NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1338/2011
ze dne 13. prosince 2011
o změně nařízení Rady (ES) č. 1934/2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro spolupráci s průmyslovými a jinými zeměmi a územími s vysokými příjmy
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 2 a čl. 209 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
v souladu s řádným legislativním postupem, s ohledem na společný návrh schválený dohodovacím výborem dne 31. října 2011 (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Od roku 2007 Společenství racionalizuje svou zeměpisnou spolupráci s rozvojovými zeměmi v Asii, Střední Asii a Latinské Americe a s Irákem, Íránem, Jemenem a Jižní Afrikou v rámci nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1905/2006 ze dne 18. prosince 2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci (2).
(2)
Hlavním a rámcovým cílem nařízení (ES) č. 1905/2006 je vymýcení chudoby prostřednictvím plnění rozvojových cílů tisíciletí. Oblast působnosti spolupráce pro zeměpisné programy s rozvojovými zeměmi, územími a oblastmi stanovená v tomto nařízení je dále věcně omezena na finanční opatření splňující kritéria pro oficiální rozvojovou pomoc stanovená Výborem pro rozvojovou pomoc Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj.
(3)
Je v zájmu Unie dále prohlubovat vztahy s dotčenými rozvojovými zeměmi, jež jsou důležitými partnery ve dvoustranných vztazích i významnými činiteli na mnohostranných fórech a v rámci globálního řízení. Unie má strategický zájem na rozšiřování různorodých vazeb s těmito zeměmi, zejména v oblasti hospodářských, obchodních, akademických a vědeckých výměn. Proto Unie potřebuje finanční nástroj umožňující financování takových opatření, která v zásadě nesplňují podmínky oficiální rozvojové pomoci podle kritérií pro oficiální rozvojovou pomoc, která však mají zásadní význam pro upevnění vztahů a významnou měrou přispívají k pokroku a rozvoji dotčených rozvojových zemí.
(4)
Za tímto účelem byly v rámci rozpočtových procesů v letech 2007 a 2008 a v souladu s čl. 49 odst. 6 písm. b) nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (3), stanoveny čtyři přípravné akce k zahájení rozšířené spolupráce. Těmito čtyřmi přípravnými akcemi jsou: obchodní a vědecké výměny s Indií, obchodní a vědecké výměny s Čínou, spolupráce se zeměmi se středními příjmy v Asii a spolupráce se zeměmi se středními příjmy v Latinské Americe. Podle uvedeného článku musí být legislativní proces navazující na přípravné akce ukončen před koncem třetího rozpočtového roku.
(5)
Cíle a ustanovení nařízení Rady (ES) č. 1934/2006 (4) jsou vhodné k provádění této posílené spolupráce se zeměmi, na které se vztahuje nařízení (ES) č. 1905/2006. Za tímto účelem je třeba rozšířit územní působnost nařízení (ES) č. 1934/2006 a stanovit finanční krytí spolupráce s těmito rozvojovými zeměmi.
(6)
V důsledku rozšíření zeměpisné působnosti nařízení (ES) č. 1934/2006 spadají dotčené rozvojové země do dvou odlišných finančních nástrojů pro vnější činnost. Mělo by být zajištěno, aby oba uvedené finanční nástroje zůstaly od sebe přísně odděleny. V rámci nařízení (ES) č. 1905/2006 budou financována opatření, která splňují kritéria pro oficiální rozvojovou pomoc, zatímco nařízení (ES) č. 1934/2006 se použije výlučně pro opatření, která tato kritéria v zásadě nesplňují. Kromě toho by mělo být zajištěno, aby země, na které se dosud vztahovalo nařízení (ES) č. 1934/2006, tedy průmyslové země a jiné země a území s vysokými příjmy, nebyly rozšířením územní působnosti uvedeného nařízení znevýhodněny, zejména z finančního hlediska.
(7)
Vzhledem k tomu, že hospodářská krize vedla v celé Unii k mimořádně napjatému stavu rozpočtů a že se navrhované rozšíření týká zemí, které mají v některých případech podobnou konkurenceschopnost jako Unie a dosáhly průměrné životní úrovně blížící se úrovni některých členských států, měla by spolupráce Unie zohledňovat úsilí, které vynaložily přijímající země, aby dodržely mezinárodní dohody Mezinárodní organizace práce a aby se podílely na globálních cílech snižování emisí skleníkových plynů.
(8)
Při kontrole provádění finančních nástrojů pro vnější činnost byla zjištěna nejednotnost v ustanoveních, jimiž se náklady týkající se daní, cel a jiných poplatků vylučují jako nezpůsobilé. V zájmu jednotnosti se navrhuje uvést tato ustanovení do souladu s ostatními nástroji.
(9)
Nařízení (ES) č. 1934/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změny nařízení (ES) č. 1934/2006
Nařízení (ES) č. 1934/2006 se mění takto:
1)
Název nařízení se nahrazuje tímto:
2)
Články 1 až 4 se nahrazují tímto:
„Článek 1
Cíl
1. Pro účely tohoto nařízení „průmyslové a jiné země a území s vysokými příjmy“ zahrnují země a území uvedené v příloze I tohoto nařízení a „rozvojové země“ zahrnují země, na něž se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1905/2006 ze dne 18. prosince 2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci (5), a které jsou uvedeny v příloze II tohoto nařízení. Dále jsou společně uváděny jako „partnerské země“.
Financování Unií podle tohoto nařízení podporuje hospodářskou, finanční, technickou, kulturní a akademickou spolupráci s partnerskými zeměmi v oblastech stanovených v článku 4, které spadají do její pravomoci. Toto nařízení slouží k financování opatření, která v zásadě nesplňují kritéria pro oficiální rozvojovou pomoc stanovená Výborem pro rozvojovou pomoc Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj.
2. Hlavním cílem spolupráce s partnerskými zeměmi je konkrétně reagovat na potřebu posílit vazby a prohloubit jednání na dvoustranné, regionální nebo mnohostranné úrovni, a vytvořit tak příznivější a transparentnější prostředí pro rozvoj vztahů mezi Unií a partnerskými zeměmi v souladu se zásadami stanovenými Smlouvami, jimiž se řídí vnější činnost Unie. K těmto zásadám patří mimo jiné prosazování demokracie, dodržování lidských práv a základních svobod, právního státu, podpora důstojných pracovních podmínek a řádné správy věcí veřejných a ochrana životního prostředí s cílem přispět k pokroku a k procesu udržitelného rozvoje v partnerských zemích.
Článek 2
Oblast působnosti
1. Cílem spolupráce je jednat s partnerskými zeměmi za účelem posílení dialogu a vzájemného sbližování, sdílení a prosazování podobných politických, hospodářských a institucionálních struktur a hodnot. Unie se zaměřuje také na prohloubení spolupráce a výměn s tradičními nebo stále důležitějšími partnery ve dvoustranných vztazích i činiteli na mnohostranných fórech a v rámci globálního řízení. Spolupráce zahrnuje rovněž partnery, u nichž má Unie strategický zájem na rozšiřování vazeb a prosazování hodnot stanovených ve Smlouvě.
2. V řádně odůvodněných případech a za účelem zajištění soudržnosti a účinnosti financování Unií a posílení regionální spolupráce může Komise při přijímání ročních akčních programů podle článku 6 rozhodnout, že pro opatření podle tohoto nařízení jsou způsobilé určité země, které nejsou uvedeny v přílohách, pokud je projekt nebo program, jenž má být prováděn, regionální nebo přeshraniční povahy. Tato možnost musí být stanovena ve víceletých programech spolupráce podle článku 5.
3. Komise mění seznamy uvedené v přílohách I a II v návaznosti na pravidelné přezkumy seznamu rozvojových zemí Výborem pro rozvojovou pomoc Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj a o změnách informuje Evropský parlament a Radu.
4. V případě financování Unií podle tohoto nařízení se podle potřeby věnuje zvláštní pozornost dodržování základních pracovních norem Mezinárodní organizace práce (MOP) partnerskými zeměmi a jejich úsilí o snižování emisí skleníkových plynů.
5. Ve vztahu k zemím uvedeným v příloze II tohoto nařízení se přísně dbá na soudržnost politik s opatřeními financovanými podle nařízení (ES) č. 1905/2006 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1337/2008 ze dne 16. prosince 2008, kterým se zřizuje nástroj rychlé reakce na rostoucí ceny potravin v rozvojových zemích (6).
Článek 3
Obecné zásady
1. Evropská unie je založena na zásadách svobody, demokracie, dodržování lidských práv a základních svobod a na zásadě právního státu a snaží se prostřednictvím dialogu a spolupráce podporovat, rozvíjet a upevňovat oddanost těmto zásadám v partnerských zemích.
2. Při provádění tohoto nařízení se při utváření spolupráce s partnerskými zeměmi podle potřeby uplatňuje diferencovaný přístup s ohledem na jejich konkrétní hospodářskou, sociální a politickou situaci, jakož i na zvláštní zájmy, strategie a priority Unie.
3. Opatření financovaná podle tohoto nařízení jsou v souladu s oblastmi spolupráce stanovenými zejména v nástrojích, dohodách, prohlášeních a akčních plánech mezi Unií a partnerskými zeměmi, jakož i s oblastmi zvláštních zájmů a priorit Unie, a tyto oblasti zahrnují.
4. Unie usiluje o zajištění soudržnosti opatření financovaných podle tohoto nařízení s jinými oblastmi své vnější činnosti a s jinými příslušnými politikami Unie, zejména s rozvojovou spoluprací. Tato soudržnost se zajišťuje při tvorbě politiky, strategickém plánování i plánování a provádění jednotlivých opatření.
5. Opatření financovaná podle tohoto nařízení doplňují úsilí členských států a veřejných subjektů Unie v oblasti obchodních vztahů, kulturních, akademických a vědeckých výměn a přidávají jim hodnotu.
6. Komise informuje Evropský parlament a pořádá s ním pravidelnou výměnu názorů.
Článek 4
Oblasti spolupráce
Financování Unií podporuje činnosti spolupráce v souladu s článkem 1 a je v souladu s celkovým účelem, oblastí působnosti, cíli a obecnými zásadami tohoto nařízení. Unií jsou financovány činnosti, jež v zásadě nesplňují kritéria pro oficiální rozvojovou pomoc a jež mohou zahrnovat regionální rozměr, v těchto oblastech spolupráce:
1)
podpora spolupráce, partnerství a společných podniků mezi hospodářskými, sociálními, kulturními, akademickými a vědeckými činiteli v Unii a v partnerských zemích;
2)
povzbuzení dvoustranného obchodu, investičních toků a hospodářských partnerství, včetně zaměření na malé a střední podniky;
3)
podpora dialogu mezi politickými, hospodářskými, sociálními a kulturními činiteli a dalšími nevládními organizacemi v příslušných odvětvích v Unii a partnerských zemích;
4)
podpora mezilidských vazeb, programů vzdělávání a odborné přípravy a intelektuálních výměn a posilování vzájemného pochopení mezi kulturami, zejména na úrovni rodiny, včetně opatření, jejichž cílem je zajistit a zvýšit účast Unie na programu Erasmus Mundus a zajistit její účast na evropských veletrzích vzdělávání;
5)
podpora projektů spolupráce v oblastech, jako jsou výzkum, věda a technologie, sport a kultura, energetika (zejména energie z obnovitelných zdrojů), doprava, záležitosti životního prostředí (včetně změny klimatu), celní, finanční a právní záležitosti, záležitosti v oblasti lidských práv a jakékoli další oblasti společného zájmu Unie a partnerských zemí;
6)
posílení povědomí o Evropské unii a jejího pochopení a posílení její viditelnosti v partnerských zemích;
7)
podpora zvláštních iniciativ, včetně výzkumné práce, studií, pilotních režimů nebo společných projektů, které mají účinně a pružně reagovat na cíle spolupráce vyplývající z vývoje dvoustranných vztahů Unie s partnerskými zeměmi nebo jejichž cílem je poskytnout podnět k dalšímu prohlubování a rozšiřování těchto dvoustranných vztahů.
3)
V článku 5 se odstavec 2 se nahrazuje tímto:
„2. Víceleté programy spolupráce nezahrnují období delší, než je doba platnosti tohoto nařízení. Uvádějí zvláštní zájmy a priority Unie, obecné cíle a očekávané výsledky. Zejména s ohledem na program Erasmus Mundus usilují jednotlivé programy o co nejvyváženější zeměpisné pokrytí. Uvádějí rovněž oblasti zvolené pro financování Unií a vymezují orientační přidělení finančních prostředků, a to celkově, podle prioritních oblastí a podle partnerských zemí nebo skupiny partnerských zemí na dané období. Mohou být případně uvedeny ve formě rozpětí. Víceleté programy spolupráce jsou přezkoumávány v polovině období nebo příležitostně podle potřeby.“
4)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 5a
Strategické zájmy Unie, obecné cíle, prioritní oblasti pro financování a očekávané výsledky spolupráce s partnerskými zeměmi uvedenými v příloze II
Víceleté programy spolupráce uvedené v článku 5 s partnerskými zeměmi uvedenými v příloze II se zakládají na těchto obecných cílech, prioritních oblastech pro financování a očekávaných výsledcích:
1)
Veřejná diplomacie a práce v terénu s těmito cíli:
-
podporovat všeobecné porozumění Unii a její viditelnost,
-
propagovat názory Unie na důležité politické otázky a hodnoty Unie, jimiž jsou demokracie a dodržování lidských práv a základních svobod,
-
podporovat úvahy a diskusi o Unii a jejích politikách a o vztazích Unie s partnerskými zeměmi uvedenými v příloze II,
-
vyvinout nové přístupy, které dodají impuls pozitivním a na výsledky zaměřeným vztahům se zeměmi, které o Unii ví jen málo nebo nic.
Činnosti na podporu uvedených cílů by měly vést k lepšímu vnímání a dokonalejšímu vzájemnému porozumění mezi Unií a partnerskými zeměmi uvedenými v příloze II, s výsledným příznivým účinkem na hospodářské a politické vztahy Unie s těmito partnery.
2)
Hospodářské partnerství a obchodní spolupráce s tímto cílem:
-
usnadnit podnikům z Unie přístup na trh, zejména prostřednictvím programů na jejich podporu (mimo jiné příslušnou regulační podporou ve vztahu k překážkám obchodu) s využitím zkušeností z dlouhodobých programů obchodní spolupráce.
Uvedené programy by měly pokud možno doplňovat stávající podpůrná opatření. Tyto programy by měly zajistit konkrétní příležitosti pro zdokonalenou obchodní a vědeckou spolupráci, zvýšený obrat a investice do cílených oblastí, jakož i větší objem obchodní výměny s partnerskými zeměmi uvedenými v příloze II.
Uvedené úsilí je v souladu s širší strategií Komise pro rozvoj konkurenceschopnosti Unie na světových trzích a s jinými politikami Unie vůči konkrétním regionům a zemím, a tuto strategii doplňuje.
Zdroje se soustředí na země, v nichž mohou zásahy zvýšit účast společností z Unie. Zvláštní pozornost je věnována malým a středním podnikům z Unie, které usilují o přístup na trhy Asie, Latinské Ameriky, Blízkého východu a Jižní Afriky. Zdroje se podle potřeby soustředí na země, které dodržují základní pracovní normy MOP a které přispívají k celosvětovému úsilí o snížení emisí skleníkových plynů.
3)
Mezilidské vazby s těmito cíli:
-
podpořit kvalitní partnerství mezi institucemi vysokoškolského vzdělávání v Unii a ve třetích zemích jako základ pro strukturovanou spolupráci, výměnu a mobilitu, a to na všech úrovních vysokoškolského vzdělávání (Akce 2 - ODDÍL 2: Partnerství se zeměmi a územími, na něž se vztahuje nástroj pro průmyslové země), v rámci akce 2 programu Erasmus Mundus II,
-
doplnit stipendia v rámci akce 2 programu Erasmus Mundus, která jsou financována z finančního nástroje pro rozvojovou spolupráci (Akce 2 - ODDÍL 1: Partnerství se zeměmi, na něž se vztahuje evropský nástroj sousedství a partnerství, finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci, Evropský rozvojový fond a nástroj předvstupní pomoci (dřívější část programu pro vnější spolupráci)), podporou mobility studentů a profesorů Unie do třetích zemí,
-
podporovat spolu s občanskou společností v nejširším smyslu i lepší vnímání Unie jako takové, jejích postojů ke globálním otázkám, jakož i hospodářských, sociálních a politických integračních procesů, a tím doplňovat formální vztahy Unie s vládami,
-
podporovat spolupráci, partnerství a společné podniky mezi hospodářskými, sociálními, kulturními, akademickými a vědeckými činiteli v Unii a v partnerských zemích.
Uvedené činnosti by měly přispívat k vytváření vzájemného prospěchu díky spolupráci v oblasti vzdělávání, kultury a občanské společnosti. Docílí se toho zlepšením kvality nabízeného vzdělávání a řešením společných výzev souvisejících s rozvojem společností založených na znalostech. Vykonávané činnosti by měly přidávat hodnotu k vzájemnému působení myšlenek, znalostí, výzkumu a technologických výsledků prostřednictvím akademických a odborných výměn, zejména s partnerskými zeměmi, jejichž systémy vysokoškolského vzdělávání jsou srovnatelné se systémy Unie.“
5)
V článku 6 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Komise přijímá roční akční programy na základě víceletých programů spolupráce podle článku 5 a předkládá je současně Evropskému parlamentu a Radě.“
6)
Článek 7 se mění takto:
a)
dosavadní text se označuje jako odstavec 1;
b)
písmena e) a f) odstavce 1 se nahrazují tímto:
„e)
společné orgány zřízené partnerskými zeměmi a regiony a Unií;
f)
orgány a instituce Unie, pokud provádějí podpůrná opatření určená v článku 9;“;
c)
doplňují se nové odstavce, které znějí:
„2. Opatření, na něž se vztahuje nařízení Rady (ES) č. 1257/96 ze dne 20. června 1996 o humanitární pomoci (7), nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1717/2006 ze dne 15. listopadu 2006 o zřízení nástroje stability (8) či nařízení (ES) č. 1905/2006 a jež jsou způsobilá pro financování podle uvedených nařízení, nesmějí být financována podle tohoto nařízení.
3. Financování Unií podle tohoto nařízení se nesmí použít k financování nákupu zbraní nebo střeliva ani operací v souvislosti s vojenstvím nebo obranou.
7)
V článku 8 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
„3. Financování Unií se v zásadě nesmí použít na úhradu daní, cel nebo poplatků v partnerských zemích.“
8)
Článek 9 se mění takto:
a)
odstavec 1 se nahrazuje tímto:
„1. Financování Unií může krýt výdaje související s přípravou, sledováním, monitorováním, auditem a hodnocením, které jsou přímo nezbytné pro provádění tohoto nařízení a dosažení jeho cílů, a jakékoli jiné výdaje na správní nebo technickou pomoc, které může Komise včetně svých delegací v partnerských zemích vynaložit na řízení operací financovaných podle tohoto nařízení.“;
b)
odstavec 3 se nahrazuje tímto:
„3. Komise přijímá podpůrná opatření, která nejsou zahrnuta ve víceletých programech spolupráce, a předkládá je současně Evropskému parlamentu a Radě.“
9)
Článek 12 se mění takto:
a)
nadpis se nahrazuje tímto:
„Ochrana finančních zájmů Unie“;
b)
odstavce 1 a 2 se nahrazují tímto:
„1. Veškeré dohody vyplývající z tohoto nařízení obsahují ustanovení zajišťující ochranu finančních zájmů Unie, a to zejména s ohledem na nesrovnalosti, podvody, úplatkářství a jakákoli jiná protiprávní jednání, v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (9), nařízením (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (10) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (11).
2. Dohody výslovně zmocňují Komisi a Účetní dvůr k provádění auditu, včetně auditu na základě dokladů i na místě, všech dodavatelů a subdodavatelů, kteří obdrželi finanční prostředky Unie. Dohody rovněž výslovně opravňují Komisi k provádění kontrol a inspekcí na místě v souladu s nařízením (Euratom, ES) č. 2185/96.
10)
Články 13 a 14 se nahrazují tímto:
„Článek 13
Hodnocení
1. Komise pravidelně vyhodnocuje činnost a programy financované podle tohoto nařízení, dle potřeby nebo na žádost Evropského parlamentu či Rady, prostřednictvím nezávislých vnějších hodnotících zpráv, aby zjistila, zda jsou plněny cíle, a aby mohla sestavit doporučení pro zdokonalení dalších operací. Výsledky se použijí jako zpětná vazba pro sestavování programů a přidělování zdrojů.
2. Komise zasílá hodnotící zprávy uvedené v odstavci 1 pro informaci Evropskému parlamentu a Radě.
3. Komise zapojí příslušné zúčastněné subjekty, včetně nestátních činitelů, do fáze hodnocení spolupráce Unie uskutečňované podle tohoto nařízení.
Článek 14
Výroční zpráva
Komise posuzuje pokrok dosažený při provádění opatření podle tohoto nařízení a předkládá Evropskému parlamentu a Radě podrobnou výroční zprávu o provádění tohoto nařízení. Zpráva obsahuje výsledky plnění rozpočtu a uvádí všechny financované činnosti a programy a pokud možno i hlavní výsledky a dopad činností a programů v oblasti spolupráce.“
11)
Článek 16 se nahrazuje tímto:
„Článek 16
Finanční ustanovení
Finanční referenční částka pro provádění tohoto nařízení v letech 2007 až 2013 činí 172 milionů EUR pro země uvedené v příloze I a 176 milionů EUR pro země uvedené v příloze II. Roční rozpočtové položky schválí rozpočtový orgán v mezích finančního rámce.“
12)
Název přílohy se nahrazuje tímto:
Seznam průmyslových a jiných zemí a území s vysokými příjmy, na něž se vztahuje toto nařízení“.
13)
Doplňují se nové přílohy II a III, jejichž znění jsou obsažena v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 13. prosince 2011.
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 1338/2011
(2011. gada 13. decembris),
ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1934/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai ar industrializētām valstīm un teritorijām un citām valstīm un teritorijām ar augstu ienākumu līmeni
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 2. punktu un 209. panta 1. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, ņemot vērā Samierināšanas komitejas 2011. gada 31. oktobrī apstiprināto kopīgo dokumentu (1),
tā kā:
(1)
Kopš 2007. gada Kopiena ir uzlabojusi savu ģeogrāfisko sadarbību ar jaunattīstības valstīm Āzijā, Vidusāzijā un Latīņamerikā, kā arī ar Irāku, Irānu, Jemenu un Dienvidāfriku saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1905/2006 (2006. gada 18. decembris), ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (2).
(2)
Regulas (EK) Nr. 1905/2006 galvenais un visaptverošais mērķis ir nabadzības izskaušana, īstenojot Tūkstošgades attīstības mērķus. Turklāt saskaņā ar minēto regulu izveidoto ģeogrāfisko programmu darbības joma sadarbībai ar jaunattīstības valstīm, teritorijām un reģioniem tiek materiāli ierobežota, finansējot pasākumus, kas paredzēti, lai izpildītu Oficiālās attīstības palīdzības kritērijus (“OAP kritēriji”), ko noteikusi Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas Attīstības palīdzības komiteja (ESAO/APK).
(3)
Savienības interesēs ir turpmāk padziļināt attiecības ar konkrētām jaunattīstības valstīm, kas ir svarīgi divpusējie partneri un procesu dalībnieki daudzpusējos forumos un globālā pārvaldībā. Savienība ir stratēģiski ieinteresēta veicināt daudzveidīgas saites ar šīm valstīm, jo īpaši pieredzes apmaiņu tādās jomās kā ekonomika, tirdzniecība, augstākā izglītība, uzņēmējdarbība un zinātne. Tādēļ tai ir nepieciešams finanšu instruments, ar kuru varētu finansēt tādus pasākumus, kuri saskaņā ar OAP kritērijiem principā nav oficiālā attīstības palīdzība, bet kuriem tomēr ir būtiska nozīme attiecību stiprināšanā un kuri dod nozīmīgu ieguldījumu attiecīgo jaunattīstības valstu attīstībā un progresā.
(4)
Šajā nolūkā 2007. un 2008. gada budžeta procedūrās tika izveidotas četras sagatavošanas darbības, lai sāktu šādu pastiprinātu sadarbību saskaņā ar 49. panta 6. punkta b) apakšpunktu Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3). Minētās četras sagatavošanas darbības ir: uzņēmēju un zinātnieku apmaiņa ar Indiju; uzņēmēju un zinātnieku apmaiņa ar Ķīnu; sadarbība ar vidēju ienākumu grupas valstīm Āzijā; un sadarbība ar vidēju ienākumu grupas valstīm Latīņamerikā. Saskaņā ar minēto pantu no sagatavošanas darbībām izrietošā likumdošanas procedūra ir jāpabeidz līdz trešā finanšu gada beigām.
(5)
Padomes Regulas (EK) Nr. 1934/2006 (4) mērķi un noteikumi ir piemēroti, lai īstenotu šādu pastiprinātu sadarbību ar valstīm, uz kurām attiecas Regula (EK) Nr. 1905/2006. Šajā nolūkā ir nepieciešams paplašināt Regulas (EK) Nr. 1934/2006 ģeogrāfisko darbības jomu un nodrošināt finansējumu, kas aptvertu sadarbību ar šīm jaunattīstības valstīm.
(6)
Līdz ar Regulas (EK) Nr. 1934/2006 darbības jomas ģeogrāfisko paplašināšanu attiecīgajām jaunattīstības valstīm kļuvuši pieejami divi dažādi ārpolitikas finansēšanas instrumenti. Vajadzētu nodrošināt, ka abi minētie finansēšanas instrumenti tiek strikti nodalīti. Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1905/2006 tiek finansēti pasākumi, kuri atbilst OAP kritērijiem, turpretī Regulai (EK) Nr. 1934/2006 būtu jāattiecas tikai uz tiem pasākumiem, kuri principā neatbilst minētajiem kritērijiem. Turklāt vajadzētu nodrošināt, ka līdz šim Regulas (EK) Nr. 1934/2006 darbības jomā esošās valstis - industrializētās valstis un teritorijas un citas valstis un teritorijas ar augstu ienākumu līmeni - pēc šīs regulas darbības jomas ģeogrāfiskās paplašināšanas nenonāktu sliktākā situācijā, jo īpaši attiecībā uz finansējumu.
(7)
Ņemot vērā to, ka ekonomiskā krīze visā Savienībā ir radījusi ārkārtēju budžeta saspīlējumu un ka ierosinātā ģeogrāfiskā pārklājuma paplašināšana attiecas uz valstīm, no kurām dažas ir sasniegušas tādu pašu konkurētspējas līmeni kā Savienība un no kurām dažās vidējais dzīves līmenis tuvojas dažu dalībvalstu dzīves līmenim, Savienībai sadarbībā vajadzētu ņemt vērā saņēmējvalstu centienus, lai ievērotu Starptautiskās Darba organizācijas starptautiskos nolīgumus un palīdzētu īstenot pasaules līmeņa mērķus siltumnīcefekta gāzu emisiju mazināšanā.
(8)
Ārējās darbības finanšu instrumentu īstenošanas pārskatā ir konstatēta nekonsekvence noteikumos, ar kuriem kā neatbilstīgas izslēdz izmaksas, kas attiecas uz nodokļiem, nodevām un citām maksām. Konsekvences labad tiek ierosināts šos noteikumus saskaņot ar citiem instrumentiem.
(9)
Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1934/2006,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Grozījumi Regulā (EK) Nr. 1934/2006
Ar šo Regulu (EK) Nr. 1934/2006 groza šādi:
1)
regulas nosaukumu aizstāj ar šādu:
2)
regulas 1. līdz 4. pantu aizstāj ar šādiem:
“1. pants
Mērķis
1. Šīs regulas nolūkā industrializētas valstis un teritorijas un citas valstis un teritorijas ar augstu ienākumu līmeni ir šīs regulas I pielikumā uzskaitītās valstis un teritorijas un “jaunattīstības valstis” ir valstis, uz kurām attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1905/2006 (2006. gada 18. decembris), ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (5), un kuras ir uzskaitītas šīs regulas II pielikumā. Turpmāk tās kopā norādītas kā “partnervalstis”.
Ar šajā regulā paredzēto Savienības finansējumu atbalsta ekonomisku, finanšu, tehnisku, kultūras un akadēmisku sadarbību ar partnervalstīm tās kompetencē esošajās 4. pantā izklāstītajās jomās. Šīs regulas nolūks ir finansēt pasākumus, kas principā neatbilst Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas Attīstības palīdzības komitejas (“ESAO/APK”) noteiktajiem oficiālās attīstības palīdzības kritērijiem (“OAP kritēriji”).
2. Galvenais mērķis, sadarbojoties ar partnervalstīm, ir konkrēti reaģēt uz vajadzību stiprināt saites un vēl vairāk iesaistīties divpusējās, reģionālās un daudzpusējās attiecībās ar tām, lai izveidotu labvēlīgāku un pārredzamāku vidi Savienības un partnervalstu attiecību izvēršanai atbilstoši principiem, kas nosaka Savienības ārējās darbības saskaņā ar Līgumiem. Minētais cita starpā attiecas arī uz demokrātijas veicināšanu, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu, tiesiskumu, kā arī uz pienācīga darba un labas pārvaldības veicināšanu un vides saglabāšanu, lai veicinātu partnervalstu progresu un ilgtspējīgu attīstību.
2. pants
Darbības joma
1. Sadarbība ir vērsta uz saišu veidošanu ar partnervalstīm, tā sekmējot dialogu un attiecību atjaunošanu un veicinot līdzīgas politiskās, ekonomiskās un institucionālās struktūras un vērtības. Savienība cenšas arī palielināt sadarbību un tirdzniecību ar esošiem vai arvien svarīgākiem divpusējiem partneriem un procesu dalībniekiem daudzpusējos forumos un globālajā pārvaldībā. Sadarbība attiecas arī uz partneriem, ar kuriem Savienība ir stratēģiski ieinteresēta veicināt saites un savas vērtības, kas paredzētas Līgumos.
2. Attiecīgi pamatotos gadījumos un lai nodrošinātu Savienības finansējuma saskaņotību un efektivitāti un sekmētu reģionālu sadarbību, Komisija, pieņemot 6. pantā minētās ikgadējās rīcības programmas, var pieņemt lēmumu, ka valstis, kas nav uzskaitītas pielikumos, ir tiesīgas saņemt saskaņā ar šo regulu finansētus pasākumus, ja projektam vai programmai, ko paredzēts īstenot, ir reģionālas vai pārrobežu iezīmes. To var paredzēt 5. pantā minētajās daudzgadu sadarbības programmās.
3. Komisija groza I un II pielikumā ietvertos sarakstus atbilstoši ESAO/APK regulāri pārskatītam jaunattīstības valstu sarakstam un par to informē Eiropas Parlamentu un Padomi.
4. Attiecībā uz Savienības finansējumu saskaņā ar šo regulu īpašu uzmanību atbilstošos gadījumos velta tam, lai partnervalstis ievērotu Starptautiskās Darba organizācijas (ILO) noteiktos darba pamatstandartus un censtos mazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas.
5. Attiecībā uz šīs regulas II pielikumā uzskaitītajām valstīm stingri ievēro politikas atbilstību pasākumiem, kurus finansē saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1905/2006 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1337/2008 (2008. gada 16. decembris), ar ko izveido mehānismu ātrai reaģēšanai uz pārtikas cenu paaugstināšanos jaunattīstības valstīs (6).
3. pants
Vispārēji principi
1. Savienības pamatā ir brīvības, demokrātijas, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanas un tiesiskuma principi, un tā ar dialogu un sadarbību cenšas veicināt, attīstīt un nostiprināt partnervalstu apņēmību ievērot šos principus.
2. Īstenojot šo regulu, piemēro diferencētu pieeju sadarbības veidošanā ar partnervalstīm, attiecīgā gadījumā ņemot vērā to ekonomisko, sociālo un politisko situāciju, kā arī konkrētas Savienības intereses, stratēģijas un prioritātes.
3. Pasākumi, ko finansē saskaņā ar šo regulu, atbilst Savienības un partnervalstu sadarbības jomām, kas konkrēti izklāstītas instrumentos, nolīgumos, deklarācijās un rīcības plānos, kā arī jomām, kurās Savienība ir īpaši ieinteresēta un kuras tai ir prioritāras.
4. Īstenojot pasākumus, ko finansē saskaņā ar šo regulu, Savienība cenšas nodrošināt šo pasākumu saskaņotību ar citām Savienības ārējās darbības jomām, kā arī ar citām atbilstīgām Savienības politikas jomām, jo īpaši attīstības sadarbību. Šo atbilstību nodrošina, definējot politiku, veicot stratēģisko un finanšu plānošanu un īstenojot pasākumus.
5. Pasākumi, ko finansē saskaņā ar šo regulu, papildina dalībvalstu un citu Savienības publisko struktūru centienus tirdzniecības attiecību un kultūras, akadēmiskās un zinātniskās apmaiņas jomā un dod tiem papildu vērtību.
6. Komisija informē Eiropas Parlamentu un regulāri veic viedokļu apmaiņu ar to.
4. pants
Sadarbības jomas
Ar Savienības finansējumu atbalsta sadarbības pasākumus saskaņā ar 1. pantu, un tas atbilst šīs regulas vispārējam nolūkam, darbības jomai, mērķiem un vispārējiem principiem. Savienības finansējums attiecas uz pasākumiem, kas principā neatbilst OAP kritērijiem un kas var ietvert reģionālu aspektu, šādās sadarbības jomās:
1)
Savienības un partnervalstu ekonomiskā, sociālā, kultūras, akadēmiskā un zinātnes jomā iesaistītu personu sadarbības, partnerattiecību un kopuzņēmumu veicināšana;
2)
divpusējas tirdzniecības, ieguldījumu plūsmu un ekonomisku partnerattiecību stimulēšana, tostarp koncentrējoties uz MVU;
3)
politikā, ekonomikā, sociālajā un kultūras jomā iesaistītu personu un citu nevalstisku organizāciju dialogu veicināšana Savienības un partnervalstu attiecīgās nozarēs;
4)
cilvēku savstarpējo saišu, izglītības un apmācības programmu un domu apmaiņas veicināšana un kultūru savstarpējas izpratnes veicināšana, jo īpaši ģimeņu līmenī, tostarp īstenojot pasākumus, lai nodrošinātu un palielinātu Savienības dalību Erasmus Mundus programmā un Eiropas izglītības gadatirgos;
5)
sadarbības projektu veicināšana tādās jomās kā pētniecība, zinātne un tehnoloģija, sports un kultūra, enerģija (jo īpaši atjaunojami energoresursi), transports, ar vidi saistīti jautājumi (tostarp klimata pārmaiņas), muita, finanšu jautājumi, juridiski un ar cilvēktiesībām saistīti jautājumi, kā arī visi citi jautājumi, kas izraisa Savienības un partnervalstu savstarpēju ieinteresētību;
6)
informētības un izpratnes palielināšana par Savienību un par tās atpazīstamību partnervalstīs;
7)
atbalsts konkrētām ierosmēm, tostarp pētniecības darbiem, pētījumiem, eksperimentālām programmām vai kopējām programmām, kas paredzētas, lai efektīvi un elastīgi reaģētu uz sadarbības mērķiem, kuru pamatā ir pārmaiņas Savienības un partnervalstu divpusējās attiecībās vai kas iecerēti, lai stimulētu divpusējo attiecību turpmāku padziļināšanu un paplašināšanu.
3)
regulas 5. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
“2. Daudzgadu sadarbības programmas attiecas tikai uz šīs regulas spēkā esamības laiku. Tajās izklāsta Savienības īpašās intereses un prioritātes, vispārējos mērķus un gaidāmos rezultātus. Jo īpaši attiecībā uz Erasmus Mundus programmām ievēro pēc iespējas vienlīdzīgāku ģeogrāfisko sadalījumu. Tajās arī izklāsta jomas, ko Savienības izvēlējusies finansēt, un norāda līdzekļu vispārējo orientējošo sadalījumu pa prioritārām jomām un pa partnervalstīm vai partnervalstu grupām attiecīgā termiņā. Vajadzības gadījumā var norādīt diapazonu. Daudzgadu sadarbības programmas tiek pārskatītas vidusposmā vai, vajadzības gadījumā, ad hoc.”;
4)
pievieno šādu pantu:
“5.a pants
Savienības stratēģiskās intereses, vispārējie mērķi un finansējuma prioritārās jomas un gaidāmie rezultāti attiecībā uz sadarbību ar II pielikumā minētajām partnervalstīm
Regulas 5. pantā minētās daudzgadu sadarbības programmas ar partnervalstīm, kas uzskaitītas II pielikumā, ir balstītas uz šādiem vispārējiem mērķiem, prioritārām finansēšanas jomām un gaidāmiem rezultātiem:
1)
publiska diplomātija un informācijas kampaņas ar nolūku:
-
sekmēt plašu izpratni par Savienību un tās atpazīstamību,
-
veicināt Savienības uzskatus par nozīmīgiem politikas jautājumiem un tādas Savienības vērtības kā demokrātija, cilvēktiesību ievērošana un pamattiesības,
-
mudināt pārdomas un diskusijas par Savienību un tās politiku, kā arī par Savienības attiecībām ar II pielikumā minētajām partnervalstīm,
-
izstrādāt jaunas pieejas, kas veicina labvēlīgas, uz rezultātiem orientētas attiecības ar valstīm, kurām nav zināšanu par Savienību vai arī šīs zināšanas ir trūcīgas.
Darbībām minēto mērķu atbalstam vajadzētu rosināt labāku attieksmi un lielāku savstarpēju izpratni starp Savienību un II pielikumā minētajām partnervalstīm, kam savukārt būtu labvēlīga ietekme uz Savienības ekonomiskām un politiskām attiecībām ar tās partneriem;
2)
ekonomiska partnerība un uzņēmēju sadarbība ar nolūku:
-
atvieglot Savienības uzņēmumu piekļuvi tirgum, jo īpaši, izmantojot atbalsta programmas (tostarp attiecīgu regulatīvu atbalstu attiecībā uz tirdzniecības šķēršļiem), pamatojoties uz pieredzi darbā ar ilgstošām uzņēmēju sadarbības programmām.
Attiecīgos gadījumos minētajām programmām vajadzētu papildināt pastāvošos atbalsta pasākumus. Minētajām programmām vajadzētu sniegt konkrētas iespējas, nodrošinot labāku sadarbību uzņēmējdarbības un zinātnes jomā, lielāku apgrozījumu un ieguldījumus mērķa jomās, kā arī lielākas tirdzniecības plūsmas ar II pielikumā minētām partnervalstīm.
Minētie centieni ir saskaņoti ar Komisijas plašāko stratēģiju attīstīt Savienības konkurētspēju pasaules tirgos un ar citiem Savienības politikas pasākumiem attiecībā uz konkrētiem reģioniem un valstīm un tos papildina.
Resursus koncentrē uz valstīm, kurās iejaukšanās pasākumi var palielināt Savienības uzņēmumu dalību. Īpašu uzmanību pievērš maziem un vidējiem Savienības uzņēmumiem, kuri meklē piekļuvi Āzijas, Latīņamerikas, Tuvo Austrumu un Dienvidāfrikas tirgiem. Vajadzīgos gadījumos resursus koncentrē uz valstīm, kuras ievēro ILO galvenos darba standartus un kuras dod ieguldījumu pasaules kopējos centienos panākt siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumus;
3)
cilvēku savstarpējās saites ar nolūku:
-
atbalstīt augstas kvalitātes partnerības starp augstākās izglītības iestādēm Savienībā un trešās valstīs, kas ir pamats strukturētai sadarbībai, apmaiņai un mobilitātei, visos augstākās izglītības līmeņos (2. darbība - 2. DAĻA: Partnerības ar valstīm un teritorijām, uz kurām attiecas finanšu instruments sadarbībai ar industrializētām valstīm) saskaņā ar programmu Erasmus Mundus II. 2. darbība,
-
atbalstīt Erasmus Mundus 2. darbības stipendijas, kuras finansē saskaņā ar attīstības sadarbības instrumentu (2. darbība - 1. DAĻA: Partnerības ar valstīm, uz kurām attiecas Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instruments, attīstības sadarbības instruments, Eiropas Attīstības fonds un Pirmspievienošanās palīdzības instruments (bijušais Ārējās sadarbības ietvars), atbalstot Savienības studentu un profesoru mobilitāti uz trešām valstīm,
-
kopīgi ar pilsonisko sabiedrību tās iespējami plašākā nozīmē veicināt labāku izpratni par Savienību kā tādu, tās nostājām attiecībā uz globāliem jautājumiem un ekonomikas, sabiedrības un politiskās integrācijas procesiem, tādējādi papildinot Savienības oficiālās attiecības ar valdībām,
-
Savienībā un partnervalstīs veicināt ekonomikas, sabiedrības, kultūras, akadēmiskās un zinātnes jomā iesaistītu personu sadarbību, partnerattiecības un kopuzņēmumus.
Minētām darbībām vajadzētu palīdzēt sniegt savstarpējus ieguvumus no sadarbības izglītības, kultūras un pilsoniskās sabiedrības jomā. To panāk, uzlabojot piedāvātās izglītības kvalitāti un risinot kopējās problēmas saistībā ar tādas sabiedrības veidošanu, kura balstīta uz zināšanām. Veiktajām darbībām vajadzētu dot papildu ieguldījumu savstarpējā ideju, zināšanu, pētniecības un tehnoloģiju rezultātu izplatīšanā, kas panākta ar akadēmisko un profesionālo apmaiņu palīdzību, jo īpaši ar partnervalstīm, kurām ir Savienības augstākās izglītības sistēmām pielīdzināmas sistēmas.”;
5)
regulas 6. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
“1. Komisija pieņem gada rīcības programmas, kas pamatojas uz 5. pantā minētajām daudzgadu sadarbības programmām, un tās nosūta vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.”;
6)
regulas 7. pantu groza šādi:
a)
panta pirmā daļa kļūst par 1. punktu;
b)
panta 1. punkta e) un f) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:
“e)
apvienotas struktūras, kuru dalībnieki ir partnervalstis, reģioni un Savienība;
f)
Savienības iestādes un struktūras, ciktāl tās īsteno 9. pantā minētos atbalsta pasākumus;”;
c)
pievieno šādus punktus:
“2. Saskaņā ar šo regulu nefinansē pasākumus, kuri ir Padomes Regulas (EK) Nr. 1257/96 (1996. gada 20. jūnijs) par humāno palīdzību (7), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1717/2006 (2006. gada 15. novembris), ar ko izveido Stabilitātes instrumentu (8), vai Regulas (EK) Nr. 1905/2006 darbības jomā un kuri atbilst kritērijiem, lai saņemtu minētajās regulās paredzēto finansējumu.
3. Šajā regulā paredzēto Savienības finansējumu neizmanto, lai finansētu ieroču vai munīcijas iegādi, vai operācijas, kas saistītas ar militārajiem vai aizsardzības jautājumiem.
7)
regulas 8. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
“3. Savienības finansējums principā netiek izmantots, lai finansētu nodokļus, muitas nodokļus un citas fiskālas maksas partnervalstīs.”;
8)
regulas 9. pantu groza šādi:
a)
panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
“1. Ar Savienības finansējumu var segt izdevumus, kas saistīti ar sagatavošanas, pārraudzības, kontroles, revīzijas un izvērtēšanas darbībām, kuras noteikti vajadzīgas, lai īstenotu šo regulu un sasniegtu tās mērķus, un segtu visus citus administratīvus vai tehniskas palīdzības izdevumus, kas Komisijai, tostarp tās delegācijām partnervalstīs, var rasties, veicot saskaņā ar šo regulu finansētos pasākumus.”;
b)
panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
“3. Komisija pieņem atbalsta pasākumus, ko neietver daudzgadu sadarbības programmās, un informāciju par tiem nosūta vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.”;
9)
regulas 12. pantu groza šādi:
a)
virsrakstu aizstāj ar šādu:
“Savienības finansiālo interešu aizsardzība”;
b)
panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:
“1. Ikvienā nolīgumā, kas izriet no šīs regulas, ietver noteikumus, kas nodrošina Savienības finansiālo interešu aizsardzību, jo īpaši attiecībā uz nelikumībām, krāpšanu, korupciju un jebkuru citu nelikumīgu darbību, saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (9) un Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (10), un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (11).
2. Nolīgumi pilnvaro Komisiju un Revīzijas palātu tieši veikt revīziju, tostarp dokumentu revīziju vai revīziju uz vietas, jebkuram līgumslēdzējam vai apakšlīgumslēdzējam, kas ir saņēmis Savienības finansējumu. Tie arī nepārprotami pilnvaro Komisiju veikt pārbaudes un revīzijas uz vietas saskaņā ar Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96.
10)
regulas 13. un 14. pantu aizstāj ar šādiem:
“13. pants
Izvērtēšana
1. Komisija regulāri izvērtē darbības un programmas, ko finansē saskaņā ar šo regulu, lai attiecīgā gadījumā vai pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes pieprasījuma, izmantojot neatkarīgu ārēju izvērtējumu ziņojumus, pārliecinātos, vai mērķi ir sasniegti, un lai varētu formulēt ieteikumus, kā uzlabot turpmākas darbības. Rezultātus izmanto programmu izstrādē un resursu piešķiršanā.
2. Komisija informācijas nolūkā nosūta 1. punktā minētos novērtējuma ziņojumus Eiropas Parlamentam un Padomei.
3. Izvērtējot ar šo regulu paredzēto Savienības sadarbību, Komisija iesaista ieinteresētās puses, tostarp nevalstiskas struktūras.
14. pants
Gada ziņojums
Komisija izvērtē panākumus, kas gūti, īstenojot saskaņā ar šo regulu veiktos pasākumus, un iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei detalizētu gada ziņojumu par šīs regulas īstenošanu. Ziņojumā izklāsta budžeta īstenošanas rezultātus un iepazīstina ar visām finansētajām darbībām un programmām un, ciktāl iespējams, izklāsta sadarbības pasākumu un programmu galvenos rezultātus un ietekmi.”;
11)
regulas 16. pantu aizstāj ar šādu:
“16. pants
Finanšu noteikumi
Finanšu atsauces summa šīs regulas īstenošanai laikposmā no 2007. gada līdz 2013. gadam ir EUR 172 miljoni valstīm, kas uzskaitītas I pielikumā, un EUR 176 miljoni valstīm, kas uzskaitītas II pielikumā. Šīs gada apropriācijas piešķir budžeta lēmējinstitūcija atbilstīgi finanšu shēmai.”;
12)
regulas pielikumā virsrakstu aizstāj ar šādu:
Industrializētas valstis un teritorijas un citas valstis un teritorijas ar augstu ienākumu līmeni, uz ko attiecas šī regula”;
13)
pievieno jaunu II un III pielikumu, kuru teksts izklāstīts šīs regulas pielikumā.
2. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Strasbūrā, 2011. gada 13. decembrī