojot par norisēm, kā arī formulējot ieteikumus šajā sakarā;
l)
palīdzēt reģiona sabiedriskās domas veidotājiem labāk izprast Savienības nozīmi.
4. pants
Pilnvaru īstenošana
1. ESĪP ir atbildīgs par pilnvaru īstenošanu AP pakļautībā. Lai pildītu savas pilnvaras un konkrētos pienākumus misijas darbības vietā, ESĪP misiju pilda ar pilnu atdevi.
2. Politikas un drošības komiteja (“PDK”) uztur privileģētus sakarus ar ESĪP un ir galvenais ESĪP kontaktpunkts sakariem ar Padomi. PDK saskaņā ar pilnvarām, neskarot AP pilnvaras, dod ESĪP stratēģiskas norādes un politisku virzību.
3. ESĪP strādā ciešā sadarbībā ar Eiropas Ārējās darbības dienestu (“EĀDD”).
4. Konkrēti, veicot savus uzdevumus, ESĪP cieši sadarbojas ar ES pārstāvniecību Jeruzalemē, Savienības delegāciju Telavivā, kā arī ar citām attiecīgām Savienības delegācijām reģionā.
5. pants
Finansējums
1. ESĪP pilnvaru īstenošanas izdevumiem paredzētā finanšu atsauces summa laikposmam no 2012. gada 1. februāra līdz 2013. gada 30. jūnijam ir EUR 1 300 000.
2. Izdevumus, ko finansē no 1. punktā paredzētās summas, var veikt no 2012. gada 1. februāra. Izdevumus pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, kurus piemēro Savienības vispārējam budžetam.
3. Izdevumus pārvalda saskaņā ar līgumu, kas noslēgts starp ESĪP un Komisiju. ESĪP sniedz Komisijai pārskatu par visiem izdevumiem.
6. pants
Komandas izveide un tās sastāvs
1. ESĪP saskaņā ar savām pilnvarām un atbilstīgajiem piešķirtajiem finanšu līdzekļiem ir atbildīgs par savas komandas izveidi. Komandā iekļauj personas, kam, kā pilnvarās paredzēts, ir īpašas zināšanas konkrētos politikas jautājumos. ESĪP operatīvi un regulāri informē Padomi un Komisiju par savas komandas sastāvu.
2. Dalībvalstis, Savienības iestādes un EĀDD var ierosināt personāla norīkošanu darbā pie ESĪP. Minētajam norīkotajam personālam atalgojumu atbilstīgi maksā vai nu attiecīgā dalībvalsts, attiecīgā Savienības iestāde vai EĀDD. Darbā pie ESĪP var nosūtīt arī ekspertus, ko dalībvalstis ir norīkojušas darbā Savienības iestādēs vai EĀDD. Starptautiskajiem personāla līgumdarbiniekiem ir kādas dalībvalsts valstspiederība.
3. Viss norīkotais personāls turpina būt nosūtītājas dalībvalsts, Savienības iestādes vai EĀDD administratīvā pakļautībā, un tas veic savus pienākumus un rīkojas ESĪP pilnvaru interesēs.
7. pants
ESĪP un viņa personāla privilēģijas un imunitāte
Par privilēģijām, imunitāti un citām garantijām, kas vajadzīgas ESĪP un viņa personāla locekļu misijas veikšanai un sekmīgai norisei, attiecīgi vienojas ar uzņēmēju pusi vai uzņēmējām pusēm. Šajā nolūkā dalībvalstis un Komisija sniedz visu vajadzīgo atbalstu.
8. pants
ES klasificētas informācijas drošība
ESĪP un viņa komandas locekļi ievēro drošības principus un minimālos standartus, kas ir noteikti Padomes Lēmumā 2011/292/ES (2011. gada 31. marts) par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (2).
9. pants
Piekļuve informācijai un materiāltehniskais atbalsts
1. Dalībvalstis, Komisija un Padomes Ģenerālsekretariāts nodrošina, ka ESĪP var piekļūt jebkurai atbilstīgai informācijai.
2. Savienības delegācija un/vai dalībvalstis attiecīgā gadījumā nodrošina materiāltehnisko atbalstu reģionā.
10. pants
Drošība
Saskaņā ar Savienības politiku par tāda personāla drošību, kas izvietots ārpus Savienības, lai veiktu operatīvas darbības saskaņā ar Līguma V sadaļu, ESĪP saskaņā ar savām pilnvarām un drošības situāciju ģeogrāfiskajā teritorijā, par ko viņš ir atbildīgs, veic visus praktiski iespējamos pasākumus visa viņa tiešā pakļautībā esošā personāla drošībai, jo īpaši:
a)
izstrādājot drošības plānu konkrētai misijai, pamatojoties uz EĀDD norādēm, ietverot tajā misijai pielāgotus fiziskus, organizatoriskus un procesuālus drošības pasākumus, reglamentējot personāla drošu pārvietošanos uz misijas teritoriju un drošu pārvietošanos tajā, kā arī paredzot pasākumus drošības negadījumu novēršanai un misijas ārkārtas situācijas un evakuācijas plānu;
b)
nodrošinot, ka visam personālam, kas izvietots ārpus Savienības, ir augsta riska apdrošināšana atbilstīgi apstākļiem misijas teritorijā;
c)
nodrošinot, ka visi komandas locekļi, ko izvieto ārpus Savienības, tostarp vietējie līgumdarbinieki, pirms vai pēc ierašanās misijas teritorijā ir piedalījušies atbilstīgās drošības apmācībās, kuru pamatā ir riska izvērtējuma pakāpe, ko misijas teritorijai piešķīris EĀDD;
d)
nodrošinot, ka tiek īstenoti visi saskaņotie ieteikumi, kas sniegti pēc regulāra drošības izvērtējuma, un - saistībā ar starpposma ziņojumiem un pārskata ziņojumu par pilnvaru īstenošanu - rakstiski ziņojot AP, Padomei un Komisijai par šo ieteikumu īstenošanu un citiem drošības jautājumiem.
11. pants
Ziņojumi
ESĪP regulāri sniedz mutiskus un rakstiskus ziņojumus AP un PDK. Vajadzības gadījumā ESĪP ziņojumus sniedz arī Padomes darba grupām. Rakstiskus ziņojumus regulāri izsūta, izmantojot COREU tīklu. Pēc AP vai PDK ieteikuma ESĪP var sniegt ziņojumus arī Ārlietu padomei.
12. pants
Koordinācija
1. ESĪP veicina vispārēju Savienības politisko koordināciju. Viņš palīdz nodrošināt, lai visi Savienības instrumenti misijas norises vietā būtu saskaņoti Savienības politisko mērķu sasniegšanai. ESĪP darbības koordinē ar Komisijas darbībām, kā arī attiecīgā gadījumā ar darbībām, ko reģionā veic citi ESĪP, tostarp EĀDD darbībām Vidusjūras dienvidu reģionā. ESĪP regulāri sniedz informatīvus ziņojumus dalībvalstu pārstāvniecībām un Savienības delegācijām.
2. Misijas norises vietā ESĪP uztur ciešu saikni ar Savienības delegāciju vadītājiem un dalībvalstu pārstāvniecību vadītājiem. Viņi dara visu iespējamo, lai palīdzētu ESĪP īstenot pilnvaras. ESĪP ciešā sadarbībā ar Savienības delegācijas Telavivā vadītāju sniedz norādes par vietējo politisko situāciju Eiropas Savienības Policijas misijas palestīniešu teritorijās (EUPOL COPPS) un Eiropas Savienības Robežu palīdzības misijas Rafas šķērsošanas punktā (ES RPM Rafa) vadītājiem. ESĪP un civilās operācijas komandieris vajadzības gadījumā savstarpēji apspriežas. ESĪP uztur saikni arī ar citām starptautiskajām un reģionālajām struktūrām attiecīgajā teritorijā.
13. pants
Pārskatīšana
Šā lēmuma īstenošanu un tā saderību ar citām Savienības darbībām reģionā regulāri pārskata. ESĪP 2012. gada novembra beigās iesniedz AP, Padomei un Komisijai progresa ziņojumu un pilnvaru termiņa beigās - visaptverošu pilnvaru īstenošanas pārskata ziņojumu.
14. pants
Stāšanās spēkā
Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
Briselē, 2012. gada 23. janvārī