ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 3. srpna 2011
o státní podpoře SA. 26980 (C 34/09 (ex N 588/08)), kterou Portugalsko hodlá poskytnout společnosti Petrogal
(oznámeno pod číslem C(2011) 5546)
(Text s významem pro EHP)
(2012/466/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1), a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. Postup
(1)
Dopisem ze dne 19. listopadu 2009 informovala Komise Portugalsko o svém rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy s ohledem na regionální podporu ad hoc pro investiční projekt společnosti Petroleos de Portugal, Petrogal S.A. (dále jen „Petrogal“) týkající se jejích rafinérií v Sines a Matosinhos (dále jen „investiční projekt“). Dopisem ze dne 9. prosince 2009 poskytlo Portugalsko znění rozhodnutí o zahájení řízení bez důvěrných informací, jež bylo určeno ke zveřejnění.
(2)
Dopisem ze dne 17. prosince 2009 požádalo Portugalsko o prodloužení lhůty pro podání připomínek o jeden měsíc. Komise této žádosti vyhověla dne 22. prosince 2009. Dopisem ze dne 21. ledna 2010 podalo Portugalsko své připomínky.
(3)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (2). Komise zúčastněné strany vyzvala k podání připomínek.
(4)
Komise obdržela připomínky od Associação das Indústrias da Petroquímica, Química e Refinação (3), Confederação da Indústria Portuguesa (4), Associação para a eficiência energética (5), od soutěžitele č. 2 (6), konkurenčního podniku společnosti Petrogal (7), od soutěžitele č. 1 (8) (9), od União Geral de trabalhadores (10), od obce Sines (11), od Confederação Geral dos Trabalhadores Portugueses (12) a od Associação Industrial Portuguesa (13).
(5)
Dopisy ze dne 9. března, 10. března, 17. března a 19. března 2010 předala Komise tyto připomínky Portugalsku, aby se k nim mohlo vyjádřit; jeho poznámky byly doručeny v dopise ze dne 8. dubna 2010.
(6)
Dopisy ze dne 15. a 28. července 2010 (14) si Komise vyžádala další informace, které Portugalsko poskytlo dopisy ze dne 16. a 23. srpna 2010.
(7)
Dopisy ze dne 4. a 5. srpna 2010 požádala Komise soutěžitele č. 1 a 2 o vysvětlení, která byla poskytnuta dopisy ze dne 10. a 15. září 2010. Dopisem ze dne 20. září 2010 byla tato vysvětlení předána Portugalsku, aby se k nim vyjádřilo.
(8)
Dopisy ze dne 17. září a 1. října 2010 si Komise vyžádala od Portugalska další informace. Portugalsko odpovědělo dne 18. a 29. října 2010.
(9)
Dopisy ze dne 13. října 2010 byli soutěžitelé č. 1 a 2 požádáni o konkrétní údaje týkající se jejich odpovědí ze dne 10. resp. 15. září 2010.
(10)
Dopisy ze dne 21. a 28. října 2010 požádala Komise Portugalsko o doplňkové informace. Portugalsko odpovědělo dopisy ze dne 12. listopadu 2010.
(11)
Dopisem ze dne 10. listopadu 2010 podal soutěžitel č. 1 vysvětlení ke svému dopisu ze dne 15. září 2010. Dne 12. listopadu 2010 byla tato vysvětlení předána Portugalsku, aby se k nim vyjádřilo, a Portugalsko odpovědělo dne 19. listopadu 2010.
(12)
Dopisem ze dne 30. listopadu 2010 požádala Komise Portugalsko o doplňkové informace. Portugalsko poskytlo svou odpověď v dopise ze dne 20. prosince 2010.
(13)
Dopisem ze dne 11. listopadu 2010 požádala Komise Portugalsko o analýzu nákladů a přínosů investičního projektu. Požadované informace poskytlo Portugalsko dne 1. prosince 2010.
(14)
Dopisem ze dne 6. ledna 2011 předalo Portugalsko informace týkající se akcionářů společnosti Petrogal.
(15)
Dne 12. ledna 2011 se uskutečnila schůzka portugalských orgánů, zástupců společnosti Petrogal a Komise. Dopisem ze dne 25. ledna 2011 předalo Portugalsko informace týkající se některých záležitostí, jež byly předloženy během schůzky (např. hodnocení trhu, pobídkový účinek podpory).
(16)
Dopisy ze dne 24. ledna, 16. března a 12. dubna 2011 si Komise vyžádala doplňkové informace týkající se možného srovnávacího scénáře pro investiční projekt a Portugalsko na tuto žádost odpovědělo dopisy ze dne 7. února, 4. dubna a 29. dubna 2011. E-mailem ze dne 7. června 2011 si Komise vyžádala informace, které Portugalsko neposkytlo v předchozích dopisech. Informace týkající se některých těchto záležitostí předalo Portugalsko e-mailem ze dne 9. června 2011 a v dopisech ze dne 11. a 17. června 2011.
(17)
Dopisem ze dne 24. června 2011 požádala Komise Portugalsko o objasnění zbývajících informací týkajících se trhu s motorovou naftou. Portugalsko tyto informace poskytlo dopisy ze dne 30. června a 14. července 2011. Dopisem ze dne 20. července 2011 udělily portugalské orgány souhlas s tím, že Komise přijme toto rozhodnutí v angličtině.
2. PODROBNÝ POPIS STÁTNÍ PODPORY
2.1 Příjemce
(18)
Příjemce státní podpory, společnost Petróleos de Portugal - Petrogal, S.A. (dále jen „Petrogal“), je dceřiná společnost, kterou zcela vlastní Galp Energia, SGPS, S.A. (dále jen „Galp Energia“). Hlavními akcionáři společnosti Galp Energia jsou ENI SpA (15) (33,34 %), Amorim Energia BV (dále jen „Amorim Energia“) (16) (33,34 %), Parpública Participações Públicas (dále jen „Parpública“)(SGPS) (17) (7 %), Fidelity International Limited (2,01 %), Caixa Geral de Depósitos SA (dále jen „CGD“) (18) (1 %) a další (23,31 %). Galp Energia je holdingová společnost skupiny Galp Energia (dále jen „Galp“). Společnost Galp Energia působí na trhu ropných produktů (který zahrnuje rafinérské a marketingové činnosti, například maloobchodní a jiný než maloobchodní prodej) a rovněž na trhu se zemním plynem.
(19)
Holdingová společnost byla původně založena dne 22. dubna 1999 s názvem GALP - Petróleos e Gás de Portugal SGPS, S.A., a to především za účelem obchodování s ropou a zemním plynem, a spojovala dvě dřívější společnosti ve vlastnictví portugalské vlády, které byly pod kontrolou společnosti Galp Energia, konkrétně společnost Petrogal zaměřující se na ropné produkty a GDP - Gas de Portugal, SGPS, S.A., zaměřující se na zemní plyn (19).
(20)
Činnost společnosti Galp Energia zahrnuje rovněž uvádění rafinovaných ropných produktů na maloobchodní a velkoobchodní trh na Pyrenejském poloostrově. Jedná se o subjekt s předním postavením na trhu v Portugalsku (20) a s rostoucí přítomností ve Španělsku.
(21)
Společnost Petrogal vlastní jediné dvě rafinérie v Portugalsku. Tyto rafinérie se nacházejí v Sines a Matosinhos. Činnost rafinérií zahrnuje veškeré rafinérské, dodavatelské a logistické činnosti. Společnost Petrogal je největším obchodníkem s ropnými produkty v Portugalsku a rovněž jedním z největších obchodníků na Pyrenejském poloostrově. Fakticky ovládá veškerý dovoz surové ropy a část dovozu rafinovaných produktů do Portugalska; spravuje rovněž 80 % skladovací kapacity pro surovou ropu a rafinované produkty (21) a má důležité postavení v portugalské logistické infrastruktuře pro ropné produkty.
(22)
Společnost Petrogal má rozsáhlý sortiment výrobků, který zahrnuje automobilový benzin, motorovou naftu, tryskové palivo, topný olej, primární benzin, LPG, bitumen a řadu aromátů. Rafinérie odpovídají za dodávky ropných produktů maloobchodní a velkoobchodní divizi společnosti Petrogal a její divizi pro uvádění LPG na trh, konkurentům a zahraničním odběratelům a za fungování rafinačních zařízení a logistických nástrojů. Společnost Petrogal skladuje a přepravuje své produkty prostřednictvím skladovacích zařízení, která zcela vlastní, nebo prostřednictvím přidružených logistických společností.
(23)
Na obr. 1 jsou uvedena vlastnická a kontrolní práva společnosti Petrogal:
(24)
Dne 29. prosince 2005 byla mezi společnostmi Amorim Energia, ENI a Rede Eléctrica Nacional de Portugal (REN) podepsána dohoda akcionářů, přičemž dne 28. března 2006 se k dohodě připojila společnost CGD (dále jen „dohoda akcionářů“). Dohoda akcionářů vstoupila v platnost dne 29. března 2006 na dobu osmi let. Podle čl. 20 odst. 1 písm. c) portugalského zákona o cenných papírech jsou hlasovací práva spojená s akciemi společnosti Galp Energia, které vlastní strany dohody akcionářů, přidělena recipročně ostatním stranám. Má se proto za to, že společnost Galp Energia ovládají společně akcionáři, kteří jsou stranami dohody akcionářů.
(25)
Podle Portugalska z dohody akcionářů vyplývá, že akcionáři, a zejména společnost ENI, nemohou kontrolovat a sami stanovit strategie mezi svými vlastními rafinérskými činnostmi a rafinérskými činnostmi společnosti Petrogal.
2.2 Investiční projekt společnosti Petrogal
(26)
Cílem investičního projektu je přestavba a rozšíření stávajících rafinérií v Sines a Matosinhos, jediných dvou stávajících rafinérií v Portugalsku. Cílem investičního projektu je rovněž zlepšení integrace a součinnosti mezi oběma rafinériemi. Projekt otevírá možnost používat těžší frakce surové ropy.
(27)
Cílem investičního projektu je zejména zvýšení výroby motorové nafty na úkor automobilového benzinu. Investiční projekt předpokládá, že větší využívání těžkých frakcí surové ropy sníží náklady na suroviny a zajistí flexibilitu s ohledem na původ surové ropy, která má být zpracována.
(28)
Investiční projekt týkající se přestavby rafinérie v Matosinhos spočívá konkrétně ve výstavbě nové vakuové destilační jednotky pro získávání vakuového plynového oleje a zařízení ke snižování viskozity pro mírné tepelné krakování výsledného vakuového zbytku.
(29)
Cílem investičního projektu týkající se přestavby rafinérie v Sines je výstavba nové hydrokrakovací jednotky, tj. jednotky pro hydrokrakování vakuového plynového oleje, pro výrobu motorové nafty a tryskového paliva. Podle investičního projektu bude hydrokrakovací jednotka používat jako surovinu vakuový plynový olej a plynový olej získaný v procesu snižování viskozity, jenž byl vyroben v rafinériích v Matosinhos a Sines, čímž bude zajištěno plné využití zpracovatelské kapacity obou portugalských rafinérií. Zařízení bude zpracovávat přibližně [ ] barelů denně s využitím zbytků z atmosférické destilace ve výši přibližně [ ] kilotun netto ročně jako primární suroviny.
(30)
Produkty získané hydrokrakováním (LPG, těžký benzin (22) a motorová nafta) jsou [ ] hydrogenované, což zajišťuje jejich vysokou jakost. Předpokládá se, že se v důsledku investičního projektu zvýší pouze výroba motorové nafty a těžkého benzinu.
(31)
Podle investičního projektu bude část těžkého benzinu vyrobeného v rafinérii v Sines odesílána do rafinérie Matosinhos jako surovina pro závod společnosti Petrogal na výrobu aromátů (23), což bude představovat další krok k větší integraci obou rafinérií. Vyšší výroba těžkého benzinu je nevyhnutelným technickým důsledkem projektu přestavby rafinérie v Sines.
(32)
Práce na investičním projektu byly zahájeny v roce 2008 (první objednávka byla vystavena dne 14. března 2008 na základě rozhodnutí přijatého správní radou dne 5. března 2008) a měly být dokončeny do 31. prosince 2010. Úplné výrobní kapacity má být podle předpokladů dosaženo do roku 2011.
2.3 Jeden investiční projekt
(33)
Portugalsko uvádí, že navzdory zeměpisné vzdálenosti mezi oběma rafinériemi (přibližně 450 km, k překonání této vzdálenosti se má využívat námořní doprava) je nutno investiční projekt považovat za jeden investiční projekt ve smyslu odstavce 60 pokynů k regionální podpoře na období 2007-2013 (24) (dále jen „pokyny k regionální podpoře“). Portugalské orgány potvrdily, že v předchozích třech letech před zahájením oznámeného investičního projektu neobdržela společnost Petrogal státní podporu.
2.4. Náklady investičního projektu
(34)
Investice v Sines představuje investiční náklady ve výši [ ] EUR v nominální hodnotě. Rafinérie v Sines má obdržet podporu ve výši [ ] EUR (nominální hodnota), přičemž intenzita podpory činí 16 %. Co se týká rafinérie v Matosinhos, investice činí [ ] EUR (nominální hodnota) a rafinérie má obdržet podporu ve výši [ ] EUR (nominální hodnota), což odpovídá intenzitě podpory ve výši 13 %.
(35)
Způsobilé výdaje investičního projektu činí 974 064 894 EUR v současné hodnotě (1 058 934 146 EUR v nominální hodnotě) a zahrnují výhradně zařízení (žádné pozemky ani budovy). Výše podpory u obou rafinérií činí 121 091 314 EUR v současné hodnotě (160 484 007 EUR v nominální hodnotě), což odpovídá intenzitě podpory ve výši 12,43 %. Rozdělení způsobilých výdajů v jednotlivých letech je uvedeno v tabulce č. 1:
Tabulka 1
Způsobilé náklady (v EUR)
2007
2008
2009
2010
Celkem
Dlouhodobá hmotná aktiva
[ ] (25)
[ ]
[ ]
[ ]
1 058 934 146
2.5 Financování investičního projektu
(36)
Společnost Petrogal hodlá tento investiční projekt financovat s využitím vlastních zdrojů a státní podpory, o kterou požádala (160 484 007 EUR v nominální hodnotě). Nepředpokládají se žádné další zdroje financování ve formě státní podpory. Investiční projekt využívá rovněž půjčky Evropské investiční banky v celkové výši 500 milionů EUR, které byly schváleny v roce 2009. Vlastní příspěvek příjemce ke způsobilým výdajům činí 36 %.
2.6 Limit regionální podpory
(37)
Podle portugalské mapy regionální podpory na období 2007-2013 (26) jsou regiony Alentejo a Norte, v nichž se nacházejí rafinérie Sines resp. Matosinhos, způsobilé pro regionální podporu podle výjimky stanovené v čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy s limity regionální investiční podpory pro velké podniky ve výši 40 %, resp. 30 % hrubého ekvivalentu podpory.
2.7 Příspěvek k rozvoji regionu
(38)
Investiční projekt má v obou regionech podle předpokladů vést k vytvoření přibližně 150 přímých pracovních míst a 450 nepřímých pracovních míst. Podle informací, které poskytlo Portugalsko, bude ve fázi výstavby vytvořeno přibližně 3 000 dočasných pracovních míst.
2.8 Forma podpory
(39)
Státní podpora má být poskytnuta jako podpora ad hoc, která byla navržena při použití ustanovení režimu podpory, jehož platnost již skončila (N 97/1999), a to podle legislativního nařízení č. 409/99 ze dne 15. října 1999.
(40)
Na základě usnesení portugalské rady ministrů ze dne 6. března 2008 byly dne 10. března 2008 podepsány mezi portugalskou vládou a společnostmi Petrogal a Galp Energia dvě smlouvy o poskytnutí státní podpory. Těmito smlouvami byla „smlouva o přiznání daňových úlev“ a „smlouva o investici“ (dále jen „smlouvy o státní podpoře“).
(41)
Podepsané smlouvy o státní podpoře předpokládaly přiznání daňového dobropisu v souvislosti s dokončením investičního projektu. Podporu bude představovat daňový dobropis, jehož výše se odpočítá od budoucích plateb daně z příjmu právnických osob. Výši daňového dobropisu vypočítají portugalské orgány jako procentní podíl způsobilých investičních nákladů. Daňový dobropis se použije pouze u daní vytvořených investičním projektem. V případě, že by nebylo možno daňový dobropis odečíst v plné výši, lze případný daňový dobropis uplatnit později, a to až do skončení doby platnosti smlouvy (tj. do 31. prosince 2016).
2.9 Výše podpory
(42)
Portugalsko zamýšlí udělit regionální podporu ve výši 160 484 007 EUR v nominální hodnotě, která má být poskytována od roku 2011. V tabulce č. 2, kterou předaly portugalské orgány, je uveden harmonogram poskytnutí podpory:
Tabulka 2
Rok
Odhadované zdanitelné příjmy
Daně
Využití daňového dobropisu (27)
2008
2009
2010
2011
[ ]
[ ]
2012
[ ]
[ ]
[ ]
2013
[ ]
[ ]
[ ]
2014
[ ]
[ ]
[ ]
2015
[ ]
[ ]
[ ]
2016
[ ]
[ ]
160 484 007
(43)
Portugalsko potvrdilo, že podpora pro investiční projekt nebude kumulována s podporou, která byla s ohledem na stejné způsobilé náklady obdržena z jiných místních, regionálních nebo vnitrostátních zdrojů či zdrojů EU.
(44)
Podpora je mimoto poskytnuta pod podmínkou, že Portugalsko zachová investice v podporovaných regionech po dobu nejméně pěti let od dokončení investičního projektu.
(45)
Portugalsko potvrdilo, že poskytnutí podpory podléhá schválení Komisí.
(46)
Společnost Petrogal požádala o státní podporu v souvislosti s investičním projektem dne 22. ledna 2007. Dne 23. ledna 2007 portugalské orgány společnosti Petrogal na základě podrobného ověření písemně potvrdily, že investiční projekt ještě před zahájením prací na projektu vyhověl podmínkám způsobilosti stanoveným v „daňovém režimu“.
(47)
Portugalsko se zavázalo, že nepřekročí maximální výši podpory a maximální intenzitu podpory uvedenou v tomto rozhodnutí, a to ani v případě nižších či zvýšených způsobilých výdajů.
2.10 Obecná ustanovení
(48)
Portugalsko se zavázalo předložit:
-
do dvou měsíců od poskytnutí podpory kopii dokumentu zaslaného společnosti Petrogal, který oznamuje vstup smluv o státní podpoře v platnost,
-
každých pět let počínaje ode dne schválení podpory Komisí průběžnou zprávu (obsahující informace o vyplacené podpoře, o plnění smlouvy o státní podpoře a o případných dalších investičních projektech zahájených ve stejné provozovně/ve stejném výrobním závodě),
-
do šesti měsíců od vyplacení poslední tranše podpory podle oznámeného harmonogramu poskytnutí podpory podrobnou závěrečnou zprávu.
3. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(49)
Ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) vyslovila Komise pochybnosti ohledně slučitelnosti podpory s ustanoveními pokynů k regionální podpoře. V tomto ohledu vyjádřila Komise v rozhodnutí o zahájení řízení pochybnosti týkající se záležitostí uvedených v 50. až 64. bodě odůvodnění.
3.1 Slučitelnost s obecnými ustanoveními pokynů k regionální podpoře
(50)
V odstavci 34 pokynů k regionální podpoře jsou popsány běžné kategorie počátečních investic jako „investice do hmotného a nehmotného majetku“ v souvislosti s:
-
založením nové provozovny,
-
rozšířením stávající provozovny,
-
rozšířením výrobního sortimentu provozovny o nové, dodatečné výrobky,
-
zásadní změnou výrobního postupu stávající provozovny.
Investice na obnovu, které nesplňují některou z uvedených podmínek, jsou z definice počáteční investice výslovně vyloučeny.
(51)
V tomto ohledu vyslovila Komise v rozhodnutí o zahájení řízení pochybnosti, zda lze investiční projekt, jehož cílem je modernizace a větší integrace obou rafinérií, zvýšení výroby motorové nafty (a zároveň primárního benzinu) při současném snížení výroby automobilového benzinu, považovat za počáteční investici. Komise se domnívala, že investiční projekt nepředstavuje investici do nové provozovny ani do rozšíření výrobního sortimentu provozovny o nové, dodatečné výrobky. Lze však mít za to, že zahrnuje aspekty „rozšíření“ a „zásadní změny výrobního postupu“.
(52)
Komise v rozhodnutí o zahájení řízení podotkla, že jelikož je nutné opatření podpory posoudit jako podporu ad hoc, musí Portugalsko prokázat, že investiční projekt přispívá k jednotné strategii regionálního rozvoje ve smyslu odstavce 10 pokynů k regionální podpoře.
(53)
Komise v rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila zejména pochybnosti, zda očekávaný příspěvek k regionálnímu rozvoji skutečně vyrovnává odvětvové účinky vyplývající z podpory (podpora ve výši 160 milionů EUR vytvářející pouze 150 přímých pracovních míst).
(54)
V této souvislosti Komise podotkla, že je důvod pochybovat o nezbytnosti podpory, jelikož z účetní závěrky společnosti Petrogal za rok 2008 je zřejmé, že investiční projekt je součástí její průmyslové strategie a podle analýzy srovnávacího scénáře je pravděpodobné, že by byl proveden i bez podpory. Komise uvedla, že se nezdá, že je podpora nezbytná k provedení investice (v jejímž případě byly práce zahájeny již v roce 2008) a že by společnost Petrogal mohla uvážit jiné lokality pro investici. Není pravděpodobné, že nepotřebná podpora přispěje k rozvoji regionu, a může vést k nepřijatelnému narušení hospodářské soutěže.
(55)
Komise v rozhodnutí o zahájení řízení pochybovala, zda jsou splněny požadavky týkající se formálního pobídkového účinku, které jsou stanoveny v odstavci 38 pokynů k regionální podpoře. V případě podpory ad hoc by měl příslušný orgán ještě před zahájením prací na projektu vystavit dokument vyjadřující úmysl přiznat podporu pod podmínkou obdržení souhlasu Komise s takovým opatřením.
(56)
V tomto ohledu vyslovila Komise v rozhodnutí o zahájení řízení pochybnosti, zda písemné potvrzení Portugalska na základě podrobného ověření, že investiční projekt je způsobilý pro státní podporu, skutečně splňuje požadavky odstavce 38 pokynů k regionální podpoře.
3.2 Posouzení podpory podle ustanovení o podpoře pro velké investiční projekty
(57)
Portugalsko oznámilo investiční projekt v obou rafinériích jako jeden investiční projekt. Podle odstavce 60 pokynů k regionální podpoře se počáteční investice považuje za jeden investiční projekt, pokud je ekonomicky neoddělitelná, přičemž se vezmou v úvahu technické, funkční a strategické souvislosti a geografická blízkost.
(58)
V této souvislosti vyslovila Komise v rozhodnutí o zahájení řízení pochybnosti ohledně vzdálenosti mezi oběma rafinériemi. Pokládání investičního projektu za jeden investiční projekt by mimoto znamenalo použití upraveného limitu regionální podpory podle odstupňovaných procentních podílů v souladu s odstavcem 67 pokynů k regionální podpoře.
(59)
V rozhodnutí o zahájení řízení uvedla Komise pochybnosti, pokud jde o posouzení podpory podle ustanovení těchto dvou odstavců pokynů k regionální podpoře.
(60)
Komise nebyla konkrétně schopna dospět k závěru ohledně příslušných produktů, jichž se investiční projekt týká. Není jasné, zda jsou dotčenými produkty výhradně motorová nafta a primární benzin, jak tvrdí Portugalsko, nebo zda by měly být vzaty v úvahu i jiné produkty rafinérské činnosti. Je nutno uvážit možnou nahraditelnost rafinovaných produktů z hlediska strany nabídky spolu se skutečností, že primární benzin lze považovat za meziprodukt ve smyslu odstavce 69 pokynů k regionální podpoře.
(61)
Komise uvedla pochybnosti ohledně relevantního výrobkového trhu a toho, zda je pro motorovou naftu i primární benzin nutno pokládat relevantní výrobkový trh za trh na úrovni rafinérie, jak tvrdí Portugalsko.
(62)
Komise uvedla pochybnosti ohledně toho, zda je nutno relevantní zeměpisné trhy pro dotčené produkty vymezit na vnitrostátní úrovni, regionální úrovni (Pyrenejský poloostrov) nebo na úrovni Evropského hospodářského prostoru (dále jen „EHP“).
(63)
Komise mimoto pochybovala, zda mají společnost Petrogal a skupiny Galp Energia a ENI, do nichž společnost Petrogal náleží, na relevantním trhu podíl nižší než 25 % v souladu s odst. 68 písm. a) pokynů k regionální podpoře.
(64)
V souladu s odst. 68 písm. b) pokynů k regionální podpoře vyslovila Komise s ohledem na všechny dotčené produkty pochybnosti ohledně toho, zda výrobní kapacita vytvořená investičním projektem překračuje 5 % relevantního trhu měřeno prostřednictvím údajů o zdánlivé spotřebě a zda je v tomto případě průměrné meziroční tempo růstu zdánlivé spotřeby produktu za posledních pět let vyšší než průměrné meziroční tempo růstu HDP v Evropském hospodářském prostoru.
4. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
4.1 Připomínky Associação das Indústrias da Petroquímica, Química e Refinação (dále jen „AIPQR“)
(65)
AIPQR považuje investiční projekt za nezbytný pro podporu portugalského hospodářství a za způsob posílení evropské konkurenceschopnosti v petrochemickém a rafinérském průmyslu. Pokud by nebylo možno investiční projekt dokončit nebo pokud by chyběla podpora potřebná pro jeho provedení, mohlo by to mít vážné důsledky pro nezávislost a podporu petrochemického řetězce.
(66)
Nové zařízení na výrobu přečištěné kyseliny tereftalové, které plánuje společnost Artensa (Artenius - Produção e Comercialização de Ácido Tereftálico Purificado e Produtos Conexos, S.A., což je španělská dceřiná společnost společnosti La Seda de Barcelona S.A) v Sines, podstatně zvýší požadavky společnosti La Seda na primární benzin. Vyšší výroba primárního benzinu prostřednictvím hydrokrakovací jednotky společnosti Petrogal je proto pro realizaci investice společnosti La Seda, která se odhaduje přibližně na 400 milionů EUR, zásadní.
(67)
Podle AIPQR sníží investiční projekt nedostatek motorové nafty na evropské úrovni.
(68)
AIPQR považuje příspěvek společnosti Petrogal za zásadní pro zajištění a podporu rozvoje centra pro konkurenceschopnost a technologie rafinérského a petrochemického průmyslu a výrobních odvětví jako součást portugalské strategie pro podporu klíčových výrobních odvětví pro národní a regionální hospodářství.
(69)
Podle AIPQR má motorová nafta získaná hydrokrakováním vysokou jakost, což zajišťuje účinnější spalování a minimalizaci znečišťujících látek v emisích výfukových plynů. Jakost motorové nafty a rovněž energetická účinnost, jíž by mělo být investičním projektem dosaženo, umožní společnosti Petrogal splnit její plán na období 2008-2011 týkající se energetické účinnosti.
(70)
AIPQR se rovněž domnívá, že investiční projekt přispěje k sociální a hospodářské udržitelnosti regionů Matosinhos a Sines a k sociální a hospodářské udržitelnosti na vnitrostátní úrovni.
4.2 Připomínky Associação para a eficiência energética (dále jen „COGEN“)
(71)
Investiční projekt je důležitý: zajistí větší pružnost dodávek a větší nezávislost, pokud jde o motorovou naftu.
(72)
Podle COGEN bude investiční projekt představovat významnou příležitost, pokud jde o technologické inovace, a vytvoří přibližně 150 přímých pracovních míst a okolo 500 nepřímých pracovních míst pro osoby se středoškolským vzděláním, a to vše jako stálá pracovní místa.
(73)
Co se týká energetického hlediska, COGEN se domnívá, že projekty přestavby obou rafinérií umožní úspory energie ve výši 14 %. COGEN mimoto vyzdvihuje skutečnost, že investiční projekt umožní rovněž další druh investice, na niž se investiční projekt nevztahuje - vybudování dvou kogeneračních jednotek o výkonu 82 MW, po jedné v každé rafinérii, což bude mít za následek zvýšení kapacity této technologie v Portugalsku o 12 %.
4.3 Připomínky Confederação da Indústria Portuguesa (dále jen „CIP“)
(74)
CIP se domnívá, že investiční projekt řeší situaci Portugalska, pokud jde o tyto záležitosti:
i)
nesoulad mezi spotřebou motorové nafty a stávající zpracovatelskou kapacitou v Portugalsku, jehož důsledkem je trvalá potřeba dovozu velkého objemu motorové nafty a prodej nadbytečného automobilového benzinu v zahraničí;
ii)
budoucí přebytky topného oleje způsobené skutečností, že topný olej se již nepoužívá při výrobě elektřiny a že se obecně odrazuje od využívání topného oleje v průmyslu, jak je stanoveno v portugalském národním programu změny klimatu;
iii)
tendence na mezinárodních trzích související se zvýšením nákupů těžších a kyselejších frakcí surové ropy, přičemž projekt zajistí větší pružnost, pokud jde o výběr surové ropy;
iv)
přínos k zabezpečení dodávek.
(75)
CIP se domnívá, že investiční projekt podstatně zvýší energetickou účinnost obou rafinérií v souladu se závazky Portugalska vůči EU, pokud jde o zvýšení evropské energetické účinnosti o 10 %.
(76)
CIP usuzuje, že plánované vytvoření přibližně 150 pracovních míst pro vysoce kvalifikované pracovníky a 450 nepřímých stálých pracovních míst významně přispěje k hospodářskému rozvoji Portugalska. Podpoří místní hospodářství v dotyčných regionech, v nichž je HDP na obyvatele nižší než celostátní průměr, a během fáze výstavby bude vytvořeno přibližně 5 000 dočasných pracovních míst.
4.4 Připomínky União Geral de Trabalhadores (dále jen „UGT“)
(77)
UGT se domnívá, že investiční projekt podpoří regionální rozvoj a bude mít kladný dopad na hospodářský rozvoj a sociální a územní soudržnost dotyčných regionů. Dotyčné regiony se vyznačují vysokou mírou nezaměstnanosti, strukturou podniků s malou diverzifikací a HDP na obyvatele, který je nižší než celostátní průměr. Investiční projekt bude mít významný dopad na průmyslovou strukturu obou regionů a celého Portugalska, jelikož se budou rozvíjet předcházející i navazující činnosti, zejména v oblastech jako strojírenství a stavebnictví, elektrická energie, či dokonce obchod a služby společného stravování.
(78)
UGT se domnívá, že investiční projekt vytvoří pracovní místa ve vyšším počtu i kvalitě, zejména v době rychle se zvyšující nezaměstnanosti z důvodu hospodářské a sociální krize. Investiční projekt má v obou rafinériích vytvořit 150 přímých pracovních míst, přičemž mnoho z nich pro vysoce kvalifikované pracovníky. Dalších 450 pracovních míst má být podle očekávání vytvořeno nepřímo, přičemž během doby výstavby bude vytvořeno 5 000 dočasných pracovních míst. Investiční projekt přispěje k zachování některých z 2 050 stávajících pracovních míst, která by mohla být bez investičního projektu ohrožena.
(79)
UGT má za to, že investiční projekt pomůže splnit přísné ekologické a bezpečnostní normy, jelikož rafinérie budou vybaveny technologií, která je šetrnější k životnímu prostředí.
(80)
Podle UGT je investiční projekt velmi důležitý k zvýšení nedostatečné kapacity Portugalska v oblasti rafinace a výroby motorové nafty. Stávající kapacita rafinérií je jednoznačně příliš malá k uspokojení domácí poptávky, což má za následek, že Portugalsko je více závislé na dovozu motorové nafty než jiné země (to znamená vyšší strategická rizika). Nižší dovoz motorové nafty by snížil rovněž stávající schodek obchodní bilance, který je do značné míry způsoben položkami tkajícími se energie.
(81)
UGT závěrem podotýká, že investiční projekt je důležitý nejen z vnitrostátního hlediska, nýbrž rovněž pro EU, jelikož má pomoci rozvíjet zelenější a udržitelnější ekonomiku.
4.5 Připomínky obce Matosinhos
(82)
Obec Matosinhos se domnívá, že vytvoření pracovních příležitostí má na oblast velký dopad. Vytvořením kvalifikovaných pracovních míst s platy přesahujícími regionální průměr přispěje rafinérie v Matosinhos k zvýšení kupní síly oblasti a celého regionu. Bude mít významný dopad na regionální hrubou přidanou hodnotu vyplývající z činnosti rafinérie a z činnosti stovek obchodních a průmyslových malých a středních podniků, zejména vzhledem k tomu, že míra nezaměstnanosti v regionu činí přibližně 13 % (přesahuje celostátní průměr). Obec Matosinhos se domnívá, že investiční projekt je pro region zásadní, a to z ekonomického i sociálního hlediska.
4.6 Připomínky obce Sines
(83)
Obec Sines je přesvědčena o významu nových výrobních jednotek v rafinérii Sines pro rozvoj místního a regionálního hospodářství. To bude mít kladný dopad na sociální rozvoj regionu kvůli vytvoření kvalifikovaných pracovních míst a zakládání více a lepších malých a středních podniků.
4.7 Připomínky Confederação Geral dos Trabalhadores Portugueses (dále jen „CGTP“)
(84)
CGTP se domnívá, že investiční projekt vytváří velmi pozitivní environmentální dopady a je důležitý pro regionální rozvoj v Portugalsku, jelikož:
i)
umožní nabízet portugalskému odvětví organické chemie a rovněž na vývoz diverzifikovanější produkty vyšší jakosti. Investiční projekt proto kladně přispěje k zhodnocení specializačního profilu zpracovatelského průmyslu;
ii)
vytvoří stovky stálých pracovních míst a ve fázi výstavby několik tisíc dočasných pracovních míst, především v regionech, které mají jednu z nejvyšších měr nezaměstnanosti v Portugalsku;
iii)
kromě jiných ekonomických činností rozvine místní hospodářství na úrovni bydlení, obchodu a hotelů.
4.8 Připomínky Associação Industrial Portuguesa (dále jen „AIP“)
(85)
AIP uvádí, že investiční projekt rozhodně přispěje k vyššímu blahobytu regionů Norte a Alentejo.
(86)
Region Norte s mírou nezaměstnanosti 11,6 % v porovnání s celostátním průměrem ve výši 9,8 % (údaje z třetího čtvrtletí roku 2009) je v současnosti portugalským regionem s nejvyšší mírou nezaměstnanosti, a zejména vysokou dlouhodobou nezaměstnaností (polovina nezaměstnaných osob hledá zaměstnání rok či déle). V souvislosti se současnou sociální krizí představuje vytvoření 500 přímých pracovních míst a 200 stálých nepřímých pracovních míst a rovněž přibližně 2 000 dočasných pracovních míst během fáze výstavby pro region obrovský přínos.
(87)
Region Alentejo je v současnosti jedním z portugalských regionů s nejvyšší mírou nezaměstnanosti - 10,2 % v porovnání s celostátním průměrem ve výši 9,8 % (údaje z třetího čtvrtletí roku 2009), a zejména vysokou dlouhodobou nezaměstnaností (polovina nezaměstnaných osob hledá zaměstnání rok či déle). V této souvislosti představuje vytvoření 100 přímých pracovních míst a 250 stálých nepřímých pracovních míst spolu s přibližně 3 000 pracovními místy během fáze výstavby pro region důležitý přínos.
4.9 Připomínky soutěžitele č. 1
4.9.1 Připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení
(88)
Podle soutěžitele č. 1 lze investiční projekt považovat za pouhé „rozšíření stávající provozovny“ ve smyslu odstavce 34 pokynů k regionální podpoře. Investiční projekt nelze pokládat za jeden investiční projekt, jelikož dlouhodobá aktiva investice budou „ekonomicky oddělitelná“ ve smyslu odstavce 60 pokynů k regionální podpoře. Rafinérie v Sines a Matosinhos jsou geograficky vzdálené. Investiční projekt jednoznačně vymezuje zvláštní investici pro každou rafinérii. Rafinérie se mohou rozhodnout pro vakuovou destilační jednotku a zařízení ke snižování viskozity, přičemž v tom případě nebudou mít hydrokrakovací jednotku, nebo naopak. Investice do rafinérií proto nejsou nutně přímo spojené. Rafinérie mohou každopádně fungovat samostatně, aniž by byla nutná integrace. Rafinérie v Matosinhos by mimoto mohla prodávat vyráběný vakuový plynový olej na mezinárodních trzích a hydrokrakovací jednotka nacházející se v Sines může být zásobována dovezeným vakuovým plynovým olejem.
(89)
Portugalsko zmínilo jako příspěvek investičního projektu k rozvoji regionu pouze vytvoření přímých a nepřímých pracovních míst. Nelze proto prokázat, že investiční projekt přispěje k soudržné regionální rozvojové strategii a že se zabývá cílem týkajícím se hospodářské soudržnosti (28). Stěží lze uznat, že vynaložení více než jednoho milionu EUR na jedno vytvořené přímé pracovní místo lze považovat za mimořádný příspěvek k regionálnímu rozvoji. V tomto ohledu je poměr výše podpory k přímým pracovním místům u investičního projektu porovnán s předchozími rozhodnutími Komise (uvedenými v tabulce zkoumající tento poměr v předchozích rozhodnutích Komise). Soutěžitel č. 1 se mimoto domnívá, že investiční projekt není spojen s údajným selháním trhu.
(90)
Pokud jde o požadavek týkající se formálního pobídkového účinku, společnost Petrogal neobdržela od Portugalska před zahájením prací dokument vyjadřující úmysl přiznat podporu. Soutěžitel č. 1 proto dospěl k závěru, že podpora není v souladu s odstavcem 38 pokynů k regionální podpoře.
(91)
Co se týká ekonomického posouzení, soutěžitel č. 1 se domnívá, že podpora nesplňuje kritérium nezbytnosti a nevytváří pobídkový účinek. Investiční projekt je výrobní investicí, která je ekonomicky motivována nerovnováhou mezi nabídkou a poptávkou a možností získat přístup k těžším frakcím surové ropy, jež jsou levnější. Jedná se o investici reagující na přirozený vývoj poptávky po motorové naftě. Všechny ostatní hospodářské subjekty v Evropě uskutečňují v rafinériích podobné investice bez státní podpory. Ze skutečností proto vyplývá, že by se investiční projekt uskutečnil v každém případě, což není v souladu s odstavcem 22 sdělení Komise ze dne 24. června 2009 (29) (dále jen „sdělení o podrobném posouzení“).
(92)
Soutěžitel č. 1 se domnívá, že dotčenými produkty jsou:
-
motorová nafta (což je konečný produkt),
-
primární benzin (což je meziprodukt ve smyslu odstavce 69 pokynů k regionální podpoře), za (domnělé) dotčené produkty je proto nutno považovat rovněž petrochemické výrobky na bázi primárního benzinu,
-
zbytky hydrokrakování (není-li hydrokrakovací jednotka vybavena recyklačním zařízením).
- Motorová nafta
(93)
Podle soutěžitele č. 1 je společnost Petrogal jediným tržním subjektem s kapacitou pro rafinaci surové ropy v Portugalsku. Společnost Petrogal zásobuje své konkurenty na tomto trhu. Společnost Petrogal kontroluje největší dovozní a skladovací zařízení pro automobilový benzin a motorovou naftu. Tato společnost má největší síť čerpacích stanic v Portugalsku. Společnost Petrogal má na velkém počtu trhů s ropnými produkty v Portugalsku dominantní postavení či přinejmenším významnou tržní sílu. Soutěžitel č. 1 se domnívá, že by se posouzení relevantního trhu nemělo provést pouze na úrovni rafinérie, nýbrž je nutné posoudit situaci v oblasti hospodářské soutěže rovněž na úrovni maloobchodního a jiného než maloobchodního trhu s motorovou naftou.
- Primární benzin
(94)
Co se týká primárního benzinu, soutěžitel č. 1 se domnívá, že by relevantní výrobkový trh, jenž je nutno posoudit, neměl být omezen na prodej na úrovni rafinérie, nýbrž že je třeba vzít v úvahu navazující činnosti.
(95)
Pokud jde o relevantní zeměpisný trh, podíl celkového dovozu a vývozu motorové nafty ve vztahu k celkovému prodeji motorové nafty v Portugalsku je příliš nízký, než aby odůvodňoval volbu regionálního trhu jako relevantního trhu. Soutěžitel č. 1 zastává názor, že relevantním zeměpisným trhem je portugalský trh.
(96)
Soutěžitel č. 1 usuzuje, že je třeba vzít v úvahu činnosti společnosti ENI na dotčených výrobkových trzích, jelikož pokud může určitá společnost vykonávat rozhodující vliv na prodejní politiku jiné společnosti, je nutné posoudit společný podíl obou společností na relevantních trzích.
(97)
Soutěžitel č. 1 vyvozuje závěr, že u motorové nafty je významně překročena 25 % prahová hodnota pro podíl na trhu stanovená v odstavci 68 pokynů k regionální podpoře. Podpora poskytnutá investičnímu projektu má proto dotovat tržní subjekt s dominantním postavením a umožnit mu zachovat a zvýšit jeho tržní sílu. Hospodářská soutěž bude vážně nepříznivě ovlivněna a podpora významně naruší relevantní trhy.
(98)
Soutěžitel č. 1 se závěrem domnívá, že podpora představuje provozní podporu, která posiluje postavení dominantního hospodářského subjektu na relevantních trzích. Podpora nepřispívá k vytvoření pobídkového účinku. Negativní dopady podpory každopádně převažují nad jejími případnými kladnými dopady.
4.9.2 Připomínky předložené v dopisech ze dne 15. září a 10. listopadu 2010 (v odpovědi na dotazy Komise ze dne 5. srpna a 13. října 2010)
(99)
Obdobné investiční projekty byly provedeny ve čtyřech rafinériích (La Rabida, Castellón, Cartagena a Bilbao), a to se stejným cílem, tj. zvýšit ziskovost aktiv vybudováním nových konverzních jednotek, které maximalizují výtěžnost středních destilátů, snižují výrobu topného oleje a zpracovávají těžší frakce surové ropy. Soutěžitel č. 1 odkazuje rovněž na podobné investiční projekty v Itálii (rafinérie Sannazzaro a Taranto, uskutečněné společností ENI), v Německu (Bayernoil), v Litvě (Mazeikiu Nafta) a v Bělorusku (Slavneft).
(100)
Pokud jde o možnou referenční míru návratnosti u takových investic v daném odvětví, soutěžitel č. 1 uvádí, že mu referenční hodnota není známa: ziskovost investičního projektu závisí obvykle na kapitálových nákladech každé společnosti a na jiných aspektech. Soutěžitel č. 1 se domnívá, že v době, kdy se rozhodovalo o investičním projektu, by referenční míra návratnosti v odvětví rafinace měla činit nejméně 10 %.
(101)
Soutěžitel č. 1 odkazuje obecně na existenci překážek dovozu ve vztahu k relevantnímu zeměpisnému trhu. Domnívá se, že hlavním problémem v Portugalsku je dominantní postavení společnosti Petrogal na trhu, která ovládá veškerou rafinační kapacitu v Portugalsku, a tudíž nejdůležitější dovozní a vývozní terminály. Soutěžitel č. 1 dále tvrdí, že společnost Petrogal má dominantní postavení, pokud jde o kapacitu pro skladování produktů, která podle některých nezávislých zdrojů (30) představuje až 90 % trhu. To společnosti Petrogal umožňuje dosáhnout podílu na maloobchodním prodeji ve výši přibližně 45 % a podílu na jiném než maloobchodním prodeji ve výši 80 % portugalského trhu.
(102)
Pokud jde o dotaz Komise týkající se odmítnutí udělit přístup ke skladovací kapacitě společnosti Petrogal, soutěžitel č. 1 nebyl schopen takovouto situaci popsat.
(103)
Soutěžitel č. 1 se domnívá, že v Portugalsku je skladovací kapacita omezená a že skladovací náklady u podobných zařízení nebo činností jsou v Portugalsku vyšší než v jiných zemích, jako je Španělsko a Itálie (přibližně o 25 %).
(104)
Soutěžitel č. 1 má za to, že mezi cenami dovezené motorové nafty a cenou motorové nafty pořízené od společnosti Petrogal neexistují podstatné rozdíly, jelikož ceny jsou indexovány podle mezinárodních cen s připočtením logistických nákladů.
4.10 Připomínky soutěžitele č. 2
4.10.1 Připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení
(105)
Soutěžitel č. 2 se domnívá, že investiční projekt zvýší kapacitu společnosti Petrogal pro výrobu motorové nafty přibližně o 2,5 milionu tun a přemění Portugalsko z malého dovozce na významného vývozce motorové nafty.
(106)
Soutěžitel č. 2 vyslovil pochybnosti ohledně nezbytnosti podpory, jelikož společnost Petrogal patří do velké skupiny, kterou vlastní a ovládá společnost ENI. Společnost Petrogal je zisková společnost, která v Brazílii a Angole uskutečnila významné investice do činností předcházejících rafinaci a ve Španělsku investice do navazujících činností za účelem rozšíření své distribuční sítě. V Portugalsku má výsadní postavení, jelikož je vlastníkem jediných dvou rafinérií.
(107)
Společnost Petrogal je vertikálně integrovaná a je největší společností, která v Portugalsku uvádí ropné produkty na trh, a třetím největším soutěžitelem na Pyrenejském poloostrově.
(108)
Soutěžitel č. 2 se domnívá, že státní podpora nesplňuje formální požadavky týkající se pobídkového účinku podpory, jak jsou stanoveny v odstavci 38 pokynů k regionální podpoře. Investiční projekt je sám o sobě ziskovou transakcí, která plní střednědobé až dlouhodobé strategické cíle společnosti Petrogal, proto by se uskutečnil v každém případě.
(109)
Podle soutěžitele č. 2 přispěje investiční projekt k uspokojení rostoucí domácí poptávky po motorové naftě, umožní společnosti Petrogal stát se čistým vývozcem na ostatní trhy (jako je Francie a Španělsko) a zvýší rafinérskou marži společnosti Petrogal.
(110)
Soutěžitel č. 2 se domnívá, že nezbytnost podpory je nutno posoudit na základě ustanovení oddílu 2.3 sdělení o podrobném posouzení.
(111)
Soutěžitel č. 2 odkazuje na zprávu PFC Energy uvedenou v poznámce pod čarou č. 31, v níž je zmíněno, že investiční projekt společnosti Petrogal byl realitou již v roce 2006. Investiční projekt mohl být proveden pouze v regionech Matosinhos a Sines (nikoli proto, že se jedná o podporované oblasti, nýbrž z toho důvodu, že se zde obě rafinérie nacházejí).
(112)
Soutěžitel č. 2 má rovněž za to, že z podstaty věci nebylo možno investovat do přestavby stávajících rafinérií na jiném místě.
(113)
Soutěžitel č. 2 uvedl pouze připomínky týkající se motorové nafty.
- Úroveň rafinérie
(114)
Soutěžitel č. 2 objasnil, že ačkoliv neexistují žádné právní překážky dovozu, dovoz je velmi podmíněn (ne-li omezen) řadou fyzických faktorů (nedostatečné skladovací prostory pro dovoz, jejich umístění a vlastnictví, omezení týkající se sekundární logistické sítě) a faktorů týkajících se struktury trhu (možnost stanovit ceny na úrovni rafinérie).
- Jiná než maloobchodní úroveň
(115)
Ostatní portugalští účastníci trhu dovážejí 90 % celkového objemu dovezené motorové nafty, přičemž se potýkají s významnými problémy, jak je uvedeno ve zprávě portugalského orgánu pro hospodářskou soutěž s názvem „Relatório final sobre os sectores dos combustíveis líquidos e do gás engarrafado em Portugal“ (31) (dále jen „zpráva orgánu“). Soutěžitel č. 2 se domnívá, že všechny tyto faktory vedou k tomu, že portugalský trh je uzavřenější než srovnatelné trhy v ostatních zemích.
(116)
Soutěžitel č. 2 se domnívá, že by posouzení relevantního trhu nemělo být omezeno na úroveň rafinérie, nýbrž že by mělo zahrnovat rovněž distribuční a prodejní kanály (maloobchodní a jiné než maloobchodní). Investiční projekt zvýší výrobu o 2,5 milionu tun ročně, což přemění Portugalsko na zemi s ročním přebytkem ve výši 1,6 milionu tun motorové nafty a 0,5 milionu tun bionafty ročně pocházející z rafinérie v Sines.
- Maloobchodní a jiný než maloobchodní prodej
(117)
Podle zprávy orgánu je tato úroveň prodeje považována za druhou úroveň ve struktuře distribuce motorové nafty. Cena motorové nafty bude záviset na kupní ceně v rafinérii nebo při dovozu, k níž se připočítávají náklady na přepravu a skladování a obchodní marže.
(118)
Soutěžitel č. 2 má za to, že společnost Petrogal soutěží rovněž na úrovni distribuce, přičemž má jednoznačnou konkurenční výhodu: podpora poskytnutá k snížení nákladů společnosti Petrogal na výrobu motorové nafty posílí její stávající dominantní postavení na portugalském trhu (51 % na jiném než maloobchodním trhu a 37 % na maloobchodním trhu).
(119)
Soutěžitel č. 2 se domnívá, že by relevantním zeměpisným trhem měl být nanejvýš trh na Pyrenejském poloostrově. Relevantní zeměpisný trh by mohl být na úrovni EHP pouze tehdy, pokud by dovoz motorové nafty skutečně soutěžil s motorovou naftou, která byla rafinována v Portugalsku (za předpokladu, že neexistují žádné právní ani ekonomické překážky vstupu).
(120)
Podpora investice nepříznivě ovlivní konkurenty společnosti Petrogal na trhu na Pyrenejském poloostrově, jelikož rafinérie nacházející se ve Španělsku provedly podobné investice (s velmi podobnými strategickými cíli) bez podpory.
(121)
Pokud by se maloobchodní a jiný než maloobchodní prodej považoval za součást relevantního výrobkového trhu, byl by podíl společnosti Petrogal na vnitrostátním trhu a místních trzích značně nad 25 % prahovou hodnotou stanovenou v odstavci 68 pokynů k regionální podpoře a podpora by neměla být poskytnuta.
(122)
Soutěžitel č. 2 se domnívá, že z hlediska strany nabídky jsou jiné než maloobchodní trhy s automobilovým benzinem a motorovou naftou vysoce koncentrované (přední čtyři účastníci trhu mají podíl na trhu vyšší než 95 %), jak ve své zprávě uvádí portugalský orgán pro hospodářskou soutěž.
(123)
Společnost Petrogal má na základě objemu odhadovaný podíl na jiném než maloobchodním trhu s motorovou naftou v Portugalsku ve výši 35 % až 45 %. Soutěžitel č. 2 má za to, že investiční projekt povede k dodatečné výrobní kapacitě ve výši 2,5 milionu tun, a vezme-li se tento projekt v úvahu společně s ostatními projekty, které provedla společnost Petrogal, bude tato společnost schopna nejen uspokojit domácí poptávku na portugalském trhu s motorovou naftou, nýbrž rovněž vyvézt téměř 2 miliony tun motorové nafty do sousedních zemí (Španělsko a Francie).
4.10.2 Připomínky předložené v dopise ze dne 10. září 2010 v odpovědi na žádost Komise o informace ze dne 4. srpna 2010
(124)
Soutěžitel č. 2 uvedl, že na úrovni odvětví není stanovena referenční míra návratnosti, jelikož společnosti mají vlastní cílovou míru návratnosti a tyto cílové míry návratnosti se mohou lišit v závislosti na charakteristice každého investičního projektu. Soutěžitel č. 2 poskytl seznam pěti rafinérií, které uskutečnily podobné investiční projekty v celkové výši více než 6 miliard EUR, a to bez státní podpory.
(125)
Soutěžitel č. 2 poukázal na skutečnost, že skladovací kapacity a přístavní zařízení jsou omezené. Dodávky do Portugalska se proto uskutečňují v menším množství, což má za následek vyšší distribuční náklady, které nepříznivě ovlivňují konečné maloobchodní a jiné než maloobchodní marže.
(126)
Co se týká skladovacích zařízení, soutěžitel č. 2 uvedl, že zařízení obvykle využívá vlastník (jako je společnost Petrogal) pro vlastní účely. V případě skladovacích zařízení, která patří třetím stranám, je k dispozici málo skladovacího prostoru kvůli stávajícím dlouhodobým smlouvám, které již byly podepsány s jinými hospodářskými subjekty.
(127)
Soutěžitel č. 2 se domnívá, že společnost Petrogal má kvůli svému dominantnímu postavení v oblasti skladovacích zařízení v porovnání se svými konkurenty výhodu spočívající v její prodejní ceně motorové nafty, která se odhaduje přibližně na 3 až 5 USD/t.
5. PŘIPOMÍNKY PORTUGALSKA
5.1 Připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení
(128)
Portugalsko upřesnilo, že se schůzka mezi portugalskými orgány a útvary Komise uskutečnila dne 11. března 2009. Portugalsko uvedlo, že investiční projekt není projektem na obnovu ani projektem modernizace; jedná se o projekt přestavby, který povede k účinné změně procesu rafinace za účelem lepšího uspokojování rostoucí poptávky po motorové naftě. Portugalsko dodává, že financování poskytne i EIB a že podpora ve formě daňového dobropisu bude poskytnuta od roku 2011. Portugalsko se rovněž domnívá, že by posouzení investičního projektu jako podpory ad hoc nemělo vést k zpřísnění pravidel pro posouzení. Smlouva o investičním projektu a smlouva o státní podpoře, které byly uzavřeny mezi Portugalskem a příjemcem podpory, jsou podmíněny kladným rozhodnutím Komise. Jelikož smlouva o investičním projektu a smlouva o státní podpoře již byly předány Komisi ve fázi oznámení, Portugalsko tvrdí, že předání administrativního dopisu (se smlouvou o investičním projektu a smlouvou o státní podpoře uvedenou na straně 8 rozhodnutí o zahájení řízení v příloze tohoto administrativního dopisu) určuje vstup těchto smluv v platnost.
5.1.1 Připomínky týkající se investičního projektu
(129)
Portugalsko se domnívá, že investiční projekt představuje počáteční investici spadající do těchto kategorií: rozšíření stávající provozovny nebo zásadní změna výrobního postupu.
(130)
Podle Portugalska umožní nová vakuová destilační jednotka a nová hydrokrakovací jednotka výrobu většího množství motorové nafty, a tudíž přizpůsobení výroby motorové nafty potřebám trhu. Toto přizpůsobení není možné při stávajícím uspořádání systému rafinace, který je velmi málo pružný, pokud jde o přechod výroby z automobilového benzinu na motorovou naftu.
(131)
Nová vakuová destilační jednotka a zařízení ke snižování viskozity v rafinérii Matosinhos, nová hydrokrakovací jednotka v rafinérii v Sines a původní, již existující rafinační jednotky budou fungovat současně. Portugalsko proto usuzuje, že investiční projekt je rozšířením systému výroby se zásadní změnou výrobního postupu.
(132)
Portugalské orgány objasnily, že nové uspořádání výrobního postupu posílí doplňkové provozní a funkční souvislosti mezi oběma rafineriemi: vakuový plynový olej [ ] se bude přepravovat z Matosinhos do Sines a těžký benzin [ ] se bude přepravovat ze Sines do Matosinhos. Investiční projekt se uskutečňuje v integrovaném systému rafinace: rafinérie Sines a Matosinhos jsou neoddělitelné, zejména za účelem optimalizace výroby motorové nafty. Není dodrženo pouze geografické kritérium („geografická blízkost“). Rozdělení investičního projektu na dvě části by však bylo umělé, jelikož investiční projekt je technicky, funkčně a strategicky neoddělitelný (32).
5.1.2 Připomínky týkající se charakteristiky trhu a příslušných produktů
(133)
Portugalsko se domnívá, že příslušnými produkty jsou motorová nafta a těžký benzin, přičemž hlavním ekonomickým důvodem investice je motorová nafta a těžký benzin je technicky nevyhnutelným vedlejším produktem výroby v Sines.
(134)
Pokud jde o těžký benzin vyráběný rafinériemi po přestavbě, ten se bude využívat v tuzemsku, při výrobě aromátů společností Petrogal v Matosinhos, a nahradí dovoz (přičemž 92 % dovozu pochází ze zemí mimo EU). Investiční projekt zvýší výrobu těžkého benzinu pouze v Sines (o [200-250] kilotun ročně) (33). Vyšší výroba těžkého benzinu v Sines nahradí množství, jež je v současnosti dováženo do Matosinhos, a nebude se prodávat třetím stranám.
(135)
Portugalsko objasnilo, že investice do rafinérie v Matosinhos nesouvisí se zvláštními jednotkami zpracovávajícími těžký benzin na reformát, meziprodukt pro výrobu aromátů (tj. výrobků na bázi primárního benzinu), a s následným zpracováním reformátu v závodě společnosti Petrogal na výrobu aromátů v Matosinhos na výrobky na bázi primárního benzinu (které se prodávají na trhu petrochemickému odvětví druhé generace za tržní ceny). Cena reformátu účtovaného závodu na výrobu aromátů se nezmění, jelikož je indexována na [10-20] % cenové parity dováženého primárního benzinu a [80-90] % cenové parity vyváženého automobilového benzinu.
(136)
Portugalsko má za to, že relevantní vnitrostátní trh je otevřený a konkurenční bez překážek obchodu. Ceny motorové nafty jsou založeny na ceně surové ropy a nákladech na rafinaci. Rafinérie musí soutěžit s dovozem. Portugalsko se domnívá, že relevantním zeměpisným trhem je severozápadní Evropa.
(137)
V předchozích rozhodnutích Komise se uvádí, že primární benzin je produktem, s nímž se obchoduje na mezinárodní úrovni, a relevantním výrobkovým trhem je přinejmenším západní Evropa.
(138)
Na úrovni skupiny (bez údajů společnosti ENI, jelikož ta nemá na Pyrenejském poloostrově rafinérské ani maloobchodní činnosti a Herfindahl-Hirschmanův index (HHI) ukazuje nízkou míru koncentrace na evropské úrovni) je podíl na regionálním trhu nižší než 25 %.
5.1.3 Připomínky týkající se projektu v rámci evropské, vnitrostátní a regionální strategie
(139)
Portugalsko zdůrazňuje, že investiční projekt je v souladu se strategickými cíli přijatými na vnitrostátní nebo evropské úrovni. Maximální zvýšení výroby motorové nafty (odhadované od roku 2011 na [1-3] miliony tun ročně) umožní lepší využití zpracovatelské kapacity portugalského systému rafinace. Umožní rovněž lépe sladit nabídku a poptávku a vyrovnat významný nedostatek motorové nafty a snížit přebytek automobilového benzinu.
(140)
Podle Portugalska sníží investiční projekt závislost na dovozu motorové nafty z Ruska, což je cíl, který přijala Komise (ve svém druhém strategickém přezkumu energetické politiky z roku 2008: Akční plán EU pro zabezpečení dodávek energie a jejich solidární využití (34)) a členské státy.
(141)
Poptávka po motorové naftě se zvyšuje a mezi rokem 2000 a 2025 bude dále růst, při současném uspořádání se však rafinérie mohou vývoji poptávky přizpůsobit bez velkých investic do přestavby pouze nepatrně. Investice společnosti Petrogal předpokládá rostoucí poptávku a snižuje závislost na dovozu a rizika spojená s dodávkami.
(142)
Investiční projekt podpoří snižování emisí do ovzduší a bude optimalizována energetická účinnost zařízení. Plánovaná opatření k hospodárnému využívání energie umožní snížit stávající spotřebu energie v rafinériích o [ ] %.
(143)
Po zahájení výroby v rafinériích po přestavbě se bude zpracovávat stejný produkt, avšak s podstatně vyšší zpracovatelskou kapacitou, nižší spotřebou energie a nižšími emisemi.
(144)
Podle Portugalska má velký význam dopad na znečištění ovzduší, jelikož projekt sníží emise ze stacionárních zdrojů, a přispěje tak k dosažení regionálních a vnitrostátních cílů týkajících se kvality ovzduší.
(145)
Uznává se význam investičního projektu na regionální úrovni, jelikož vede rovněž k zahrnutí zemního plynu do portfolia pohonných hmot obou rafinérií a nahrazení stávajícího závodu na výrobu páry kogenerační jednotkou.
(146)
Na vnitrostátní úrovni lze přínosy pro životní prostředí posoudit s ohledem na přispění k dosažení cílů stanovených v národním programu snižování emisí oxidu siřičitého a oxidů dusíku (35).
(147)
Investiční projekt zvýší jakost motorové nafty, a sníží tudíž emise znečišťujících látek z vozidel. Investiční projekt bude mít rovněž kladný dopad na biologické faktory (flóru a faunu) a na krajinu.
5.1.4 Připomínky týkající se příspěvku k regionálnímu rozvoji
(148)
Portugalsko zdůrazňuje významný příspěvek investičního projektu k regionálnímu rozvoji vzhledem k jeho umístění ve dvou znevýhodněných regionech, jež jsou postiženy vysokou nezaměstnaností. Oba regiony jsou způsobilými oblastmi podle čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy s běžnými limity regionální podpory pro velké podniky ve výši 40 % (v případě Sines v regionu Alentejo) a 30 % (v případě Matosinhos v regionu Norte) podle portugalské mapy regionální podpory. Obě oblasti jsou regiony spadajícími do cíle „Konvergence“ (jak je vymezeno v regionální politice EU) s HDP na obyvatele pod 75 % evropského průměru.
(149)
Portugalsko se domnívá, že rafinérie v Sines a Matosinhos představují základní pilíře regionálních ekonomik. Portugalsko očekává, že investiční projekt bude mít mimořádně kladné dopady na zaměstnanost a obecněji na hospodářskou strukturu regionů Norte a Alentejo.
i) Sines
(150)
Rafinérie v Sines se nachází v regionu Alentejo, což je region s HDP o 6 % nižším oproti celostátnímu průměru. Region se vyznačuje menším počtem podniků a nedostatkem vyspělých služeb pro podporu rozvoje a inovací. Ve třetím čtvrtletí roku 2009 činila míra nezaměstnanosti 10,2 %, tj. byla o 0,4 % vyšší než celostátní průměr, a ve třetím čtvrtletí roku 2010 vzrostla na 11,6 % (0,7 % nad celostátním průměrem).
ii) Matosinhos
(151)
Rafinérie v Matosinhos se nachází v oblasti Porta v regionu Norte. Region Norte je v současnosti nejchudším portugalským regionem NUTS II (společná klasifikace územních statistických jednotek) s HDP na obyvatele v roce 2008 přibližně o 20 % nižším oproti celostátnímu průměru. Region má tempo hospodářského růstu nižší než je průměr v EU a Portugalsku a vykazuje nízkou úroveň kvalifikovaných lidských zdrojů. Míra nezaměstnanosti vzrostla z 11,6 % ve třetím čtvrtletí roku 2009 na 13,2 % v témže čtvrtletí roku 2010, což významně překračuje celostátní průměr (9,8 % v roce 2009 resp. 10,9 % v roce 2010).
5.1.5 Pracovní místa a odborná příprava
(152)
Podle Portugalska vytvoří investiční projekt v obou rafinériích v provozní fázi podle odhadů 150 nových pracovních míst přímo spojených s provozem zpracovatelských jednotek.
(153)
Poměr mezi investičními výdaji a počtem vytvořených přímých míst ukazuje, že odvětví rafinace je kapitálově velmi náročné. Odvětví mimoto vyžaduje zvláštní a kvalifikovanou odbornou přípravu.
(154)
Investiční projekt má velký potenciál k vytváření nepřímých pracovních míst, jelikož nové jednotky zvýší technologickou složitost rafinérií a vyžadují větší údržbu. V důsledku politiky rafinérií v oblasti subdodávek se bude zvyšovat poptávka po poskytování služeb specializovanými pracovníky. Portugalsko se domnívá, že „přestavba rafinačních jednotek bude mít výrazný dopad na vnitrostátní průmyslovou strukturu, zejména ve strojírenství, energetice a stavebnictví. Odhaduje se, že během nejrušnějšího období výstavby se na výstavbě obou rafinérií bude podílet přibližně 3 000 pracovníků“ a „podle očekávání bude vytvořeno přibližně 450 nepřímých stálých pracovních míst“. Tato pracovní místa vyžadují kvalifikované pracovníky, kteří mají obvykle vyšší mzdu, než je průměr na trhu, s očekávaným významným sociálním a hospodářským dopadem na okolní komunity, zejména v oblasti Sines.
(155)
Pokud jde o to, zda je poměr tři nepřímá pracovní místa na každé přímé pracovní místo u investičního projektu (a použitá metodika) odůvodněné, Portugalsko odpovědělo, že tento poměr je nutno porovnat s poměrem u jiných investičních projektů v témže odvětví. S odkazem na dvě jiná opatření podpory, která Komise schválila (rozhodnutí Komise týkající se petrochemických projektů, a to ve věci N 898/06 - Repsol Polimeros a ve věci N 899/06 - Artensa) (36), se Portugalsko domnívá, že předpokládaný poměr přímých pracovních míst k nepřímým pracovním místům je u investičního projektu konzervativnější a reálnější než poměr u projektu Repsol Polimeros (15 nepřímých pracovních míst na každé přímé pracovní místo), ačkoliv se oba projekty týkají starých průmyslových areálů. Portugalsko rovněž uvedlo, že se počty u daného investičního projektu blíží počtům u projektu Artensa, který je počátečním projektem (projektem na zelené louce). Portugalsko přihlíží rovněž k referenční hodnotě, kterou stanovila společnost HSB Solomon Associates LLC pro ropný průmysl: PEI (ukazatel efektivity zaměstnanců). Tento ukazatel ukazuje počet odpracovaných hodin na ekvivalent destilační kapacity, tj. obecně počet vytvořených pracovních míst na zpracovaný barel surové ropy. Podle poslední dostupné zprávy (údaje pro rok 2008) vykazoval příjemce celkový index [50-70] v porovnání s hodnotou 113,7 pro průměr ve studii a 206,8 pro průměr v jižní a střední Evropě. To odráží počet osob pracujících interně v rafinérii, [ ] a existenci skupiny podpůrných činností na základě trvale poskytovaných externích služeb. Portugalsko se domnívá, že toto využívání externích služeb zajišťuje vytváření nepřímých pracovních míst a odůvodňuje očekávání vyššího poměru nepřímých pracovních míst k přímým pracovním místům než v případě projektu Artensa. V porovnání s rozhodnutími Komise popsanými v tomto bodě odůvodnění proto Portugalsko dospělo k závěru, že tato strategie je u projektu Repsol Polimeros dovedena do extrému (minimální využití vnitřních zdrojů a maximální využití vnějších zdrojů). Projekt Artensa ukazuje opak, tj. rovnováhu při využívání vnitřních a vnějších zdrojů. Portugalsko má za to, že navrhovaný poměr 3:1 je v souladu s příslušným poměrem v odvětví rafinace a náležitě odráží míru externalizace činností společnosti Petrogal (např. v oblasti údržby).
(156)
V následném podání Portugalsko toto tvrzení podpořilo citováním novějšího dokumentu (37) zveřejněného Komisí, který podle názoru Portugalska udává poměr mezi 4:1 a 6:1: „ačkoli tudíž odvětví zaměstnává v EU přímo pouze 100 000 osob, lze mít za to, že na odvětví rafinace v EU přímo závisí 400 000 až 600 000 pracovních míst“. Týž dokument uvedený v poznámce pod čarou č. 41 zmiňuje „dalších 600 000 pracovních míst v logistice a marketingu“, z čehož vyplývá poměr dokonce 12:1.
(157)
Během formálního vyšetřovacího řízení vyčíslilo Portugalsko v dalším dokumentu (analýze nákladů a přínosů) poskytnutém Komisi počet pracovních míst zajištěných investičním projektem, jelikož bylo zřejmé, že podle srovnávacího scénáře bez investice by společnost Petrogal zavedla některá restrukturalizační opatření, včetně snížení počtu pracovních sil. Pokud by investiční projekt nebyl proveden, došlo by k „celkovému úbytku 1 240 pracovních míst - 150 přímých pracovních míst + 450 nepřímých pracovních míst (přímý důsledek projektu) navíc k odhadovanému úbytku 160 přímých pracovních míst + 480 nepřímých pracovních míst kvůli opatřením k snižování nákladů, která by byla provedena s cílem vyrovnat se s nižšími rafinérskými maržemi rafinérií v současné podobě“.
(158)
Portugalsko zdůrazňuje, že investiční projekt bude využívat především kvalifikované pracovníky s platem [ ] průměrného platu na relevantním místním trhu. Výsledné sociální a hospodářské dopady na okolní komunity přispějí k rozvoji dalších podniků a činností. Investiční projekt proto přispěje k vytvoření a obnově infrastruktur a zařízení v regionech Porto a Sines a zajistí podmínky nezbytné pro to, aby tyto regiony mohly vstoupit do nové etapy, pokud jde o kvalitu života a konkurenceschopnost.
(159)
Ve své odpovědi Portugalsko rovněž zdůrazňuje, že „během fáze výstavby bude mít projekt významný dopad na vnitrostátní průmyslovou strukturu, a to podporou zakládání a rozvoje místních podniků. Jakmile bude projekt zcela funkční, bude podporovat rozvoj nových podniků spojených s údržbou, a bude tudíž dále upevňovat dynamiku regionu“. Proto „touto iniciativou pomůže společnost Petrogal vyrovnat konkurenceschopnost méně rozvinutých regionů s ohledem na celostátní průměr. Projekt bude mít rovněž kladný dopad na podniky v regionu Alentejo a na jejich vystavení zahraničním trhům“.
(160)
Zvýšením toku surovin a hotových produktů mezi oběma rafinériemi investiční projekt vytvoří podle očekávání velmi kladný dopad na přístavní infrastruktury v Sines a Leixões (38), a to významným zvýšením jejich činnosti a využití, a tudíž rovněž jejich provozních výsledků.
(161)
Portugalsko má rovněž za to, že společnost Petrogal předpokládá, že bude investiční projekt využívat po dobu nejméně 30 let, což prokazuje dlouhodobý závazek týkající se regionálních, vnitrostátních a evropských cílů.
(162)
Investiční projekt přispěje rovněž k zlepšení potenciálu lidského kapitálu v regionu. Za účelem vyškolení pracovníků podílejících se na investičním projektu, a to nově přijatých či stávajících zaměstnanců, budou ve spolupráci s Technickou fakultou Alentejo Litoral (39) vytvořeny v podnikatelském centru průmyslové a logistické zóny v Sines (40) struktury pro odborné kvalifikace a odbornou přípravu.
(163)
Pokud jde o souvislost s projekty v oblasti výzkumu a vývoje a spolupráci s univerzitami, Portugalsko uvedlo, že obě rafinérie představují centra regionálního rozvoje, pokud jde o výzkum a odbornou přípravu. Portugalsko má za to, že podle očekávání bude mít investiční projekt kladný dopad a má potenciál přilákat nové dohody mezi společností Petrogal a vzdělávacími středisky ve vědecko-technické oblasti.
(164)
Portugalsko se vyjádřilo k poměru investice k počtu vytvořených pracovních míst, který prokazuje naprostou odůvodněnost tohoto podílu, zejména vezme-li se v úvahu, že odvětví rafinace je kapitálově velmi náročné a vyžaduje vysoce kvalifikované pracovní síly a vysoké úrovně investic do odborné přípravy kvalifikovaných pracovních sil. Podobně vysoké poměry podpory k vytvořeným pracovním místům Komise schválila v případě petrochemických projektů Repsol Polimeros a Artensa (41).
(165)
Na základě žádosti Komise o vypracování analýzy nákladů a přínosů a hodnocení projektu, které jsou srovnatelné s požadavky u velkých projektů spolufinancovaných ze strukturálních fondů (42), předložilo Portugalsko dokument, jehož cílem je především vyčíslení sociálních a hospodářských přínosů vyplývajících z investičního projektu. Dokument poukazuje na hospodářské dopady v důsledku kladných příspěvků vyplývajících z investice, jako je splatná daň, přímá zaměstnanost (daně), nepřímá zaměstnanost (daně), zamezení vyplácení podpory v nezaměstnanosti, spotřební daň (DPH), úspory emisí CO2 v dopravě a průmyslu, zamezení placení úroků z vnějšího dluhu portugalské vlády, dopravné a skladné (daně), dodatečné příjmy přístavu Leixões a podpora rozvoje místních komunit.
(166)
Místní přínosy investičního projektu spočívají ve spotřební dani (DPH), dodatečných příjmech přístavu Leixões a podpoře rozvoje místních komunit (v čisté současné hodnotě celkem 49 milionů EUR), zatímco ostatní přínosy je nutno pokládat za výhodu pro celý stát (v čisté současné hodnotě celkem 454 milionů EUR) přinášející prospěch celému národnímu hospodářství, a lze je proto jen částečně přidělit dotyčným regionům. Je-li tato výhoda pro celý stát úměrně rozložena na portugalské regiony podle jejich příslušného hospodářského významu, přesahuje vzhledem k tomu, že na regiony Norte a Alentejo v roce 2007 připadalo 34,8 % portugalského HDP, celkový regionální přínos (v čisté současné hodnotě 195 milionů EUR) zdaleka náklady na podporu poskytnutou investičnímu projektu (v čisté současné hodnotě 121 milionů EUR).
5.1.6 Připomínky ohledně nezbytnosti podpory
(167)
Portugalsko zdůraznilo, že podpora účinně a rozhodně přispěla k rozhodnutí společnosti Petrogal uskutečnit investici, jelikož byla nezbytná k zajištění její ziskovosti. Dne 5. března 2008 schválila správní rada společnosti Galp investiční projekt poté, co obdržela od vnitrostátních orgánů dokument potvrzující způsobilost projektu, který byl vystaven dne 23. ledna 2007. První příslib objednávky zařízení pochází ze dne 14. března 2008, tj. po podpisu smluv o státní podpoře s portugalskou vládou dne 10. března 2008.
(168)
Bez podpory by investiční projekt nebyl proveden, jelikož by jeho ziskovost nebyla odůvodněná.
(169)
V roce 2001 zamítla správní rada společnosti Galp předchozí plán modernizace rafinérie v Matosinhos, jelikož návratnost vloženého kapitálu (ROCE) byla u daného projektu nižší než vážené průměrné kapitálové náklady (WACC) společnosti Galp Energia v odvětví rafinace.
(170)
V roce 2005 zvažovala správní rada společnosti Galp znovu strategickou příležitost provést projekt přestavby obou rafinérií. Po interním přezkoumání alternativních investičních projektů byl v březnu 2008 projekt přestavby rafinérií v Sines a Matosinhos předložen správní radě ke schválení. Vnitřní míra návratnosti spojená s posuzovanou investicí ve výši [ ] milionů EUR byla vypočítána v rozmezí [8-10] % bez pobídky, tj. o [ ] procentních bodů nad průměrnými váženými kapitálovými náklady společnosti Galp Energia u rafinérských činností (stanoveny na [7-9] %).
(171)
Rozhodnutí správní rady společnosti Galp v březnu 2008 vycházelo z následující analýzy citlivosti vnitřní míry návratnosti (IRR) investičního projektu
Tabulka 3
S podporou
Čistá současná hodnota
[100-150] milionů EUR
Míra návratnosti/IRR
[9-11] %
Bez podpory
Čistá současná hodnota
[1-50] milionů EUR
Míra návratnosti/IRR
[8-10] %
Zdroj: GALP
(172)
Podle diskusí výkonného výboru společnosti Galp Energia dne 10. ledna 2008 činily průměrné vážené kapitálové náklady a vnitřní „minimální návratnost“ (riziková prémie připočítaná ke kapitálovým nákladům (43)) pro oblast zásobování, rafinace a logistiky [7-9] % resp. [10-12] %.
(173)
Portugalsko uvedlo, že průměrné vážené kapitálové náklady i vnitřní minimální míra návratnosti stanovené společností Galp Energia byly v souladu s běžnou praxí v odvětví rafinace a že použití těchto ekonomických kritérií je běžně akceptováno všemi velkými společnosti v odvětví. K doložení těchto tvrzení poskytlo Portugalsko Komisi tabulku, kterou v roce 2010 vypracovaly Citigroup, Bloomberg a Broker Research a která porovnává průměrné vážené kapitálové náklady významných společností působících v odvětví.
(174)
Portugalsko trvá na tom, že investiční rozhodnutí bylo a je v souladu s praxí a běžnými požadavky na ziskovost, kterou příjemce podpory vyžaduje u všech svých projektů. K posouzení ziskovosti se kromě průměrných vážených kapitálových nákladů používá jako dodatečné kritérium minimální návratnost. Odhady budoucích peněžních toků nejsou obecně spolehlivé. S odhadem peněžních toků je vždy spojena určitá nejistota (riziko); čím větší je časový odstup, tím větší je možnost, že se jedná o hrubý odhad, který obsahuje chyby. Nejběžnějším způsobem, jak se vypořádat s nejistotou, je přičíst ke kapitálovým nákladům (průměrné vážené kapitálové náklady) rizikovou prémii a použít tuto míru jako minimální míru ziskovosti požadovanou u investice (minimální návratnost). Rozdíl mezi hodnotou minimální návratnosti a hodnotou průměrných vážených kapitálových nákladů proto představuje dodatečný zisk, který se při rozhodování o investici očekává, jelikož zohledňuje dodatečné riziko obsažené v odhadovaných budoucích peněžních tocích. Portugalsko uvedlo, že zahrnutí minimální návratnosti do analýzy a rozhodování společnosti Galp Energia o investičních projektech se používá od roku 2002. V tomto roce bylo stanoveno, že minimální návratnost u projektů představují průměrné vážené kapitálové náklady navýšené o [1-5] procentních bodů. V roce 2006 se společnost Galp Energia rozhodla vypočítat minimální návratnost mírně odlišným způsobem, konkrétně místo přičtení [1-5] procentních bodů k průměrným váženým kapitálovým nákladům se rozhodla navýšit průměrné vážené kapitálové náklady o [10-50] % (WACC2006 + minimální návratnost2006 = [1,1-1,5] x WACC2006). Toto nové kritérium bylo výsledkem interní úvahy, že vzhledem k různým úrovním průměrných vážených kapitálových nákladů u jednotlivých činností se použití určitého procentního podílu ze základu jeví jako vhodnější a logičtější než používání absolutní hodnoty. Pro další vysvětlení poskytlo Portugalsko Komisi různé průměrné vážené kapitálové náklady a minimální návratnosti, které společnost Galp Energia mezi rokem 2002 a 2006 používala u jednotlivých činností: zásobování a rafinace, uvádění ropných produktů na trh, průzkum a těžba, zemní plyn a elektrická energie.
(175)
Portugalsko tvrdilo, že podle mezinárodně uznávaných standardů pro projekty tohoto druhu správní rada společnosti Galp, vzhledem k tomu, že míra kolísání je u investice v této fázi technického vývoje (počáteční technický projekt) dosud značná, neposoudila, že projekt tohoto významu s minimální návratností blížící se průměrným váženým kapitálovým nákladům je životaschopný, jelikož by mohl snadno skončit s nižší návratností, než je referenční hodnota.
(176)
Avšak s přihlédnutím k poskytnutí daňové pobídky investičnímu projektu by návratnost investičního projektu činila [9-11] %, což se vzhledem k strategické povaze investičního projektu pokládalo za přijatelné minimum pro zahájení prací a schválení příslibů objednávky daných dodavatelům zařízení.
(177)
Portugalsko předložilo seznam alternativních investičních projektů, které mohla společnost Petrogal provést v době, kdy rozhodla o daném investičním projektu. Kvůli omezení dostupných finančních zdrojů pro nové investice soutěží o tyto omezené zdroje několik oblastí činnosti společnosti Galp Energia a existuje přísná politika výběru.
(178)
Pokud by však nebyla s portugalským státem podepsána smlouva o státní podpoře a investiční projekt by se neuskutečnil, konkurenceschopnost obou rafinérií by se nevyhnutelně zhoršila. Podle Portugalska by se v případě, že by se investiční projekt neuskutečnil, snížilo využití kapacity rafinérií na [80-90] %, jakožto reakce na klesající tržní poptávku po automobilovém benzinu a topném oleji (jelikož studie předpokládají významný pokles poptávky v období od roku 2008 do roku 2020 se snížením poptávky mezi [20-30] % a [40-50] %). Rafinérie by si udržely pouze velmi omezenou rafinérskou marži. K vyrovnání této situace by byl zaveden drastický program restrukturalizace zahrnující snížení počtu pracovních míst.
(179)
Jelikož Komise měla pochybnosti, zda správní rada společnosti Galp vzala při rozhodování v úvahu změny obchodního prostředí, požádala Portugalsko, aby poskytlo podrobný rozbor srovnávacího scénáře bez investičního projektu. Za tímto účelem požádala Portugalsko, aby poskytlo vnitřní míru návratnosti investičního projektu s přihlédnutím k možné ziskovosti rafinérií v případě, že by se investiční projekt neuskutečnil, a se zohledněním nižších rafinérských marží.
(180)
Srovnávací scénář poskytnutý Portugalskem je shrnut v tabulce 4:
Tabulka 4
Obchodní případ
Hodnota nové konečné investice
S podporou
Čistá současná hodnota
[200-250] milionů EUR
[150-200] milionů EUR
Míra návratnosti/IRR
[10-12] %
[10-12] %
Bez podpory
Čistá současná hodnota
[100-150] milionů EUR
[100-150] milionů EUR
Míra návratnosti/IRR
[9-11] %
[9-11] %
(181)
Podle Portugalska „skutečnost, že projekt může být pro společnost velmi důležitý, dokonce strategický, neznamená, že se jedná o jediný projekt či nesporný projekt, pokud by vnitřní míra návratnosti nevzrostla tak, aby splňovala minimální přípustné požadavky“ (jak tomu bylo v roce 2001).
5.2 Vyjádření Portugalska k připomínkám třetích stran
(182)
Portugalsko zdůraznilo vysokou míru účasti různých subjektů (obce, svazy a odvětvová a průmyslová sdružení) a uvádí všechny připomínky, které podporují význam investičního projektu, pokud jde o rozvoj regionu a energetickou účinnost.
5.2.1 Vyjádření k připomínkám soutěžitele č. 1 a č. 2
(183)
Při doplnění svého podání ze dne 21. ledna 2010 Portugalsko objasnilo, že trh s vakuovým plynovým olejem je velmi nestálý a nezajišťuje potřebné stálé dodávky vakuového plynového oleje, které jsou zapotřebí pro hydrokrakovací jednotku o velikosti jako v Sines. Co se týká produkce zbytků hydrokrakování, Portugalsko potvrzuje, že je téměř nevýznamná, jelikož hydrokrakovací jednotka bude využívat technologii hydrogenačního krakování.
(184)
Portugalsko zopakovalo, že investiční projekt podpoří regionální rozvoj v znevýhodněných regionech (vytvoření a zachování pracovních míst, odborná příprava pracovníků, úspory z rozsahu, přenos technologií, vedlejší účinky atd.), i když se nachází v již existujících rafinériích, a toto potvrzují všechny obdržené kladné připomínky. Portugalské orgány zdůraznily rovněž strategický význam investičního projektu a jeho význam pro životní prostředí s cílem vyvrátit připomínky, podle nichž je přínosem pro daný region pouze zaměstnanost.
(185)
Pokud jde o tabulku, kterou vypracoval soutěžitel č. 1 a která porovnává poměr „podpory k vytvořeným pracovním místům“ u jiných projektů s regionální podporou ad hoc (viz 89. bod odůvodnění), Portugalsko uvedlo, že nezahrnuje jiné projekty v odvětví rafinace či jiném kapitálově náročném odvětví výroby. Z tohoto důvodu nelze investiční projekt porovnávat s projekty uvedenými v tabulce, nýbrž by měl být srovnán s podporou pro velké investiční projekty ve stejném hospodářském odvětví (viz rozhodnutí Komise ze dne 10. července 2007 ve věci státní podpory N 898/06 - Repsol Polimeros a rozhodnutí ze dne 10. července 2007 ve věci státní podpory N 899/06 - Artensa (Artenius) - Produção e Comercialização de Ácido Tereftálico Purificado e Produtos Conexos, SA, kde je poměr „podpory k vytvořeným pracovním místům“ ve srovnatelném rozmezí jako u projektu společnosti Petrogal).
(186)
Obdobně při srovnání poměru „nepřímých pracovních míst k přímým pracovním místům“ se srovnatelnými projekty (jako jsou projekty uvedené v 185. bodě odůvodnění) je dosaženo rovnocenných údajů.
(187)
Portugalsko zopakovalo, že správní rada společnosti Galp schválila investiční projekt (v březnu 2008) poté, co v lednu 2007 obdržela písemné potvrzení od portugalských orgánů, že investiční projekt je způsobilý pro podporu. Podpora byla proto před zahájením prací poskytnuta podmíněně (zapotřebí byl zejména souhlas Komise). K první závazné objednávce došlo v březnu 2008 po podepsání smluv o státní podpoře společností Petrogal.
(188)
Portugalsko odmítá připomínky, podle nichž společnost Petrogal rozhodla o zahájení investičního projektu již v roce 2006.
(189)
Portugalsko připouští, že před přijetím konečného rozhodnutí byly provedeny studie proveditelnosti. Ačkoliv tyto informace byly naprosto nezbytné, aby mohla správní rada společnosti Galp přijmout rozhodnutí, neznamená to, že správní rada již rozhodla.
(190)
Portugalsko trvá na tom, že bez podpory by se investiční projekt neuskutečnil.
(191)
Portugalsko objasnilo, že investiční projekt měl nedostatečnou vnitřní míru návratnosti v porovnání s úrovní přijatého rizika a přitažlivostí jiných projektů ([ ]), které jsou zásadní pro rozvoj společnosti Galp Energia. Z toho vyplývá, že bez podpory by investiční projekt nebyl zahájen.
(192)
Portugalsko z připomínek obdržených od třetích stran vyvozuje, že relevantním zeměpisným trhem není portugalský trh, nýbrž přinejmenším trh na Pyrenejském poloostrově.
(193)
Portugalsko uvedlo, že podíly společnosti Petrogal na trhu s motorovou naftou (na úrovni rafinérie, maloobchodní a jiné než maloobchodní úrovni) nikdy nepřekročí 25 %, je-li relevantním zeměpisným trhem Pyrenejský poloostrov či ještě větší trh.
(194)
Portugalsko znovu ujistilo, že investiční projekt nebude mít v žádném případě dopad na maloobchodní a jiné než maloobchodní trhy s motorovou naftou, jelikož cena na úrovni rafinérie je stanovena za tržních podmínek: společnost Petrogal se chová jako příjemce cen. Pokud by tomu tak nebylo, přešli by odběratelé společnosti Petrogal snadno na dovoz, jelikož podle Portugalska neexistují žádné překážky (technické, celní, logistické (44) atd.) dovozu motorové nafty z ostatních členských států. Portugalské požadavky na dovoz jsou v souladu s požadavky EU.
(195)
Portugalsko poskytlo souhrnné údaje o dovozu motorové nafty (námořní a pozemní přeprava) do Portugalska.
Tabulka 5
Dovoz a vývoz motorové nafty
Rok
2006
2007
2008
2009
DOVOZ
Celkem (kilotuny)
638
776
1,011
1,478
Petrogal
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
Ostatní
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
VÝVOZ
Celkem (kilotuny)
314
192
164
95
Petrogal
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
Ostatní
[ ]
[ ]
[ ]
[ ]
Zdroj: údaje DGEG (kurziva) a společnosti Petrogal
(196)
Portugalsko má mimoto dostatečnou skladovací kapacitu: Portugalsko poskytlo údaje, které prokazují, že jednotlivé hospodářské subjekty mají různé strategické možnosti (investovat do skladovací kapacity nebo si pronajmout zařízení) a že obě alternativy jsou možné a schůdné. Hlavní hospodářské subjekty svou skladovací kapacitu nezvýšily, a to navzdory příležitostem, které se objevily na trhu, což naznačuje, že jejich skladovací prostory jsou pro podporu jejich marketingových činností dostatečné. Portugalsko uvedlo, že se celkový dovoz motorové nafty trvale zvyšuje a současně mírně klesá vývoz. To vyplývá z trvalého růstu trhu a rostoucího nedostatku místní výrobní kapacity. Údaje pro rok 2009 odrážejí dopad nehody v rafinérii Sines, která po dobu několika týdnů omezila chod rafinérie a výrobu. Hospodářské subjekty musely během tohoto roku zvýšit dovoz, což prokazuje existenci alternativních zdrojů dodávek.
(197)
Dovoz motorové nafty do Portugalska v roce 2009 představoval 27,2 % celkové spotřeby motorové nafty v tomto roce. V předchozích letech činil průměrný dovoz motorové nafty ve vztahu k roční spotřebě v Portugalsku (zhruba 5,4 milionu tun) přibližně 14 %.
(198)
Portugalsko se proto domnívá, že portugalský trh s motorovou naftou je otevřeným a konkurenčním trhem, na němž je usnadněn obchod a ceny vycházejí z ceny surové ropy, nákladů na rafinaci a jsou omezeny alternativou dovozu za ceny Platts.
(199)
Pokud jde o těžký benzin, Portugalsko se domnívá, že trhem je přinejmenším EHP, jelikož primární benzin je produkt, s nímž se obchoduje na mezinárodní úrovni.
6. POSOUZENÍ OPATŘENÍ PODPORY
6.1 Existence státní podpory
(200)
V čl. 107 odst. 1 Smlouvy se uvádí, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak.
(201)
Podpora, kterou Portugalsko poskytne společnosti Petrogal, bude mít podobu daňového dobropisu. Lze mít proto za to, že podpora je poskytnuta členským státem ze státních prostředků ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(202)
Podpora je poskytnuta jednomu podniku, společnosti Petrogal, a je proto selektivní.
(203)
Podpora je poskytnuta na investici, která má vést k vyšší výrobě motorové nafty a těžkého benzinu. Jelikož tyto produkty jsou předmětem obchodu mezi členskými státy, opatření proto pravděpodobně ovlivní obchod mezi členskými státy. Podpora poskytnutá společnosti Petrogal osvobodí společnost od nákladů, které by musela normálně hradit sama. Společnost Petrogal tudíž získá ve srovnání se svými konkurenty hospodářskou výhodu. Tímto zvýhodněním společnosti Petrogal a její výroby proto podpora narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž.
(204)
Komise se proto domnívá, že podpora představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(205)
Po zjištění, že podpora představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, je nutné ověřit, zda lze opatření považovat za slučitelné s vnitřním trhem.
6.2 Zákonnost opatření podpory
(206)
Oznámením podpory před jejím poskytnutím splnilo Polsko oznamovací povinnost vyplývající z čl. 108 odst. 3 Smlouvy.
6.3 Právní základ pro posouzení
(207)
Jelikož cílem podpory je podpora regionálního rozvoje, jsou základem pro posouzení slučitelnosti podpory s vnitřním trhem pokyny k regionální podpoře, a zejména ustanovení oddílu 4.3 těchto pokynů, který se týká velkých investičních projektů, a kritéria pro podrobné posouzení regionální podpory pro velké investiční projekty stanovená ve sdělení o podrobném posouzení, ledaže formální vyšetřovací řízení vede k závěru, že nejsou překročeny prahové hodnoty stanovené v odst. 68 písm. a) („kritérium týkající se podílu na trhu“) a písm. b) („kritérium týkající se zvýšení výrobní kapacity a výkonnosti trhu“) pokynů k regionální podpoře.
(208)
Komise musí provést posouzení ve třech krocích:
-
za prvé musí posoudit slučitelnost s obecnými ustanoveními pokynů k regionální podpoře,
-
za druhé musí ověřit, zda nejsou s konečnou platností splněna kritéria týkající podílu na trhu a zvýšení kapacity a výkonnosti trhu (dále jen „kritéria podle odst. 68 písm. a) a b)“),
-
za třetí může v závislosti na výsledku posouzení ve druhém kroku přikročit k podrobnému posouzení.
6.4 Slučitelnost s obecnými ustanoveními pokynů k regionální podpoře - ověření pochybností uvedených v rozhodnutí o zahájení řízení
(209)
Komise ověřila, zda je poskytnutá podpora v souladu s obecnými ustanoveními pokynů k regionální podpoře. Toto posouzení vedlo k následujícím připomínkám:
(210)
V rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila Komise pochybnosti, zda investiční projekt představuje počáteční investici, nebo zda by jej bylo možno pokládat za investici na obnovu.
(211)
Komise vzala v úvahu připomínky Portugalska uvedené v 130. a 131. bodě odůvodnění, že investice vede k rozšíření stávající provozovny a zásadní změně celkového výrobního procesu stávající provozovny, a proto ji lze považovat za počáteční investici, jak je vymezena v odstavci 34 pokynů k regionální podpoře.
(212)
Nová vakuová destilační jednotka a zařízení ke snižování viskozity v rafinérii Matosinhos a nová hydrokrakovací jednotka v Sines budou fungovat souběžně s původními, již existujícími rafinačními jednotkami; investiční projekt proto nepředstavuje nahrazení, nýbrž rozšíření systému výroby. Investiční projekt mimoto přemění rafinérie tím, že jim poskytne nové technologické infrastruktury pro přeměnu těžších frakcí surové ropy na automobilový benzin a motorovou naftu.
(213)
Soutěžitel č. 1 nevznesl námitku vůči povaze projektu jako počáteční investice; domníval se však, že investice představuje pouhé rozšíření stávající provozovny.
(214)
Komise proto konstatuje, že investiční projekt představuje počáteční investici ve smyslu odstavce 34 pokynů k regionální podpoře, a pochybnosti ohledně povahy investičního projektu jako počáteční investice byly proto rozptýleny.
(215)
V rozhodnutí o zahájení řízení měla Komise pohybnosti, zda je splněn požadavek týkající se formálního pobídkového účinku vztahujícího se na podpory ad hoc, jak je stanoveno v odstavci 38 pokynů k regionální podpoře. Komise vyslovila zejména pochybnosti, zda může písemné potvrzení Portugalska na základě podrobného ověření, že investiční projekt vyhovuje podmínkám způsobilosti stanoveným v režimu podpory (45), nahradit požadovaný dokument vyjadřující úmysl přiznat podporu.
(216)
Odstavec 38 pokynů k regionální podpoře zní: „Je důležité zajistit, aby regionální podpora měla skutečný pobídkový účinek k investování, k němuž by v podporovaných oblastech jinak nedošlo. Podporu lze tedy poskytnout pouze na základě režimu podpory, jestliže příjemce podal žádost a orgán odpovědný za provádění režimu podpory písemně a na základě podrobného ověření potvrdil, že projekt ještě před zahájením prací na projektu v zásadě vyhověl podmínkám způsobilosti stanoveným v režimu podpory. (…). V případě ad hoc podpory musí příslušný orgán ještě před zahájením prací na projektu vystavit dokument vyjadřující úmysl přiznat podporu pod podmínkou obdržení souhlasu Komise s takovým opatřením. Pokud práce započnou před splněním podmínek uvedených v tomto odstavci, nebude celý projekt způsobilý pro přiznání podpory.“
(217)
„Zahájení prací“ je v poznámce pod čarou č. 40 pokynů k regionální podpoře definováno buď jako zahájení stavebních prací, nebo první závazná objednávka zařízení.
(218)
Komise vzala v úvahu tyto věcné informace, které poskytlo Portugalsko:
-
společnost Petrogal požádala o podporu dne 22. ledna 2007,
-
Portugalsko v zásadě potvrdilo způsobilost projektu pro podporu dne 23. ledna 2007,
-
podporu schválila portugalská rada ministrů dne 6. března 2008, poskytnutí podpory je však podmíněno souhlasem Komise a společnost Petrogal nevyužije podporu před rokem 2011 (po dokončení investice),
-
správní rada společnosti Petrogal přikročila k objednávkám zařízení dne 8. března 2008,
-
první závazná objednávka byla zadána dne 14. března 2008. Stavební práce na investičním projektu byly zahájeny v Sines v listopadu 2008 a v Matosinhos v lednu 2009.
(219)
Komise se domnívá, že smlouvy o státní podpoře, které Portugalsko a společnost Petrogal podepsaly dne 10. března 2008, a zveřejnění usnesení rady ministrů, která byla přijata dne 6. března 2008, v portugalském Úředním listu (46), jsou přinejmenším rovnocenné dokumentu vyjadřujícímu úmysl přiznat podporu a je nutno je považovat za přesnější důkaz o formálním pobídkovém účinku než dokument vyjadřující úmysl přiznat podporu, jenž se vyžaduje v odstavci 38 pokynů k regionální podpoře. Tyto smlouvy o státní podpoře byly podepsány před zahájením prací na investičním projektu.
(220)
Komise proto konstatuje, že pochybnosti ohledně formálního pobídkového účinku byly rozptýleny.
(221)
V rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila Komise pochybnosti ohledně příspěvku investice k rozvoji regionu. V této souvislosti vyslovila Komise rovněž pochybnosti ohledně nezbytnosti podpory a zdůraznila, že „nepotřebná podpora pravděpodobně nepřispěje k regionálnímu rozvoji a může vést k nepřijatelnému narušení hospodářské soutěže“ (47).
(222)
Soutěžitel č. 1 a soutěžitel č. 2 uvedli, že by společnost Petrogal investiční projekt uskutečnila i bez podpory. Podle jejich názoru se jedná o výrobní investici, která je ekonomicky motivována nerovnováhou mezi nabídkou motorové nafty a poptávkou po ní a příležitostí získat přístup k těžším frakcím surové ropy, které jsou levnější. Všechny hospodářské subjekty v Evropě uskutečňují podobné investice ve svých rafinériích bez státní podpory.
(223)
Proto je třeba posoudit, zda je podpora nezbytná k vytvoření skutečného pobídkového účinku k investování, k němuž by jinak v těchto dvou podporovaných oblastech nedošlo, nebo zda by byl investiční projekt proveden v každém případě. V tomto ohledu musí Komise zjistit, zda podpora změnila chování společnosti Petrogal, takže tato uskutečnila v dotyčných regionech dodatečné investice.
(224)
Zdá se, že strategické rozhodnutí o investici bylo přijato v roce 2006. To je vyjádřeno v dokumentu, který společnost Galp Energia zveřejnila v říjnu 2006 (48). Jak se uvádí ve výroční zprávě společnosti Galp Energia za rok 2006, správní rada přijala rozhodnutí o uskutečnění investičního projektu dne 23. ledna 2007 (49) a 5. března 2008 (tj. po obdržení dopisu vnitrostátních orgánů potvrzujícího způsobilost projektu ze dne 23. ledna 2007). Správní rada přijala operativní rozhodnutí o objednávce prvního zařízení v souvislosti s investičním projektem dne 14. března 2008.
(225)
Portugalsko uvedlo, že do roku 2008 společnost Petrogal investici neprovedla kvůli nedostatečné finanční životaschopnosti a že se správní rada společnosti Galp nakonec rozhodla přikročit k objednávkám zařízení a výstavbě až poté, co portugalská vláda vydala příslušné usnesení rady ministrů.
(226)
Portugalsko tvrdí, že pro rozhodnutí společnosti Petrogal o investici byla zásadní dostupnost státní podpory. Bez podpory by bylo od investičního projektu upuštěno. Společnost Petrogal by provedla alternativní plán restrukturalizace s cílem přizpůsobit své rafinérské činnosti změněnému trhu a podmínkám dodávky surové ropy. Dostupné finanční zdroje by byly použity k investicím do alternativních projektů mimo rafinérskou činnost.
(227)
Portugalsko předložilo dokumenty patřící společnosti Petrogal, které obsahují analýzu očekávané vnitřní míry návratnosti investičního projektu, kapitálových nákladů (průměrné vážené kapitálové náklady) a rovněž seznam možných alternativních investic, které mohla společnost Galp Energia s dostupným kapitálem uskutečnit.
(228)
Komise se domnívá, že pro posouzení nezbytnosti podpory jsou rozhodující dokumenty předložené správní radě společnosti Galp dne 23. ledna 2007 a 5. března 2008, jelikož rozhodnutí správní rady vycházelo z těchto dokumentů.
(229)
Podle Portugalska ukazují výpočty předložené správní radě společnosti Galp v roce 2008 vnitřní míru návratnosti investičního projektu bez poskytnutí podpory ve výši [8-10] %. Tato vnitřní míra návratnosti značně přesahuje průměrné vážené kapitálové náklady společnosti Petrogal ve výši [7-9] %.
(230)
Portugalsko však objasnilo, že rozhodnutí správní rady společnosti Galp vycházela z přístupu založeného na minimální návratnosti, který byl zaveden již v roce 2002. Minimální návratnost neboli minimální přijatelná míra návratnosti je minimální míra návratnosti u projektu, kterou je osoba s rozhodovací pravomocí před zahájením projektu ochotna přijmout vzhledem k jeho riziku a alternativním nákladům jiných projektů. Jinými výrazy používanými pro minimální návratnost je „mezní míra návratnosti“ nebo „referenční míra návratnosti“.
(231)
Od roku 2006 byla u rafinérských činností vnitřní minimální návratnost stanovena na [110-150] % průměrných vážených kapitálových nákladů, tj. na [10-12] %. Investiční rozhodnutí nebylo obvykle přijato, pokud vypočítaná vnitřní míra návratnosti nepřekračovala tuto prahovou hodnotu. V daném případě zvyšuje podpora u výpočtů předložených správní radě v roce 2008 vnitřní míru návratnosti o [1-3] procentní body, z [8-10] % na [9-11] %, jak je uvedeno v tabulce č. 3 v 171. bodě odůvodnění. Ačkoliv je vnitřní míra návratnosti po úpravě o podporu i nadále významně nižší než stanovená minimální návratnost, považovala správní rada společnosti Galp dodatečnou bezpečnostní rezervu vytvořenou podporou za dostatečnou, aby s konečnou platností investiční projekt schválila.
(232)
Minimální návratnost je nástroj, který společnosti používají při rozhodování v situacích zahrnujících vysokou míru rizika, a může proto kolísat v závislosti na rizicích spojených s projektem. Minimální návratnost může být ovlivněna rovněž měnou, v níž je vypočítána: v měnovém prostoru s vysokou úrovní inflace je minimální návratnost vyšší než v oblastech se stálými cenami.
(233)
Rozhodnutí o státní podpoře v oblasti regionální podpory dosud při rozhodování o otázkách nezbytnosti a pobídkovém účinku podpory pojem „minimální návratnost“ nepoužívala. Pojem „minimální návratnost“ není uveden ani ve sdělení o podrobném posouzení. Pojem „minimální návratnost“ však již byl použit v omezeném počtu rozhodnutí o státní podpoře (např. rozhodnutí Komise ze dne 23. února 2011 o státní podpoře N 204/10 - Švédsko - podpora VaV pro společnost Volvo Aero na projekt Trent XWB ICC, dosud nezveřejněno v Úředním věstníku) přijatých především podle rámce Společenství pro státní podporu výzkumu, vývoje a inovací (50) v případě projektů s vysokou mírou rizika.
(234)
Portugalsko zdůrazňuje, že se investiční projekt vyznačuje četnými riziky, která odůvodňují použití přístupu založeného na minimální návratnosti. Investiční projekt je největší výrobní investicí, jaká se kdy v Portugalsku uskutečnila. Realizace investičního projektu potrvá několik let. Odhady nákladů na investiční projekt jsou mimořádně obtížné: Portugalsko předložilo údaje prokazující, že počáteční odhady nákladů byly ve skutečnosti značně překročeny. Jelikož se jedná o dlouhodobý investiční projekt, jsou dlouhodobé odhady rafinérských marží mimořádně složité, zejména v situaci, kdy mohou být v dlouhodobém horizontu tradiční automobily se spalovacími motory nahrazeny elektrickými či jinými vozidly.
(235)
Empirická studie (51) roku 2006, která analyzuje více než 100 minimálních návratností nahlášených samotnými podniky (především severoamerické společnosti), udává průměrnou minimální návratnost ve výši 14,1 % a absolutní rozdíl mezi průměrnými váženými kapitálovými náklady a minimální návratností ve výši 5 %, konkrétně přibližně 155 % průměrných vážených kapitálových nákladů. S přihlédnutím k těmto informacím se minimální návratnost, kterou používají společnosti Petrogal a Galp Energia pro odvětví rafinace, nejeví jako zjevně vysoká.
(236)
Vzhledem k těmto údajům, a zejména s přihlédnutím ke zvláštní povaze odvětví a daného případu (a to významu souvisejících rizik vzhledem k velikosti investičního projektu a dlouhé době jeho využívání) se Komise domnívá, že při rozhodování, zda byla podpora nezbytná jako pobídka k provedení investičního projektu, či nikoli, lze vzít minimální návratnost v úvahu.
(237)
Soutěžitel č. 1 a soutěžitel č. 2 potvrdili, že u rafinérských činností neexistuje žádná odvětvová referenční hodnota. Soutěžitel č. 1 však uvedl, že za dostatečnou pro provedení investičního projektu považuje referenční hodnotu (tj. míru návratnosti) ve výši 10 %. Komise podotýká, že tato referenční míra návratnosti ve výši 10 % je velmi podobná vnitřní míře návratnosti po poskytnutí podpory, která byla v roce 2008 předložena správní radě společnosti Galp, a to [9-11] %. Komise proto usuzuje, že podpora nepřekračuje částku, kterou soutěžitel považoval za nezbytnou, aby bylo dosaženo přijatelné vnitřní míry návratnosti.
(238)
Zdá se proto, že opatření podpory přibližuje vypočtenou vnitřní míru návratnosti minimální návratnosti společnosti Petrogal a referenční míře návratnosti, kterou uvedl soutěžitel č. 1. Po poskytnutí podpory nepřekračuje vnitřní míra návratnosti minimální návratnost stanovenou společností Petrogal ani referenční míru návratnosti, kterou uvedl soutěžitel, což naznačuje, že podpora není příliš vysoká. Skutečnost, že investiční rozhodnutí bylo přijato v roce 2008 v situaci, kdy vnitřní míra návratnosti upravená o podporu byla podstatně nižší než stanovená minimální návratnost, nepostačuje k tomu, aby byl zpochybněn význam minimální návratnosti. Z dřívějších prohlášení správní rady společnosti Galp je zřejmé, že si byla vědoma strategického významu investičního projektu pro zastavení poklesu rafinérských marží. Ačkoliv nebylo zcela dosaženo minimální návratnosti, zdá se, že tento strategický význam postačuje k odůvodnění omezené odchylky od stanovené minimální návratnosti.
(239)
V důsledku toho se Komise domnívá, že podpora byla nezbytná jako investiční pobídka a nepřesahovala částku potřebnou za tímto účelem. V tomto ohledu není zcela správné tvrdit, že všechny hospodářské subjekty v Evropě provedly podobné investice ve svých rafinériích bez státní podpory. Komise například analyzovala jiná opatření podpory u podobných investic. Jednalo se zejména o případ v rozhodnutí Komise ve věci N 283/2004 (52) týkající se destilační hydrokrakovací jednotky.
(240)
V rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila Komise s odkazem na odstavec 10 pokynů k regionální podpoře pochybnosti ohledně příspěvku podpory a investičního projektu k regionálnímu rozvoji, přičemž zdůraznila omezený počet (150) vytvořených pracovních míst v porovnání s výší podpory (160 milionů EUR), a ohledně toho, zda očekávaný příspěvek k regionálnímu rozvoji skutečně převáží odvětvové dopady vyplývající z podpory.
(241)
Komise podotýká (a zdůraznil to rovněž soutěžitel č. 1), že výše podpory na vytvořené pracovní místo skutečně významně překračuje výši podpory na vytvořené pracovní místo v předchozích nedávných případech podpory ad hoc (viz 89. bod odůvodnění). Několik záporných rozhodnutí (53) dospělo na základě počtu vytvořených pracovních míst k závěru, že příspěvek k regionálnímu rozvoji není dostatečný.
(242)
Portugalsko uznává, že výše podpory na jedno vytvořené přímé pracovní místo je velmi vysoká; to však vysvětluje kapitálová náročnost investičního projektu, která je u investic v tomto odvětví typická: Komise v minulosti schválila jednotlivě oznámená použití režimů podpory v tomto odvětví s ještě vyššími částkami podpory na jedno vytvořené pracovní místo (54). Portugalsko se domnívá, že je nutno vzít v úvahu i jiné faktory než výši podpory na jedno vytvořené přímé pracovní místo, například význam vytvoření nepřímých pracovních míst, dočasných pracovních míst a jiné související aspekty.
(243)
V předchozích rozhodnutích Komise vždy přihlédla k vytvoření přímých pracovních míst. V řadě rozhodnutí bylo vzato v úvahu rovněž vytvoření nepřímých pracovních míst (55).
(244)
Portugalsko zpočátku tvrdilo, že každé vytvořené (nebo zaniklé) přímé pracovní místo povede rovněž ke třem nepřímým pracovním místům. Poměr 3:1 byl odůvodněn odkazem na jiné portugalské případy v témže výrobním odvětví (56), u nichž Komise v minulosti uznala podobné či vyšší poměry. Možnost vytváření nepřímých pracovních míst vyplývá z činnosti v oblasti údržby, která pravděpodobně představuje specifickou část trhu, jež bude mít z projektu největší prospěch. To bude zapříčiněno větší technickou složitostí rafinérií vedoucí k subdodavatelským službám, které vyžadují vysoce specializované zaměstnance a techniky.
(245)
Portugalsko podpořilo své tvrzení odkazem na nedávný pracovní dokument útvarů Komise týkající se petrochemického průmyslu (57), v němž se uvádí, že ačkoli výrobní odvětví zaměstnává v EU přímo pouze 100 000 osob, lze mít za to, že na odvětví rafinace v EU přímo závisí 400 000 až 600 000 pracovních míst. V témže dokumentu se v poznámce pod čarou č. 41 zmiňuje dalších 600 000 pracovních míst v logistice a marketingu. Na základě těchto tvrzení lze odůvodnit vyšší poměr než 3:1, konkrétně 4:1 až 6:1, a s přihlédnutím k vytvoření pracovních míst v logistice a marketingu dokonce 12:1.
(246)
Portugalsko rovněž uvedlo, že v případě srovnávacího scénáře založeného na předpokladu, že podpora nebude poskytnuta a projekt se neuskuteční, by společnost Petrogal své rafinérie restrukturalizovala a snížila by počet pracovníků, což by znamenalo úbytek 160 přímých pracovních míst. Komise by proto měla při posuzování příspěvku podpory k regionálnímu rozvoji vzít v úvahu 310 vytvořených nebo zachovaných přímých pracovních míst (58) a přibližně 930 (59) až 3 720 nepřímých pracovních míst vyplývajících z investičního projektu, což nadměrnou výši podpory na jedno přímé pracovní místo snižuje.
(247)
Portugalsko mimoto zdůraznilo, že investiční projekt představuje největší jednotlivou investici, jaká se kdy v Portugalsku uskutečnila, a v dotyčných regionech během fáze výstavby vytvoří 3 000 dočasných pracovních míst.
(248)
V předchozích rozhodnutích (60) schvalujících regionální podporu ad hoc Komise mimoto poukázala na význam těchto činitelů:
-
zvýšení příjmů zaměstnanců (vytvoření lépe placených přímých a nepřímých pracovních míst),
-
sociální blahobyt v regionu (díky lepším ekologickým a životním podmínkám, podpoře místních akcí),
-
zvýšení potenciálu lidského kapitálu (prostřednictvím programů odborné přípravy a vzdělávání a doktorských studijních programů),
-
přispění k VaV, přenosu technologií a know-how (v důsledku investice do modernizace),
-
vyšší činnost subdodavatelů v dotčených oblastech,
-
lepší využívání stávajících přístavních zařízení.
Tyto faktory jsou jistě kladnými prvky, které by mohly být zohledněny při posuzování příspěvku podpory a investičního projektu k regionálnímu rozvoji v Portugalsku.
(249)
Připomínky Portugalska a řady zúčastněných stran proto odkazují na jiné důležité příspěvky k regionálnímu rozvoji, pokud jde o sociální a environmentální dopady, větší odbornou přípravu a dohody s vysokoškolskými institucemi.
(250)
Portugalsko poukázalo rovněž na rozvoj dodavatelského řetězce a dopad výstavby nových jednotek na vnitrostátní průmyslovou strukturu s dopadem na stavebně inženýrské a stavební práce a strojírenství. To jsou jistě kladné dopady, jsou však pouze dočasné, nebo mají obecnou povahu (viz 154. bod odůvodnění).
(251)
Komise bere v úvahu kladné vedlejší a nikoliv dočasné účinky investičního projektu v dotčených regionech, jak je předložilo Portugalsko. Zejména očekávaná dlouhá doba životnosti rafinérií (které mají podle očekávání fungovat nejméně 30 let), kladný dopad na subdodavatelské odvětví, značná odborná příprava a počet dohod se školami a univerzitami naznačují význam rafinérií v dotčených regionech. Ačkoliv velká část těchto kladných vedlejších účinků již existuje v důsledku dlouhé doby existence rafinérií, lze souhlasit s tím, že investice jistě zvýší význam přítomnosti společnosti Petrogal v Sines i v oblasti Porta.
(252)
Portugalsko předložilo rovněž analýzu nákladů a přínosů podpořeného projektu. Cílem analýzy nákladů a přínosů je jít nad rámec analýzy životaschopnosti projektu provedené investorem a vzít v úvahu všechny (diskontované) sociální náklady a přínosy plynoucí z projektu. V tomto rámci vyčísluje analýza nákladů a přínosů očekávané přínosy, včetně výše daní plynoucích z přímého a nepřímého zaměstnání, zamezení vyplácení dávek v nezaměstnanosti (zajištěním pracovních míst), výše spotřebních daní, dodatečných příjmů přístavu Leixões, přímé podpory místních komunit atd.
(253)
Analýza nákladů a přínosů dospěla k závěru, že podpora je pro Portugalsko velmi přínosná. Zeměpisný rozsah analýzy nákladů a přínosů přesahuje regiony Norte a Alentejo, které jsou investičním projektem přímo dotčeny. Jsou-li však přínosy pro celý stát poměrně převedeny na dotčené regiony podle jejich příslušného hospodářského významu, připadne na regiony Norte a Alentejo 34,8 % přínosů pro celý stát.
(254)
Portugalsko rovněž zdůraznilo, že podpora a výsledná investice mají příznivé účinky i v jiných oblastech politiky než regionální rozvoj. Portugalsko trvalo na strategickém významu investičního projektu na celostátní úrovni a na jeho významu pro zabezpečení dodávek energie v Evropě. Tyto příznivé účinky zahrnují menší závislost na dovozu, reagování na rostoucí poptávku po motorové naftě, zvýšení energetické účinnosti v obou rafinériích a kladné environmentální dopady. Při posuzování příspěvku podpory k regionálnímu rozvoji nelze tato tvrzení vzít v úvahu.
(255)
Navzdory zjevně neúměrné částce podpory na vytvořené přímé pracovní místo naznačují kladné nepřímé dopady (nepřímá pracovní místa, vedlejší účinky, vytvoření pracovních míst s vysokými příjmy, zlepšení lidského kapitálu, zvýšení sociálního blahobytu) příspěvek pro regiony Alentejo a Norte, jenž nelze považovat za zanedbatelný. Komise má proto za to, že její původní pochybnosti ohledně příspěvku podpory k regionálnímu rozvoji byly rozptýleny.
(256)
Následující oddíly týkající se použití odst. 68 písm. a) a b) prokazují, že negativní odvětvové účinky podpory jsou omezené, jelikož trhy, jež jsou investičním projektem dotčeny, nejsou nevýkonné, to znamená, že nevykazují absolutní nebo relativní pokles. Společnost Petrogal nemá mimoto na úrovni rafinérie na relevantním trhu vysoký podíl, jenž by bylo možno zneužít protisoutěžním chováním. Nahrazení dovozu těžkého benzinu pro odvětví výroby aromátů má na dodavatele v EHP omezený dopad. Komise má proto za to, že její počáteční pochybnosti, že negativní odvětvové účinky podpory nejsou vyváženy očekávaným příspěvkem k regionálnímu rozvoji, jsou rozptýleny.
(257)
V souladu s odstavcem 9 pokynů k regionální podpoře není společnost Petrogal podnikem v obtížích ve smyslu sdělení Komise o pokynech Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (61).
(258)
V souladu s odstavcem 39 pokynů k regionální podpoře je vlastní příspěvek společnosti Petrogal ke způsobilým výdajům vyšší než 25 % (viz 36. bod odůvodnění).
(259)
V souladu s odstavcem 50 pokynů k regionální podpoře jsou způsobilé výdaje investičního projektu vypočítány podle způsobilých investičních nákladů (viz 34. bod odůvodnění).
(260)
V souladu s odstavci 71-75 pokynů k regionální podpoře jsou dodržena pravidla pro kumulaci podpory (viz 43. bod odůvodnění).
(261)
V souladu s odstavcem 40 pokynů k regionální podpoře je podpora poskytnuta pod podmínkou, že společnost Petrogal zachová investiční projekt v dotyčných regionech nejméně pět let po jeho realizaci.
(262)
Komise proto usuzuje, že podpora splňuje obecná ustanovení pokynů k regionální podpoře.
6.5 Slučitelnost s kritérii pro velké investiční projekty - ověření pochybností uvedených v rozhodnutí o zahájení řízení
(263)
V rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila Komise pochybnosti, zda lze investiční projekt pokládat za jeden investiční projekt ve smyslu odstavce 60 pokynů k regionální podpoře navzdory skutečnosti, že se rafinérie nenacházejí v geografické blízkosti.
(264)
Ačkoliv se obě rafinérie nenacházejí v geografické blízkosti, Portugalsko se domnívá, že mezi nimi existují silné hospodářské, funkční a strategické souvislosti. Bez investice do vakuové destilační jednotky v Matosinhos by nebyla možná související investice do hydrokrakovací jednotky v Sines, a to kvůli riziku častých výpadků na trhu s vakuovým plynovým olejem (surovina pro hydrokrakovací jednotku). Portugalsko se proto domnívá, že silné funkční souvislosti znamenají, že rafinérie jsou ekonomicky neoddělitelné.
(265)
Tento přístup zpochybnil soutěžitel č. 1, jelikož měl za to, že dlouhodobá aktiva investičního projektu jsou ekonomicky oddělitelná.
(266)
V jedné z připomínek třetích stran, které byly obdrženy v reakci na rozhodnutí o zahájení řízení, se uvádělo, že zvýšení výroby těžkého benzinu je pro realizaci investice skupiny La Seda v Sines zásadní. Komise ověřila, zda by investice skupiny La Seda mohla představovat jeden investiční projekt spolu s investicí v Matosinhos. Portugalsko potvrdilo, že vyšší výrobu těžkého benzinu bude společnost Petrogal využívat výhradně interně a že těžký benzin nebude prodáván třetím stranám. Komise proto vyvozuje závěr, že investiční projekt nepředstavuje jeden investiční projekt s investičním projektem skupiny La Seda.
(267)
Odstavec 60 pokynů k regionální podpoře se zaměřuje na investiční projekty, které jsou uměle rozděleny na dílčí projekty s cílem obejít mechanismus odstupňování snižující maximální intenzitu podpory, jenž lze použít u investičních projektů přesahujících 50 milionů EUR. V tomto konkrétním případě Komise ověřila, zda je použitá intenzita podpory (12,43 % v čisté současné hodnotě) nižší než maximální intenzita podpory, která by se měla použít v případě, že se investiční projekt považuje za jeden investiční projekt (14,28 % v čisté současné hodnotě), a je proto nižší než maximální intenzita podpory, kterou by mohly oba projekty využít samostatně. Maximální intenzita podpory je i v případě jednoho investičního projektu dodržena a Komise vyvozuje závěr, že není nutné rozhodnout, zda oba projekty v Sines a Matosinhos představují jeden investiční projekt, či nikoli, a to navzdory jejich geografické vzdálenosti, jelikož tato otázka nebrání posouzení slučitelnosti podpory podle pokynů k regionální podpoře.
(268)
Výpočet intenzity podpory podle odstavce 67 pokynů k regionální podpoře závisí na skutečnosti, zda se investiční projekt pokládá za jeden investiční projekt, nebo spíše za dva samostatné investiční projekty. Vezmou-li se ve druhém případě v úvahu investice v obou lokalitách zvlášť, bere výpočet intenzity podpory v úvahu dva různé standardní limity regionální podpory použitelné pro Sines (40 %) a Matosinhos (30 %).
(269)
Podle oznámení Portugalska činí celkové plánované způsobilé náklady investičního projektu 1 058 934 146 EUR ([ ] EUR u investice v Sines a [ ] EUR v Matosinhos) v nominální hodnotě.
(270)
Čistá současná hodnota investice v Sines činí [ ] EUR při plánované výši podpory [ ] EUR v čisté současné hodnotě, což odpovídá intenzitě podpory pro tuto rafinérii ve výši 13,12 % hrubého ekvivalentu podpory, to je méně než upravená maximální intenzita podpory ve výši 15,94 %.
(271)
Čistá současná hodnota investice v Matosinhos činí [ ] EUR při plánované výši podpory [ ] EUR v čisté současné hodnotě, což odpovídá intenzitě podpory pro tuto rafinérii ve výši 10,66 % hrubého ekvivalentu podpory, to je méně než upravená maximální intenzita podpory ve výši 14,68 %.
(272)
V rozhodnutí o zahájení řízení ověřila Komise intenzitu podpory v obou regionech, která se liší a která v Sines činí 40 % a v Matosinhos 30 %, a přepočetla maximální intenzitu podpory zvážením intenzit podpory, přičemž přiměřeně přihlédla k investici (v čisté současné hodnotě) v příslušném regionu ve vztahu k celkové investici. Výsledkem je intenzita podpory ve výši 37,18 %, což odpovídá upravené maximální intenzitě podpory ve výši 14,21 %.
(273)
I kdyby se investiční projekt považoval za jeden investiční projekt, činila by čistá současná hodnota celkových investičních nákladů 974 064 894 EUR. Celková plánovaná podpora by činila 121 091 314 EUR v čisté současné hodnotě, což odpovídá intenzitě podpory ve výši 12,43 % hrubého ekvivalentu podpory, to je méně než dříve vypočítaná upravená maximální intenzita podpory ve výši 14,21 %.
(274)
Jelikož intenzita podpory vyjádřená v hrubém ekvivalentu podpory je nižší než upravená maximální intenzita podpory s ohledem na pravidla pro odstupňování, Komise se domnívá, že navrhovaná intenzita podpory u investičního projektu je v souladu s odstavcem 67 pokynů k regionální podpoře.
(275)
Portugalsko ujistilo, že maximální výše podpory a maximální intenzita podpory stanovená v tomto rozhodnutí nebude překročena, a to ani v případě nižších či vyšších způsobilých výdajů.
(276)
V rozhodnutí o zahájení řízení uvedla Komise pochybnosti ohledně určitých záležitostí týkajících se posouzení podpory podle pravidel stanovených v odst. 68 písm. a) a b) pokynů k regionální podpoře. Jedná se o tyto záležitosti:
-
zda jsou produkty, jichž se investiční projekt týká, výhradně motorová nafta a těžký benzin, jak tvrdí Portugalsko, nebo zda zahrnují rovněž jiné rafinované produkty, a to vzhledem k možné nahraditelnosti rafinovaných produktů z hlediska strany poptávky a ke skutečnosti, že těžký benzin lze považovat za meziprodukt ve smyslu odstavce 69 pokynů k regionální podpoře,
-
zda je relevantním výrobkovým trhem pro motorovou naftu i těžký benzin trh na úrovni rafinérie, jak tvrdí Portugalsko;
-
zda je nutno relevantní zeměpisný trh pro dotčené produkty vymezit na vnitrostátní úrovni, regionální úrovni (Pyrenejský poloostrov) nebo na úrovni EHP,
-
zda na příjemce podpory, společnost Petrogal a skupiny Galp Energia a ENI, do nichž společnost Petrogal náleží, nepřipadá na některém z relevantních trhů podíl vyšší než 25 % (odst. 68 písm. a) pokynů k regionální podpoře),
-
zda u všech dotčených produktů představuje výrobní kapacita vytvořená investičním projektem více než 5 % kteréhokoli relevantního trhu, měřeno prostřednictvím údajů o zdánlivé spotřebě, a pokud ano, zda průměrné meziroční tempo růstu zdánlivé spotřeby dotyčného produktu za posledních pět let bylo nižší než průměrné meziroční tempo růstu HDP v Evropském hospodářském prostoru.
(277)
V 278. až 311. bodě odůvodnění Komise znovu posoudí, zda jsou překročeny prahové hodnoty stanovené v odst. 68 písm. a) a b), aby rozhodla, zda je nutné podrobné posouzení investičního projektu. Za prvé jsou přezkoumány produkty dotčené a údajně dotčené investičním projektem. Za druhé jsou určeny výsledné relevantní výrobkové trhy. Za třetí je analyzováno, zda by se mělo posouzení provést na úrovni rafinérie, maloobchodního trhu nebo jiného než maloobchodního trhu. V 312. až 344. bodě odůvodnění je vymezen výrobkový trh a relevantní zeměpisný trh, načež je dotčený výrobkový trh posouzen s ohledem na podíl společnosti Petrogal na relevantním trhu. Na závěr se analýza zaměřuje na to, zda zvýšení výrobní kapacity přesahuje 5 % příslušné zdánlivé spotřeby v EHP na trhu, který je s ohledem na růst zdánlivé spotřeby dotčených produktů v EHP nevýkonný.
(278)
Odstavec 69 pokynů k regionální podpoře zní takto: „Daný výrobek je obvykle výrobek pokrytý investičním projektem. Týká-li se projekt meziproduktu a významná část produkce se na trhu neprodává, může být předmětný výrobek následným výrobkem….“ V poznámce pod čarou č. 64 je upřesněno, že „pokud investiční projekt zahrnuje výrobu několika různých výrobků, je třeba brát v úvahu každý z nich“.
(279)
V rozhodnutí o zahájení řízení Komise určila jako produkty, jichž se investiční projekt přímo týká, motorovou naftu a těžký benzin. Jelikož se zjevně celá výroba těžkého benzinu ve společnosti Petrogal používá k výrobě výrobků na bázi primárního benzinu, považují se za předmětný výrobek rovněž výrobky na bázi primárního benzinu. Komise rovněž přijala ujištění Portugalska, že ostatní horizontálně spojené produkty vyráběné rafinériemi (automobilový benzin, LPG, topný olej, tryskové palivo a bitumen) nejsou investičním projektem dotčeny.
(280)
Komise bere na vědomí vysvětlení Portugalska, že rafinérie fungují na základě výroby více produktů, při níž je vstupní surovina, surová ropa, přeměňována na několik meziproduktů (např. těžký benzin, vakuový plynový olej) a konečných výrobků (např. automobilový benzin, motorová nafta). Mnoho meziproduktů se okamžitě znovu používá v rámci jednotlivých kroků procesu rafinace jako vstupy („suroviny“), zatímco jiné jsou prodávány na trhu nebo používány jako vstupy pro petrochemický průmysl první generace, například těžký benzin k výrobě aromátů. Technická výrobní funkce závisí zejména na druhu používané surové ropy (v daných zařízeních nelze zpracovávat všechny druhy surové ropy) a přesném technickém uspořádání rafinérie. Rafinérie usilující o co nejvyšší zisk se snaží optimalizovat zisky z celé škály produktů, tzv. „rafinérské marže“, a to přizpůsobením výroby různých produktů s přihlédnutím k technickým omezením vyplývajícím z výrobní funkce (a druhu používané surové ropy) a cenám vstupů a výstupů. Možnosti úpravy technického uspořádání stávající rafinérie bez dodatečných investic jsou však mimořádně omezené.
(281)
Odvětví rafinace se v posledním desetiletí potýkalo se strukturálními změnami. Lehčí frakce surové ropy se stávají stále vzácnějšími a jsou stále více nahrazovány těžšími frakcemi surové ropy. Současně rychle roste tržní poptávka po motorové naftě (v rostoucí míře běžná náhrada automobilového benzinu jako pohonné hmoty). Poptávka po topném oleji používaném při výrobě elektřiny a v námořní dopravě se naopak snižuje a podle očekávání se bude snižovat i nadále (kvůli jeho nahrazení v těchto použitích technologiemi, které jsou šetrnější k životnímu prostředí). EU je čistým dovozcem motorové nafty a vývozcem automobilového benzinu (zejména na trh USA, který se bude podle očekávání zmenšovat).
(282)
Jak objasnilo Portugalsko a potvrdili soutěžitelé č. 1 a 2, ekonomickým motivem investičního projektu je na straně jedné snaha umožnit, aby mohly rafinérie zpracovávat těžší frakce surové ropy, a na straně druhé změnit jejich uspořádání tak, aby mohly rafinérie vyrábět více motorové nafty a méně topného oleje.
(283)
Jak je popsáno v oddíle 2.2, motorová nafta a těžký benzin jsou produkty, jichž se investiční projekt přímo týká. Investiční projekt zvýší výrobu motorové nafty (na úkor výroby topného oleje) a rovněž výrobu těžkého benzinu, který je podle Portugalska z technického hlediska nevyhnutelným vedlejším produktem. Komise bere na vědomí tvrzení Portugalska, že ostatní horizontálně spojené produkty, které rafinérie vyrábějí (automobilový benzin, LPG, topný olej, tryskové palivo a bitumen), nejsou investičním projektem dotčeny.
(284)
Komise však v průběhu formálního vyšetřovacího řízení zjistila, že investice do nové vakuové destilační jednotky a nového zařízení ke snižování viskozity v Matosinhos povede rovněž k výrobě vakuového plynového oleje. V Sines se bude vyrábět větší množství motorové nafty, kdy nová hydrokrakovací jednotka bude používat jako surovinu vakuový plynový olej vyrobený v rafinériích v Matosinhos a Sines. Vakuový plynový olej je proto nutno rovněž považovat za produkt, jehož se investice přímo týká, jelikož investiční projekt bude mít za následek významné zvýšení jeho výroby v rafinérii Matosinhos.
(285)
Portugalsko uvedlo, že vakuový plynový olej se bude používat výhradně jako surovina pro hydrokrakovací jednotku v Sines. Vakuový plynový olej by se proto měl považovat za meziprodukt pro větší výrobu motorové nafty, a neměl by se posuzovat zvlášť. Portugalsko rovněž uvedlo, že potřebné stálé a bezpečné dodávky suroviny pro hydrokrakovací jednotku o velikosti jako v Sines nebylo možno zajistit nákupem potřebného množství na trhu. Důvodem je velmi omezená velikost a velké výkyvy na otevřeném trhu s vakuovým plynovým olejem jakožto spotovém trhu. Dodávky vakuového plynového oleje z Matosinhos do Sines proto nevylučují možné dodávky třetí stranou.
(286)
Komise uznává, že se vakuový plynový olej považuje za meziprodukt a že se významná část produkce vakuového plynového oleje neprodává na trhu (přičemž nejsou vyloučeny možné dodávky třetí stranou). V tomto případě lze dospět k závěru (jak je uvedeno v odstavci 69 pokynů k regionální podpoře), že s ohledem na novou vakuovou destilační jednotku a zařízení ke snižování viskozity v Matosinhos je předmětným výrobkem následný výrobek, a to motorová nafta.
(287)
Komise rovněž podotýká, že se soutěžitel č. 1 domnívá, že by se zbytky hydrokrakování měly považovat za produkt, jehož se týká investiční projekt (viz 92. bod odůvodnění). Jak objasnilo Portugalsko, kvůli využívání technologie hydrogenačního krakování je produkce těchto zbytků téměř zanedbatelná (viz 183. bod odůvodnění), Komise proto nebere zbytky hydrokrakování v úvahu jako dotčený produkt.
(288)
V rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila Komise pochybnosti, zda jsou jedinými dotčenými produkty motorová nafta a primární benzin, a poukázala na skutečnost, že primární benzin lze považovat za meziprodukt ve smyslu odstavce 69 pokynů k regionální podpoře a že by výrobky na bázi primárního benzinu mohly být domnělými dotčenými produkty, u nichž je nutno provést testy podle odst. 68 písm. a) a b).
(289)
Portugalsko podalo toto vysvětlení:
-
Pojem primární benzin zahrnuje těžký i lehký benzin; těžký a lehký benzin nejsou vzájemně nahraditelné, a to ani při výrobě, ani při užití.
-
Těžký benzin je produkt, který se používá jako surovina v procesu rafinace a při výrobě velmi široké škály chemických výrobků, nejen při výrobě aromátů.
-
Investiční projekt povede k dodatečné výrobě těžkého benzinu v Sines: výroba těžkého benzinu v rafinérii v Sines se zvýší o [200-250] kilotun ročně.
-
Největší část těžkého benzinu vyrobeného v rafinérii v Sines se přepravuje do rafinérie společnosti Petrogal v Matosinhos, kde se zpracovává společně s těžkým benzinem dovezeným z jiných zemí a těžkým benzinem vyrobeným v samotné rafinérii v Matosinhos (v období 2007-2009 průměrně [650-700] kilotun) na reformát (62). Celkový objem těžkého benzinu spotřebovaného v rafinérii v Matosinhos k výrobě reformátu činí [1 000-1 050] tun (průměr v období 2007-2009).
-
Z celkové dodatečné výroby [200-250] kilotun těžkého benzinu v Sines se do Matosinhos přepravuje [100-150] kilotun (zbytek se používá znovu jako surovina při hydrokrakování v Sines) k nahrazení [100-150] kilotun dováženého těžkého benzinu; objem dovozu ve výši [250-300] kilotun před investicí se sníží na [100-150] kilotun, tj. o [50-60] %.
-
V roce 2009 pocházelo 92 % dovozu těžkého benzinu ze zemí mimo EHP, 8 % z EHP (63).
-
Investiční projekt nemění vlastní kapacitu rafinérie v Matosinhos pro výrobu těžkého benzinu (průměrná výroba v období 2007-2009: [650-700] kilotun).
-
Reformát je meziprodukt pro výrobu aromátů.
-
Kapacita pro výrobu reformátu není investicí změněna.
-
Reformát vyrobený v Matosinhos se používá jako surovina v závodě společnosti Petrogal v Matosinhos na výrobu aromátů.
-
Závod na výrobu aromátů vyrábí širokou škálu primárních aromátů nebo výrobků na bázi primárního benzinu, zejména benzen, toluen, orthoxylen, paraxylen a rozpouštědla.
-
Výrobní kapacita závodu na výrobu aromátů (průměrný prodej v období 2007-2009: [400-450] kilotun) se investičním projektem nemění a neplánuje se žádné rozšíření.
-
Závod na výrobu aromátů je nezávislá obchodní jednotka; vnitropodnikovou cenou těžkého benzinu je (a bude i po investici) dovozní cena těžkého benzinu. Cena reformátu při prodeji závodu na výrobu aromátu je (a bude i po investici) vypočítána jako [10-20] % cenové parity dováženého primárního benzinu (CIF NEW) a [80-90] % cenové parity vyváženého automobilového benzinu (RBOB USA) a náklady na přepravu ze Sines do Porta.
-
Náklady na suroviny (těžký benzin) představují přibližně [90-100] % celkových nákladů na výrobu aromátů. Dodatečná výroba těžkého benzinu v Sines představuje přibližně 14 % celkového objemu těžkého benzinu zpracovaného na reformát.
-
Primární aromáty se na trhu prodávají petrochemickému průmyslu za tržní ceny; společnost Petrogal s podílem na trhu nižším než [0-5] % je na trhu EHP s aromáty příjemcem cen. Celkový obrat závodu společnosti Petrogal na výrobu aromátů činil v roce 2009 přibližně [ ] milionů EUR. Po dokončení investice bude [ ] % obratu (přibližně [ ] milionů EUR na základě obratu v roce 2009) vyplývat z těžkého benzinu vyrobeného navíc v Sines.
(290)
Komise podotýká, že soutěžitel č. 1 má za to, že těžký benzin je meziproduktem a že by posouzení mělo zahrnovat výrobky na bázi primárního benzinu jako předmětné výrobky.
(291)
Aby bylo možno rozhodnout, zda je nutno u výrobků na bázi primárního benzinu provést test podle odst. 68 písm. a) a b), je třeba podat výklad znění odstavce 69 pokynů k regionální podpoře. Odstavec 69 stanoví, že předmětným výrobkem může být následný výrobek, týká-li se investice meziproduktu a významná část produkce se na trhu neprodává. Toto znění se zaměřuje na případy, kdy na trhu meziproduktu není pociťován rušivý účinek podpory na soutěžitele (nebo je pociťován pouze částečně) a přenáší se na trh konečného výrobku. Podle informací poskytnutých Portugalskem ohledně vymezení předmětných výrobků se Komise domnívá, že podpora neovlivňuje objemy výroby, výrobní náklady ani cenové chování závodu společnosti Petrogal na výrobu aromátů. Množství dodatečného těžkého benzinu vyrobeného v Sines má v porovnání s celkovým množstvím těžkého benzinu používaného k výrobě reformátu mimoto jen malý význam. Komise se proto domnívá, že trhy s aromáty nejsou podporou pro investiční projekt dotčeny (či jsou dotčeny pouze nepřímo a velmi nepatrně, a to prostřednictvím nepřímého snížení dovozní ceny primárního benzinu, viz další oddíl).
(292)
Komise se proto domnívá, že pro trhy s aromáty není vhodné provést testy podle odst. 68 písm. a) a b).
(293)
Komise současně usuzuje, že podpora může nepříznivě ovlivnit trh s primárním benzinem, pokud investiční projekt umožní nahradit dovoz a donutí dodavatele, aby na trhu s těžkým benzinem hledali jiná odbytiště. Komise proto s ohledem na těžký benzin jako předmětný výrobek provedla testy podle odst. 68 písm. a) a b).
(294)
V odstavci 69 pokynů k regionální podpoře je upřesněno, že relevantní výrobkový trh zahrnuje daný výrobek a jeho rovnocenné náhrady z pohledu spotřebitele (z důvodu charakteristických vlastností, ceny a určeného účelu použití) nebo výrobce (na základě flexibility výrobního zařízení).
(295)
V rozhodnutí o zahájení řízení nebyla Komise s to dospět k závěru ohledně relevantního trhu pro dotčený produkt (dotčené produkty), a to kvůli problémům určit s konečnou platností seznam dotčených produktů.
(296)
V rozhodnutí o zahájení řízení dospěla Komise k závěru, že z pohledu spotřebitele neexistují pro motorovou naftu žádné náhrady. Ohledně strany nabídky však existovaly pochybnosti, pokud jde o nahraditelnost při výrobě motorové nafty, jelikož by flexibilita výrobních zařízení po změně uspořádání rafinérií mohla vést k výrobě jiných druhů výrobků (především automobilového benzinu).
(297)
K rozptýlení těchto pochybností Portugalsko uvedlo, že se rozhodnutí Komise o spojení podniků (64) uvedené Komisí vztahovalo na jinou situaci, kdy byla nerovnováha mezi nabídkou a poptávkou na trzích s automobilovým benzinem a motorovou naftou mnohem méně významná než nyní a kdy při přechodu mezi výrobou těchto dvou produktů existovala určitá úroveň flexibility. Podle Portugalska však od roku 2000 s významným nárůstem poptávky po motorové naftě tato možnost volby již neexistuje a v současnosti není k dispozici dodatečná kapacita k uspokojení poptávky.
(298)
Ačkoliv toto vysvětlení nevylučuje zcela možnost, že by zařízení na výrobu motorové nafty bylo možno využít k výrobě automobilového benzinu, zdá se nereálné předpokládat, že by podnik mohl vynaložit více než 1 miliardu EUR na zvýšení kapacity pro výrobu automobilového benzinu, zatímco v Evropě existuje nadměrná nabídka tohoto výrobku. Různé studie (65) naznačují pokles poptávky po automobilovém benzinu a těžkém topném oleji a zvýšení poptávky po motorové naftě na evropském trhu s pohonnými hmotami. Tento posun ve struktuře poptávky vede k tomu, že rafinérie vyrábějí nadměrné objemy produktů, po nichž se poptávka snižuje a klesá rovněž jejich hodnota, a nedostatečné objemy produktu s rostoucí poptávkou a hodnotou (66). Spotřeba automobilového benzinu v Evropě má v období 2010 až 2030 podle odhadů významně klesnout v důsledku přechodu od vozidel na benzin k vozidlům na naftu a zavedení alternativních zdrojů energie. Z dostupných studií rovněž vyplývá, že se poptávka po automobilovém benzinu bude snižovat kvůli používání energeticky účinnějších automobilů v USA (hlavní vývozní trh pro evropský přebytek) a předpokládané budoucí úloze elektrických vozidel.
(299)
Komise se proto domnívá, že v tomto konkrétním případě je nutno mít za to, že pro daný druh investice je s ohledem na střednědobé tendence na výrobkovém trhu dotčeným produktem rovněž z hlediska strany nabídky motorová nafta.
(300)
V souladu s diskusí o dotčených produktech je druhým relevantním výrobkovým trhem, jímž je nutno se zabývat, trh pro těžký benzin. V rafinérii v Sines představuje výroba těžkého benzinu vedlejší výrobu při výrobě motorové nafty, což je hlavní důvod investice. Těžký benzin se používá při výrobě velmi široké škály chemických výrobků, nejen při výrobě aromátů. Při svém obecném užití nemůže být nahrazen jinými produkty. Komise se proto domnívá, že trh s těžkým benzinem je relevantním výrobkovým trhem s ohledem na testy uvedené v odst. 68 písm. a) a b).
(301)
Komise proto usuzuje, že relevantními výrobkovými trhy s ohledem na testy uvedené v odst. 68 písm. a) a b) jsou výrobkové trhy pro motorovou naftu a těžký benzin. Pro informaci budou uvedeny rovněž údaje pro výrobky na bázi benzinu.
(302)
V rozhodnutí o zahájení řízení nebyla Komise s to dospět k závěru, pokud jde o otázku, zda je nutno tyto trhy posoudit na úrovni rafinérie, maloobchodního trhu nebo jiného než maloobchodního trhu.
(303)
Soutěžitel č. 1 a soutěžitel č. 2 se domnívají, že by se relevantní výrobkový trh měl rozšířit na maloobchodní a jiný než maloobchodní prodej motorové nafty (viz 93. a 116. bod odůvodnění). Portugalsko usuzuje, že v případech státní podpory je náležitou úrovní pro posouzení úroveň rafinérie. Ustanovení pokynů k regionální podpoře neupřesňují, na jaké úrovni je nutno provést testy podle odst. 68 písm. a) a b), a zejména test podle odst. 68 písm. a) pokynů k regionální podpoře.
(304)
V závislosti na otázce, která má být analyzována, a na související teorii újmy hodnotí politika hospodářské soutěže situaci v oblasti hospodářské soutěže na trzích na různých úrovních, na úrovni výroby, distribuce (jiné než maloobchodní) a na úrovni maloobchodu. Účastníky trhu jsou v automobilovém odvětví například spotřebitelé a jednotliví prodejci automobilů pro maloobchodní úroveň, prodejci a distributoři automobilů pro jinou než maloobchodní úroveň a distributoři a výrobci pro úroveň výroby. V případě produktů, jichž se týká toto rozhodnutí, jsou účastníky trhu například majitelé vozidel a čerpací stanice u maloobchodního trhu, čerpací stanice a distributoři v případě jiného než maloobchodního trhu a rafinérie a distributoři v případě trhu na úrovni rafinérie.
(305)
V tomto rozhodnutí odpovídá úroveň výroby úrovni rafinérie. Portugalsko potvrdilo, že trh na úrovni rafinérie odpovídá celkovému trhu s motorovou naftou. Podle Portugalska zahrnuje pojem „prodej na úrovni rafinérie“ veškerý prodej uskutečněný ve velkém množství v rámci promptního obchodu (přímo v rafinérii) pro ropné společnosti (včetně vlastních společností skupiny Galp Energia), obchodníky, distributory nebo velké průmyslové odběratele, včetně dovozu motorové nafty (67). Prodej na úrovni rafinérie v Portugalsku odpovídá veškerému prodeji na úrovni rafinérií společnosti Petrogal po odečtení vývozu a připočtení dovozu do Portugalska. Strana nabídky na trhu na úrovni rafinérie proto v Portugalsku zahrnuje rafinérie společnosti Petrogal a jiné než portugalské rafinérie vyvážející své produkty do Portugalska a na straně poptávky na trhu s motorovou naftou různé řetězce distributorů nafty, jako jsou společnosti Petrogal, Repsol, CEPSA a BP, které nakupují u společnosti Petrogal nebo jsou zásobovány touto společností nebo dovážejí motorovou naftu ze zemí mimo Portugalsko.
(306)
Hlavním účelem kontroly investiční podpory nemá být ochrana spotřebitelů (nebo obchodníků) před nežádoucími důsledky protisoutěžního chování, například před snižováním zisků spotřebitelů kvůli stanovování monopolních cen kartely či před účastníky trhu zneužívajícími své dominantní postavení na trhu. Investiční podpora ve skutečnosti umožňuje zvýšit množství dodávané na trh, a vede proto k snižování cen, což je zjevně přinejmenším v krátkodobém až střednědobém horizontu přínosné pro spotřebitele.
(307)
Cílem kontroly investiční podpory je spíše chránit ostatní výrobce a ekonomiky ostatních členských států před nadměrnými (přesahujícími úroveň narušení, která se považuje za slučitelnou s vnitřním trhem ve smyslu čl. 107 odst. 3 Smlouvy) rušivými účinky podpory na hospodářskou soutěž a obchod. Tato hospodářská soutěž mezi výrobci probíhá na úrovni výroby a v tomto případě k hospodářské soutěži mezi rafinériemi dochází na úrovni rafinérií.
(308)
Zatímco běžné limity regionální podpory stanovené v mapách regionální podpory a odstupňování intenzity podpory pro velké investiční projekty podle odstavce 60 pokynů k regionální podpoře mají zajistit standardní (a u velkých projektů) odstupňovanou úroveň ochrany před takovým narušením hospodářské soutěže a ovlivněním obchodu, testy uvedené v odst. 68 písm. a) a b) mají za účelem následného podrobného posouzení odhalit případy, kdy může být hospodářská soutěž mezi výrobci obzvláště nepříznivě dotčena. Test uvedený v odst. 68 písm. b) zkoumá, do jaké míry zahrnuje investiční podpora významné zvýšení kapacity, které příjemci podpory umožní uvádět množství výrobků na trh vykazující absolutní nebo relativní pokles za příznivějších podmínek, než jakým čelí soutěžitelé, kteří podporu neobdrželi. Test v odst. 68 písm. a) zkoumá, nakolik investiční podpora zachová, posílí nebo vytvoří silné tržní postavení příjemce podpory, které by mohlo být dominantním účastníkem trhu zneužito, například v podobě omezení přístupu na trh. V obou případech mohou soutěžitelé přijít o podíly na trhu na úrovni výroby, může u nich dojít k poklesu ziskovosti nebo mohou být vyloučeni z trhu, zatímco potenciálním soutěžitelům může být zabráněno v přístupu na trh.
(309)
Komise se proto domnívá, že testy je nutno provést na úrovni výroby. Tržní situace na úrovni výroby je rozhodující, jelikož rozhodnutí o poskytnutí státní podpory pro výrobní zařízení posuzují dopady podpory na narušení hospodářské soutěže mezi výrobci a na obchod mezi členskými státy. Mimoto lze předpokládat, že pokud je podíl příjemce na předchozím trhu (na úrovni rafinérie) vysoký, má to samo o sobě za následek dostatečně vysokou pravděpodobnost zjištění značného narušení hospodářské soutěže bez ohledu na podíl na navazujícím trhu. Pro účely testů podle odst. 68 písm. a) a b) není nutno vzít v úvahu prodej motorové nafty na maloobchodní a jiné než maloobchodní úrovni, a to ani v případě, že v předchozích rozhodnutích Komise o spojení podniků (68) byl zahrnut do definice relevantních výrobkových trhů.
(310)
Testy v odst. 68 písm. a) a b) představují jednoduché filtry, které mají mechanicky určit případy ohrožení hospodářské soutěže a obchodu. Zevrubné posouzení těchto rizik je však cílem následného podrobného posouzení. Ačkoliv se toto podrobné posouzení obvykle zabývá situací na trhu na úrovni výroby, může být například v případě omezení přístupu na trh nezbytné analyzovat dopad podpory na navazující trhy.
(311)
S přihlédnutím k rozhodovací praxi Komise v případech státní podpory v jiných hospodářských odvětvích, zejména v automobilovém odvětví (69), a ke skutečnosti, že se investiční projekt týká výhradně výdajů v oblasti rafinérské činnosti společnosti Petrogal, je pro účely použití testů uvedených v odst. 68 písm. a) a b) jedinou úrovní, která je důležitá pro toto rozhodnutí, úroveň rafinérie.
(312)
V rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila Komise pochybnosti ohledně toho, zda by se za relevantní zeměpisný trh pro motorovou naftu měl považovat trh na úrovni EHP, na regionální úrovni (Pyrenejský poloostrov) nebo na vnitrostátní úrovni.
(313)
Portugalsko se domnívá, že by relevantní trh pro motorovou naftu měl být širší než vnitrostátní trh, přednostně západoevropský trh nebo trh EHP. Soutěžitelé č. 1 a 2 nerozlišují mezi úrovní trhu, která by měla být posouzena. Tvrdí, že by relevantním zeměpisným trhem měl být portugalský trh nebo nanejvýš trh na Pyrenejském poloostrově.
(314)
V roce 1997 přijala Komise sdělení o definici relevantního trhu pro účely práva hospodářské soutěže Společenství (dále jen „sdělení“) (70). Ve sdělení je stanoveno, že relevantní zeměpisný trh zahrnuje oblast, ve které se dotyčné podniky účastní dodávky a poptávky výrobků nebo služeb, kde jsou podmínky hospodářské soutěže dostatečně stejnorodé a která může být odlišena od sousedních zeměpisných oblastí, protože zejména podmínky hospodářské soutěže jsou v těchto oblastech zjevně odlišné.
(315)
Sdělení bylo vypracováno jako nástroj posuzování pro antimonopolní politiku a politiku v oblasti kontroly fúzí. Je založeno na vyšetřovacích pravomocích v rámci každé politiky a není přímo použitelné na státní podpory. Ve sdělení se výslovně uznává, že „v případech posouzení státní podpory se pozornost soustřeďuje spíše na dotyčného příjemce podpory a průmysl/odvětví než na stanovení konkurenčních tlaků, jimž příjemce podpory čelí“. Sdělení však uvádí, že by „prvky uváděného přístupu mohly sloužit jako základ pro posouzení případů státní podpory“.
(316)
Komise dosud nezveřejnila sdělení o zásadách a přístupu při definování relevantního výrobkového a zeměpisného trhu v případech státní podpory. Samotné pokyny k regionální podpoře neobsahují vodítko, jak by měl být relevantní zeměpisný trh vymezen. Odstavec 70 pokynů k regionální podpoře však obsahuje znění, které (jak se zdá) do jisté míry upřednostňuje posouzení na úrovni EHP: „Pro účely uplatnění bodů a) (…) jsou objem trhu (…) definovány (…), obvykle na úrovni Evropského hospodářského prostoru, anebo, nebudou-li tyto informace k dispozici či nebudou-li relevantní, na základě jiné obecně přijaté segmentace trhu, o níž existují snadno dostupné statistické údaje“.
(317)
Vhodnou definici zeměpisného trhu je nutno posoudit na základě související teorie újmy. Zdá se však, že lze předpokládat, že test uvedený v odst. 68 písm. a) pokynů k regionální podpoře týkající se podílů na trhu nepřesahujících 25 % má chránit soutěžitele v EHP před vyloučením z trhu, na němž působí, nebo před zabráněním v přístupu na tento trh (vytěsnění) v důsledku protisoutěžního chování příjemce podpory s tržní silou.
(318)
Pro účely tohoto rozhodnutí není důležité stanovit přesné zeměpisné vymezení trhu na úrovni výroby, jelikož podíl společnosti na trhu překračuje 25 % prahovou hodnotu pouze na vnitrostátním trhu. Postačuje ověřit, zda vnitrostátní trh představuje relevantní zeměpisný trh. Byla uvážena tvrzení předložená soutěžiteli, k nimž se Portugalsko vyjádřilo, zejména ohledně překážek dovozu a omezené skladovací kapacity. Byl vyvozen závěr, že definice zeměpisného trhu, která se odklání od běžného přístupu, jenž pro účely testů uvedených v odst. 68 písm. a) a b) vymezuje trhy jako trh EHP, a jako relevantní zeměpisný trh stanoví vnitrostátní trh, může být odůvodněná pouze v případě, existují-li jednoznačné signály, že trh je do značné míry uzavřený. Je proto nutno posoudit, zda existují překážky obchodu, které by podnikům, jež se společností Petrogal soutěží na jiném než maloobchodním trhu, bránily v dovozu motorové nafty z rafinérií ze zemí mimo Portugalsko, jestliže ceny na portugalském trhu na úrovni rafinérie překračují ceny zaznamenané na větším trhu.
(319)
V této souvislosti bylo zjištěno následující:
-
Motorová nafta prodávaná na portugalském trhu má stejné technické vlastnosti jako motorová nafta prodávaná na sousedních trzích.
-
V případě dovozu v rámci EHP není uloženo dovozní clo.
-
Neexistují žádná právní nebo správní omezení dovozu do Portugalska.
-
Statistické údaje, které poskytlo Portugalsko (viz 195. bod odůvodnění), prokazují existenci obchodních toků, a to jak dovoz do Portugalska, tak vývoz z Portugalska do sousedních zemí. Vývoz se snižuje kvůli rostoucí potřebě motorové nafty v Portugalsku.
-
Dovoz se uskutečňuje prostřednictvím námořní i pozemní přepravy; objemy dovozu za poslední roky silně reagovaly na vnější události a v posledních letech významně vzrostly. Nárůst dovozu prokazuje, že ostatní hospodářské subjekty mají alternativní zdroje dodávek a jsou schopny nahradit přímé dodávky z rafinérií společnosti Petrogal dovozem. Z informací, které poskytlo Portugalsko (viz 195. bod odůvodnění), vyplývá, že to bylo obzvláště patrné v roce 2009, kdy byla po nehodě v rafinérii v Sines výroba na několik týdnů zastavena.
-
Portugalsko odmítlo tvrzení, že společnost Petrogal kontroluje více než 90 % stávající skladovací kapacity, a objasnilo, že skladovací kapacita třetích stran umožňuje dodání 2,9 milionu tun ročně, což je více než 50 % vnitrostátního trhu. Žádný soutěžitel se nezajímal o nákup další skladovací kapacity, když byla nabízena k prodeji.
-
Komise soutěžitele vyzvala, aby uvedli konkrétní příklady, které potvrzují existenci těchto překážek obchodu, nebo aby popsali situace, kdy se při dovozu motorové nafty setkali s problémy, takovéto informace však nebyly poskytnuty.
(320)
Jelikož nejsou k dispozici konkrétní příklady, vyvozuje se na základě informací ohledně skladovacích kapacit a dovozu, které poskytlo Portugalsko, závěr, že neexistují důkazy o skutečné existenci omezení, pokud jde o dostupnost skladovacích kapacit a jiné překážky dovozu motorové nafty.
(321)
Co se týká cen motorové nafty pořizované třetími stranami od společnosti Petrogal na úrovni rafinérie, zdá se, že se podobají nákladům na dovoz motorové nafty do Portugalska. Jak uvedlo Portugalsko při oznámení a jak je uvedeno v oddíle 3.4.3 rozhodnutí o zahájení řízení, ceny na úrovni rafinérie jsou stanoveny podle mezinárodních cenových nabídek týkajících se daného produktu a v případě rafinovaných produktů v Portugalsku podle cen Platts (Rotterdam) pro oblast severozápadní Evropy se započtením přirážek (přeprava, dopravné, pojištění, ztráty a jiné). To naznačuje širší trh, než je vnitrostátní (portugalský) trh. Ostatní soutěžitelé nepředložili žádná tvrzení ohledně cen na úrovni rafinérie, které uplatňuje společnost Petrogal, nýbrž se ve svých připomínkách omezili na tržní sílu a postavení této společnosti. Soutěžitel č. 1 podotkl, že poměr celkového objemu dovozu a vývozu motorové nafty je příliš nízký, než aby odůvodňoval regionální trh, nenaznačil však případný nedostatek motorové nafty nebo situaci, kdy by kontrola skladovací kapacity způsobovala soutěžitelům problémy.
(322)
Soutěžitel č. 2 uvedl (viz 109. bod odůvodnění), že investiční projekt přemění společnost Petrogal na čistého vývozce na ostatní trhy a posílí její tržní postavení na Pyrenejském poloostrově.
(323)
Nelze proto dospět k závěru, že relevantním zeměpisným trhem pro motorovou naftu je vnitrostátní trh, jelikož se zdá, že neexistují žádná omezení dovozu motorové nafty do Portugalska ani vývozu do sousedních zemí. Relevantním zeměpisným trhem je proto přinejmenším regionální trh, tj. Pyrenejský poloostrov.
(324)
V rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila Komise pochybnosti ohledně toho, zda by se za relevantní zeměpisný trh pro těžký benzin měl považovat trh na úrovni EHP, regionální úrovni (Pyrenejský poloostrov) nebo na vnitrostátní úrovni.
(325)
Portugalsko se domnívalo, že relevantním zeměpisným trhem pro těžký benzin a výrobky na bázi benzinu je přinejmenším EHP, ne-li světový trh. Soutěžitele nevznesli proti této definici relevantního zeměpisného trhu námitky.
(326)
Zúčastněné strany připomínky Portugalska nezamítly a vzhledem ke skutečnosti, že těžký benzin je zboží, které lze snadno přepravovat na velké vzdálenosti s nízkými dopravními náklady, je relevantním zeměpisným trhem přinejmenším EHP (71).
(327)
V odst. 68 písm. a) pokynů k regionální podpoře je stanoveno, že Komise přistoupí k podrobnému posouzení, pokud „na příjemce podpory připadá více než 25 % objemu prodeje daného výrobku/daných výrobků na příslušném trhu/příslušných trzích před investicí nebo na něj připadne více než 25 % po provedení investice“.
(328)
V rozhodnutí o zahájení řízení nebyla Komise s to potvrdit, zda byla překročena prahová hodnota stanovená v odst. 68 písm. a) pokynů k regionální podpoře, a to kvůli pochybnostem ohledně náležité definice relevantního výrobkového a zeměpisného trhu a příslušné úrovni posouzení (na úrovni rafinérie, maloobchodní či jiné než maloobchodní úrovni). Mimoto nebyly k dispozici údaje na úrovni skupiny (včetně podílů skupiny ENI na trhu). K dispozici nebyly rovněž údaje o výrobcích na bázi benzinu.
(329)
Z údajů, které poskytlo Portugalsko, vyplývá, že by podíl společnosti Petrogal na regionálním trhu (Pyrenejský poloostrov) s motorovou naftou na úrovni rafinérie byl nižší než 25 %, jak již bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení a jak potvrdilo Portugalsko během formálního vyšetřovacího řízení. Tyto informace se vztahují pouze na výrobní kapacitu společnosti Petrogal, jelikož Portugalsko prohlásilo, že na Pyrenejském poloostrově není skupina ENI na úrovni rafinérie přítomna. Rovněž v případě západní Evropy a EHP je podíl společnosti Petrogal na trhu s motorovou naftou na úrovni rafinérie u skupiny (včetně podílů skupiny ENI na trhu) nižší než 25 %, jak je zjevné z údajů poskytnutých Portugalskem (viz tabulky č. 6 a 7).
Tabulka 6
Společné podíly společností Petrogal a ENI na západoevropském trhu (v milionech tun ročně)
Dotčený produkt
2007
2012
Prodej společností Petrogal a ENI
Západo-evropský trh
Podíly společností Petrogal a ENI na trhu
Prodej společností Petrogal a ENI
Západo-evropský trh
Podíly společností Petrogal a ENI na trhu
Motorová nafta
[ ]
243,6
[5-10] %
[ ]
252
[5-10] %
Tabulka 7
Společné podíly společností Petrogal a ENI na trhu EHP (v milionech tun ročně)
Dotčený produkt
2007
2012
Prodej společností Petrogal a ENI
Trh EHP
Podíly společností Petrogal a ENI na trhu
Prodej společností Petrogal a ENI
Trh EHP
Podíly společností Petrogal a ENI na trhu
Motorová nafta
[ ]
323,5
[5-10] %
[ ]
334,6
[5-10] %
(330)
Na základě číselných údajů uvedených v tabulkách č. 6 a 7 se vyvozuje závěr, že na společnost Petrogal nepřipadá více než 25 % objemu prodeje daného výrobku na relevantním trhu na regionální úrovni (Pyrenejský poloostrov) ani na západoevropské úrovni a úrovni EHP, včetně podílů skupiny ENI na trhu na úrovni rafinérie. V případě motorové nafty proto není překročena prahová hodnota stanovená v odst. 68 písm. a) pokynů k regionální podpoře.
(331)
Jelikož společný podíl společností ENI a Petrogal na trhu nepřesahuje 25 %, není nutné uvážit, zda skupina ENI kontroluje podíl společnosti Petrogal na trhu v míře, která by vyžadovala, aby byl zohledněn jejich společný podíl na trhu.
(332)
Podle informací, které poskytlo Portugalsko, většina rafinérií vyrábějících těžký benzin jej zpracovává interně při výrobě pro vlastní spotřebu. Údaje o podílech na trhu, které Portugalsko poskytlo pro účely testu podle odst. 68 písm. a), se vztahují (jak se požaduje) na prodej v EHP, a to na velkoobchodním trhu.
(333)
Za účelem ověření, zda je investiční projekt slučitelný s odst. 68 písm. a) pokynů k regionální podpoře, je nutno analyzovat podíl společnosti Petrogal na trhu před provedením investičního projektu a posléze a ověřit, zda tento podíl přesahuje 25 %.
Tabulka 8
Podíly společnosti Petrogal na trhu EHP (v kilotunách)
Dotčené produkty
2007
2012
Prodej společnosti Petrogal
Trh EHP
Podíly společnosti Petrogal na trhu
Prodej společnosti Petrogal
Trh EHP
Podíly společnosti Petrogal na trhu
Těžký benzin
[ ]
49 172
[0-5] %
[ ]
49 769
[0-5] %
Výrobky na bázi benzinu:
[ ]
16 045
[0-5] %
[ ]
15 640
[0-5] %
-
Benzen
[ ]
10 093
[0-5] %
[ ]
10 093
[0-5] %
-
Orthoxylen
[ ]
681
[5-10] %
[ ]
606
[5-10] %
-
Paraxylen
[ ]
2 169
[5-10] %
[ ]
2 169
[5-10] %
-
Toluen
[ ]
2 503
[5-10] %
[ ]
2 173
[5-10] %
-
Rozpouštědla
[ ]
599
[5-10] %
[ ]
599
[5-10] %
Tabulka 9
Podíly skupiny ENI na trhu EHP (v kilotunách)
Dotčené produkty
2007
2012
Prodej skupiny ENI
Trh EHP
Podíly skupiny ENI na trhu
Prodej skupiny ENI
Trh EHP
Podíly skupiny ENI na trhu
Těžký benzin
[ ]
49 172
[0-5] %
[ ]
49 769
[0-5] %
Výrobky na bázi benzinu:
Nepouž.
16 045
Nepouž.
15 640
-
Benzen
[ ]
10 093
[5-10] %
[ ]
10 093
[0-5] %
-
Orthoxylen
[ ]
681
[5-10] %
[ ]
606
[10-20] %
-
Paraxylen
[ ]
2 169
[0-5] %
[ ]
2 169
[0-5] %
-
Toluen
[ ]
2 503
[5-10] %
[ ]
2 173
[5-10] %
-
Rozpouštědla
Nepouž.
599
Nepouž.
599
Tabulka 10
Společné podíly společností Petrogal a ENI na trhu EHP (v kilotunách)
Dotčené produkty
2007
2012
Prodej společností Petrogal a ENI
Trh EHP
Podíly společností Petrogal a ENI na trhu
Prodej společností Petrogal a ENI
Trh EHP
Podíly společností Petrogal a ENI na trhu
Těžký benzin
[ ]
49 172
[0-5] %
[ ]
49 769
[0-5] %
Výrobky na bázi benzinu:
Nepouž.
16 045
Nepouž.
15 640
-
Benzen
[ ]
10 093
[5-10] %
[ ]
10 093
[5-10] %
-
Orthoxylen
[ ]
681
[10-20] %
[ ]
606
[10-20] %
-
Paraxylen
[ ]
2 169
[5-10] %
[ ]
2 169
[5-10] %
-
Toluen
[ ]
2 503
[10-20] %
[ ]
2 173
[10-20] %
-
Rozpouštědla
[ ]
599
[5-10] %
[ ]
599
[0-5] %
(334)
Na základě číselných údajů uvedených v tabulkách č. 8 až 10 se vyvozuje závěr, že společnost Petrogal sama a ve spojení se skupinou ENI má na relevantním výrobkovém trhu pro těžký benzin na úrovni EHP u dotčeného produktu podíly na trhu nižší než 25 %. Podíl společnosti Petrogal na trhu nepřekračuje 25 % ani na trhu s výrobky na bázi benzinu.
(335)
Celková vnitropodniková výroba těžkého benzinu používaného společností Petrogal při výrobě pro vlastní spotřebu, která není ve výše uvedených údajích o podílu na trhu v tabulce č. 8 zahrnuta, činí méně než [ 5] % maloobchodního trhu v EHP. Dodatečná výroba v rafinérii Sines představuje přibližně [ 5] %.
(336)
Na základě těchto úvah se vyvozuje závěr, že u těžkého benzinu není překročena prahová hodnota stanovena v odst. 68 písm. a).
(337)
V odst. 68 písm. b) pokynů k regionální podpoře je stanoveno, že Komise přikročí k podrobnému posouzení, pokud „projektem vytvořená výrobní kapacita představuje více než 5 % trhu měřeno prostřednictvím údajů o zdánlivé spotřebě daného výrobku, ledaže průměrné meziroční tempo růstu jeho zdánlivé spotřeby za posledních pět let bylo vyšší než průměrné meziroční tempo růstu HDP v Evropském hospodářském prostoru“.
(338)
Odstavec 70 pokynů k regionální podpoře objasňuje, že “…pro účely uplatnění odst. 68 písm. a) a b) jsou objem trhu a zdánlivá spotřeba definovány na příslušné úrovni nomenklatury Prodcom, obvykle na úrovni Evropského hospodářského prostoru, anebo, nebudou-li tyto informace k dispozici či nebudou-li relevantní, na základě jiné obecně přijaté segmentace trhu, o níž existují snadno dostupné statistické údaje“.
(339)
V rozhodnutí o zahájení řízení uvedla Komise u všech dotčených produktů pochybnosti, zda výrobní kapacita vytvořená investičním projektem představuje více než 5 % trhu měřeno prostřednictvím údajů o zdánlivé spotřebě, a pokud ano, zda průměrné meziroční tempo růstu zdánlivé spotřeby daného výrobku za posledních pět let (před zahájením prací) bylo nižší než průměrné meziroční tempo růstu HDP v Evropském hospodářském prostoru.
(340)
Složená roční míra růstu („CAGR“) zdánlivé spotřeby motorové nafty v EHP v letech 2001 až 2006 představuje přibližně 2,12 % v objemovém vyjádření nebo 15,38 % v hodnotovém vyjádření. Odpovídající složená roční míra růstu HDP v Evropském hospodářském prostoru v letech 2001 až 2006 dosáhla 2,06 % v reálném vyjádření (je třeba klást na roveň objemovému vyjádření) a 4,12 % v nominálním vyjádření (je nutno klást na roveň hodnotovému vyjádření).
(341)
Z toho vyplývá, že trh s motorovou naftou nelze považovat za nevýkonný, vezme-li se v úvahu složená roční míra růstu zdánlivé spotřeby v objemovém i hodnotovém vyjádření v porovnání s tempem růstu HDP v nominálním resp. reálném vyjádření. Není proto nutné ověřit, zda kapacita vytvořená investičním projektem představuje více než 5 % dotčeného trhu.
(342)
Za účelem přezkoumání, zda investiční projekt vyhovuje odst. 68 písm. b) pokynů k regionální podpoře, musí Komise ověřit, zda kapacita vytvořená investičním projektem představuje méně než 5 % trhu měřeno prostřednictvím údajů o zdánlivé spotřebě daného výrobku, ledaže průměrné meziroční tempo růstu jeho zdánlivé spotřeby za posledních pět let bylo vyšší než průměrné meziroční tempo růstu HDP v Evropském hospodářském prostoru.
(343)
Portugalsko poskytlo údaje uvedené v tabulkách č. 11 až 13. Údaje ve sloupci pro trh EHP jsou totožné s údaji uvedenými v tabulkách o podílech na trhu označenými jako trh EHP (objem prodeje). Jelikož velikost maloobchodního trhu (objem prodeje) je menší než výše zdánlivé spotřeby včetně výroby pro vlastní spotřebu, údaje o zvýšení výrobní kapacity nadhodnocují význam nárůstu. Lze tudíž mít za to, že představují pesimistický scénář.
Tabulka 11
Podíl zvýšení výrobní kapacity v rafinérii v Sines v porovnání s trhy dotčených produktů v EHP (v kilotunách)
Dotčené produkty
Výrobní kapacita v roce 2007
Výrobní kapacita v roce 2012
Zvýšení výrobní kapacity
Trh EHP v roce 2007
Podíl nárůstu kapacity ve srovnání s trhem EHP
CAGR zdánlivé spotřeby
Těžký benzin
[ ]
[ ]
[ ]
49 172
[0-5] %
-
Výrobky na bázi benzinu:
[ ]
[ ]
[ ]
16 045
[0-5] %
-
-
Benzen
[ ]
[ ]
[ ]
10 093
[0-5] %
-
-
Orthoxylen
[ ]
[ ]
[ ]
681
[0-5] %
-
-
Paraxylen
[ ]
[ ]
[ ]
2 169
[0-5] %
-
-
Toluen
[ ]
[ ]
[ ]
2 503
[0-5] %
-
-
Rozpouštědla
[ ]
[ ]
[ ]
599
[0-5] %
-
Tabulka 12
Podíl zvýšení výrobní kapacity v Matosinhos v porovnání s trhy dotčených produktů v EHP (v kilotunách)
Dotčené produkty
Výrobní kapacita v roce 2007
Výrobní kapacita v roce 2012
Zvýšení výrobní kapacity
Trh EHP v roce 2007
Podíl nárůstu kapacity ve srovnání s trhem EHP
CAGR zdánlivé spotřeby
Těžký benzin
[ ]
[ ]
[ ]
49 172
[0-5] %
-
Výrobky na bázi benzinu:
[ ]
[ ]
[ ]
16 045
[0-5] %
-
-
Benzen
[ ]
[ ]
[ ]
10 093
[0-5] %
-
-
Orthoxylen
[ ]
[ ]
[ ]
681
[0-5] %
-
-
Paraxylen
[ ]
[ ]
[ ]
2 169
[0-5] %
-
-
Toluen
[ ]
[ ]
[ ]
2 503
[0-5] %
-
-
Rozpouštědla
[ ]
[ ]
[ ]
599
[0-5] %
-
Tabulka 13
Podíl zvýšení společné výrobní kapacity (v rafinériích v Sines a Matosinhos) v porovnání s trhy dotčených produktů v EHP (v kilotunách)
Dotčené výrobky
Výrobní kapacita v roce 2007
Výrobní kapacita v roce 2012
Zvýšení výrobní kapacity
Trh EHP v roce 2007
Podíl nárůstu kapacity ve srovnání s trhem EHP
CAGR zdánlivé spotřeby
Těžký benzin
[ ]
[ ]
[ ]
49 172
[0-5] %
-
Výrobky na bázi benzinu:
[ ]
[ ]
[ ]
16 045
[0-5] %
-
-
Benzen
[ ]
[ ]
[ ]
10 093
[0-5] %
-
-
Orthoxylen
[ ]
[ ]
[ ]
681
[0-5] %
-
-
Paraxylen
[ ]
[ ]
[ ]
2 169
[0-5] %
-
-
Toluen
[ ]
[ ]
[ ]
2 503
[0-5] %
-
-
Rozpouštědla
[ ]
[ ]
[ ]
599
[0-5] %
-
(344)
Ve všech případech představuje zvýšení výrobní kapacity u výrobků uvedených v tabulkách č. 11 až 13 méně než 5 % relevantních výrobkových trhů na úrovni EHP. Má se tudíž za to, že investiční projekt nepřekračuje prahovou hodnotu stanovenou v první části odst. 68 písm. b) pokynů k regionální podpoře.
7. ZÁVĚR
(345)
Na základě údajů uvedených v 278. až 344. bodě odůvodnění nepřekračuje investiční projekt u dotčených produktů prahové hodnoty stanovené v odst. 68 písm. a) a b) pokynů k regionální podpoře. Není proto nutné po zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy provést podrobné posouzení podpory.
(346)
Navrhovaná regionální investiční podpora pro společnost Petrogal splňuje všechny podmínky stanovené v pokynech k regionální podpoře, aby ji bylo možno považovat za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy. Není proto nezbytné posoudit, zda by bylo možno podporu schválit na základě ostatních výjimek stanovených ve Smlouvě.
(347)
Portugalsko výjimečně souhlasilo s tím, aby bylo toto rozhodnutí přijato v angličtině jako jediném závazném znění,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Státní podpora, kterou Portugalsko hodlá poskytnout společnosti Petrogal, ve výši 160 484 007 EUR v nominální hodnotě (121 091 314 EUR v diskontovaných cenách) a která představuje maximální intenzitu podpory ve výši 12,43 % v diskontovaných cenách, je slučitelná s vnitřním trhem v souladu s čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy.
2. Poskytnutí státní podpory uvedené v čl. 1 odst. 1 se proto povoluje. V případě odchylek od plánovaných způsobilých výdajů a oznámeného harmonogramu poskytnutí státní podpory nepřekročí Portugalsko maximální částku podpory ve výši 121 091 314 EUR v diskontovaných cenách ani maximální intenzitu podpory ve výši 12,43 % v diskontovaných cenách.
Článek 2
1. Každých pět let od data vydání tohoto rozhodnutí předloží Portugalsko Komisi průběžnou zprávu. Průběžné zprávy obsahují aktuální informace o poskytnutých částkách státní podpory, o plnění smluv o státní podpoře a o případných jiných investičních projektech, které byly zahájeny v rafinériích v Sines nebo Matosinhos.
2. Do šesti měsíců ode dne provedení poslední tranše státní podpory podle oznámeného harmonogramu poskytnutí podpory předloží Portugalsko podrobnou závěrečnou zprávu obsahující informace o vyplacených částkách státní podpory, o plnění smluv o státní podpoře a o případných jiných investičních projektech, které byly zahájeny v rafinériích v Sines nebo Matosinhos.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Portugalské republice.
V Bruselu dne 3. srpna 2011.
KOMISIJAS LĒMUMS
(2011. gada 3. augusts)
par valsts atbalstu SA. 26980 (C 34/09 (ex N 588/08)), ko Portugāle plāno piešķirt Petrogal
(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 5546)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2012/466/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
pēc tam, kad tā uzaicinājusi ieinteresētās personas iesniegt piezīmes saskaņā ar šiem noteikumiem (1) un ņēmusi vērā iesniegtās piezīmes,
tā kā:
1. PROCEDŪRA
(1)
Komisija savā 2009. gada 19. novembra vēstulē informēja Portugāli par lēmumu sākt Līguma 108. panta 2. punktā noteikto procedūru saistībā ar īpašu reģionālo atbalstu par labu Petroleos de Portugal, Petrogal S.A. (turpmāk “Petrogal”) veiktam ieguldījumu projektam - tā pārstrādes darbībām Sinešā (Sines) un Matoziņušā (Matosinhos) (turpmāk “ieguldījumu projekts”). Portugāle savā 2009. gada 9. decembra vēstulē sniedza lēmuma sākt procedūru nekonfidenciālo versiju publicēšanai.
(2)
Portugāle savā 2009. gada 17. decembra vēstulē lūdza par vienu mēnesi pagarināt termiņu piezīmju iesniegšanai. Komisija 2009. gada 22. decembrī pieņēma šo lūgumu. Portugāle savā 2010. gada 21. janvāra vēstulē sniedza piezīmes.
(3)
Komisijas lēmums sākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). Komisija uzaicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes.
(4)
Komisija saņēma piezīmes no Associação das Indústrias da Petroquímica, Química e Refinação (3), Confederação da Indústria Portuguesa (4), Associação para a eficiência energética (5), konkurenta Nr. 2 (6), kas ir Petrogal konkurējošais uzņēmums (7), konkurenta Nr. 1 (8) (9), União Geral de trabalhadores (10), Sinešas pašvadības (11), Confederação Geral dos Trabalhadores Portugueses (12) un Associação Industrial Portuguesa (13).
(5)
Savās 2010. gada 9., 10., 17. un 19. marta vēstulēs Komisija šīs piezīmes nosūtīja Portugālei, dodot valstij iespēju sniegt atbildi, un Portugāle sniedza savus apsvērumus 2010. gada 8. aprīļa vēstulē.
(6)
Komisija savās 2010. gada 15. un 28. jūlija vēstulēs (14) pieprasīja papildinformāciju, un Portugāle to sniedza attiecīgi 2010. gada 16. un 23. augusta vēstulēs.
(7)
Komisija savās 2010. gada 4. un 5. augusta vēstulēs pieprasīja, lai konkurents Nr. 1 un konkurents Nr. 2 sniedz skaidrojošu informāciju, un tā tika sniegta 2010. gada 10. un 15. septembra vēstulēs. Šī informācija 2010. gada 20. septembra vēstulē tika nosūtīta Portugālei piezīmju sniegšanai.
(8)
Komisija savās 2010. gada 17. septembra un 1. oktobra vēstulēs pieprasīja Portugālei sniegt papildinformāciju. Portugāle atbildēja 2010. gada 18. un 29. oktobrī.
(9)
2010. gada 13. oktobra vēstulēs konkurents Nr. 1 un konkurents Nr. 2 tika lūgti sniegt specifisku sīkāku informāciju attiecīgi par 2010. gada 10. un 15. septembra vēstulēm.
(10)
Komisija savās 2010. gada 21. un 28. oktobra vēstulēs pieprasīja Portugālei sniegt papildinformāciju. Portugāle sniedza atbildi savās 12. novembra vēstulēs.
(11)
Konkurents Nr. 1 savā 2010. gada 10. novembra vēstulē sniedza skaidrojošu informāciju par savu 2010. gada 15. septembra vēstuli. Šī skaidrojošā informācija tika nosūtīta Portugālei 2010. gada 12. novembrī, lūdzot to sniegt piezīmes, un Portugāle atbildēja savā 2010. gada 19. novembra vēstulē.
(12)
Komisija savā 2010. gada 30. novembra vēstulē pieprasīja Portugālei sniegt papildinformāciju. Portugāle sniedza atbildi savā 2010. gada 20. decembra vēstulē.
(13)
Komisija savā 2010. gada 11. novembra vēstulē pieprasīja, lai Portugāle sniedz ieguldījumu projekta izmaksu un ieguvumu analīzi. Portugāle sniedza pieprasīto informāciju 2010. gada 1. decembrī.
(14)
Portugāle savā 2011. gada 6. janvāra vēstulē sniedza informāciju par Petrogal akcionāriem.
(15)
2011. gada 12. janvārī notika tikšanās, kurā piedalījās Portugāles iestādes, Petrogal pārstāvji un Komisija. Portugāle savā 2011. gada 25. janvāra vēstulē sniedza informāciju par dažiem jautājumiem, kuri tika uzdoti tikšanās laikā (piemēram, par tirgus novērtējumu un atbalsta stimulējošo ietekmi).
(16)
Komisija savās 2011. gada 24. janvāra, 16. marta un 12. aprīļa vēstulēs pieprasīja papildinformāciju par ieguldījumu projekta iespējamo hipotētisko scenāriju, un Portugāle sniedza atbildi attiecīgi 2011. gada 7. februāra un 4. un 29. aprīļa vēstulēs. Komisija savā 2011. gada 7. jūnija e-pasta vēstulē pieprasīja informāciju, kuru Portugāle iepriekšējās vēstulēs nebija sniegusi. Portugāle sniedza informāciju par dažiem no šiem jautājumiem savā 2011. gada 9. jūnija e-pasta vēstulē un 2011. gada 11. un 17. jūnija vēstulēs.
(17)
Komisija savā 2011. gada 24. jūnija vēstulē pieprasīja Portugālei paskaidrot nenorādīto informāciju par dīzeļdegvielas tirgu. Portugāle sniedza šo informāciju savās 2011. gada 30. jūnija un 14. jūlija vēstulēs. Portugāles iestādes savā 2011. gada 20. jūlija vēstulē piekrita, ka Komisija pieņem šo lēmumu angļu valodā.
2. SĪKS VALSTS ATBALSTA APRAKSTS
2.1. Saņēmējs
(18)
Valsts atbalsta saņēmējs ir Petróleos de Portugal - Petrogal, S.A. (turpmāk “Petrogal”), kas ir uzņēmumam Galp Energia, SGPS, S.A. (turpmāk “Galp Energia”) pilnībā piederošs meitasuzņēmums. Galp Energia galvenie akcionāri ir ENI SpA (15) (33,34 %), Amorim Energia BV (turpmāk “Amorim Energia”) (16) (33,34 %), Parpública Participações Públicas (turpmāk “Parpública”) (SGPS) (17) (7 %), Fidelity International Limited (2,01 %), Caixa Geral de Depósitos SA (turpmāk “CGD”) (18) (1 %) un citi (23,31 %). Uzņēmums Galp Energia ir Galp Energia Group (turpmāk “Galp”) kontrolakciju sabiedrība. Galp Energia darbojas naftas produktu tirgū (tostarp veic pārstrādes un tirdzniecības darbības, ieskaitot vairumtirdzniecību un mazumtirdzniecību) un gāzes tirgū.
(19)
Kontrolakciju sabiedrība ar nosaukumu GALP - Petróleos e Gás de Portugal SGPS, S.A. - sākotnēji tika izveidota 1999. gada 22. aprīlī galvenokārt naftas un dabasgāzes tirdzniecībai, un tajā tika apvienoti divi iepriekš pastāvējuši Portugāles valdībai piederoši uzņēmumi, kuri tika nodoti Galp Energia kontrolē; šie uzņēmumi bija Petrogal, kura darbība bija saistīta ar naftas produktiem, un GDP - Gas de Portugal, SGPS, S.A., kura darbība bija saistīta ar dabasgāzi (19).
(20)
Galp Energia darbība ietver arī pārstrādātu naftas produktu mazumtirdzniecību un vairumtirdzniecību Ibērijas pussalā. Uzņēmums ir tirgus līderis Portugālē (20), un tā klātbūtne Spānijā pieaug.
(21)
Petrogal pieder abas Portugāles pārstrādes rūpnīcas. Pārstrādes rūpnīcas atrodas Sinešā un Matoziņušā. Pārstrādes uzņēmējdarbība ietver visas pārstrādes, piegādes un loģistikas darbības. Petrogal ir lielākais naftas produktu tirgotājs Portugālē un viens no lielākajiem Ibērijas pussalā. Uzņēmums faktiski pārvalda visu jēlnaftas importu un daļēji - pārstrādāto produktu importu uz Portugāli, kā arī 80 % no jēlnaftas un pārstrādāto produktu uzglabāšanas jaudas (21), un tam ir nozīmīga pozīcija naftas produktu loģistikas infrastruktūrā Portugālē.
(22)
Petrogal ir plašs produktu klāsts, tostarp benzīns, dīzeļdegviela, reaktīvo dzinēju degviela, mazuts, ligroīns, sašķidrinātā naftas gāze, bitumens un vairāki aromātiskie produkti. Pārstrādes uzņēmējdarbības ietvaros naftas produkti tiek piegādāti Petrogal mazumtirdzniecības, vairumtirdzniecības un sašķidrinātās naftas gāzes tirdzniecības struktūrvienībām, konkurentiem un ārvalstu klientiem un nodrošināta pārstrādes aktīvu un loģistikas instrumentu darbība. Petrogal uzglabā un transportē savus produktus, izmantojot tam pilnībā piederošos uzglabāšanas aktīvus vai meitasuzņēmumus, kas ir loģistikas sabiedrības.
(23)
1. attēlā parādīta Petrogal īpašnieku un kontrolējošo tiesību struktūra.
(24)
Akcionāru līgums tika parakstīts 2005. gada 29. decembrī starp Amorim Energia, ENI un Rede Eléctrica Nacional de Portugal (turpmāk “REN”), un CGD līgumu parakstīja 2006. gada 28. martā (turpmāk “akcionāru līgums”). Akcionāru līgums stājās spēkā 2006. gada 29. martā uz astoņiem gadiem. Saskaņā ar Portugāles vērtspapīru kodeksa 20. panta pirmās daļas c) apakšpunktu balsstiesības, kuras izriet no Galp Energia akcijām un pieder akcionāru līguma dalībniekiem, tiek savstarpēji nodotas citiem dalībniekiem. Attiecīgi uzskata, ka Galp Energia kopīgi kontrolē akcionāri, kuri ir akcionāru līguma dalībnieki.
(25)
Saskaņā ar Portugāles norādīto no akcionāru līguma izriet, ka akcionāri, jo īpaši ENI, nevar kontrolēt un vienpersoniski noteikt stratēģijas savām pašu un Petrogal pārstrādes darbībām.
2.2. Petrogal ieguldījumu projekts
(26)
Ieguldījumu projekta mērķis ir pārkonfigurēt un paplašināt esošās pārstrādes vienības Sinešā un Matoziņušā, kas ir divas vienīgās Portugālē esošās pārstrādes rūpnīcas. Turklāt ieguldījumu projekta mērķis ir uzlabot integrāciju un sinerģijas ietekmi starp abām pārstrādes rūpnīcām. Tas paver iespēju izmantot smagāku jēlnaftu.
(27)
Ieguldījumu projekta mērķis galvenokārt ir palielināt dīzeļdegvielas ražošanu, samazinot benzīna ražošanu. Ieguldījumu projektā secināts, ka smagās jēlnaftas lielāka izmantošana samazinās izejvielu izmaksas un veicinās elastīgumu apstrādājamās jēlnaftas izcelsmes ziņā.
(28)
Ieguldījumu projekts Matoziņušas pārstrādes rūpnīcas pārveidošanai konkrēti nozīmē izbūvēt jaunu vakuumdestilācijas iekārtu vakuumgāzeļļas ieguvei un jaunu viskozitātes samazināšanas iekārtu, lai vieglā termiskā krekinga procesā sašķeltu radušos vakuumatlikumu.
(29)
Ieguldījumu projekta mērķis Sinešas pārstrādes rūpnīcas pārveidošanai ir izbūvēt jaunu hidrokrekinga iekārtu, kas ir hidrokrekinga iekārta vakuumgāzeļļai, lai ražotu dīzeļdegvielu un reaktīvo dzinēju degvielu. Saskaņā ar ieguldījumu projektu hidrokrekinga iekārtā kā izejviela tiks izmantota vakuumgāzeļļa un viskozitātes samazināšanas procesā iegūtā gāzeļļa, kura tiek ražota Matoziņušas un Sinešas pārstrādes rūpnīcās, tādējādi pilnībā izmantojot valsts pārstrādes iekārtu ražošanas jaudu. Tiks pārstrādāti apmēram [..] barelu dienā, par primāro izejvielu izmantojot atmosfēriskas atliekvielas aptuveni [..] tūkstošus tonnu gadā.
(30)
Hidrokrekingā iegūtie produkti (sašķidrinātā naftas gāze, smagais ligroīns (22) un dīzeļdegviela) tiek [..] hidrogenēti, tādējādi tiem tiek nodrošināta augsta kvalitāte. Ieguldījumu projekta īstenošanas rezultātā tiek plānots vienīgi dīzeļdegvielas un smagā ligroīna ražošanas pieaugums.
(31)
Saskaņā ar ieguldījumu projektu daļa no Sinešas pārstrādes rūpnīcā saražotā smagā ligroīna tiks nogādāta Matoziņušas rūpnīcā kā izejviela Petrogal aromātisko vielu rūpnīcai (23), un tas būs nākamais solis abu pārstrādes rūpnīcu lielākas integritātes virzienā. Sinešas rūpnīcas pārveidošanas projekta nenovēršamas tehniskās sekas ir smagā ligroīna ražošanas palielināšanās.
(32)
Darbs pie ieguldījumu projekta sākās 2008. gadā (pirmais pasūtījums tika veikts 2008. gada 14. martā, Direktoru padomei pieņemot lēmumu 2008. gada 5. martā), un tā pabeigšanas termiņš bija 2010. gada 31. decembris. Pilnu ražošanas jaudu plānots sasniegt līdz 2011. gadam.
2.3. Viens vienots ieguldījumu projekts
(33)
Portugāle norāda, ka, neraugoties uz ģeogrāfisko attālumu starp abām pārstrādes rūpnīcām (apmēram 450 km, izmantojot jūras transportu), ieguldījumu projektu vajadzētu uzskatīt par vienu vienotu ieguldījumu projektu Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādņu 2007.-2013. gadam (24) (turpmāk “RAP”) 60. punkta nozīmē. Portugāles iestādes apstiprina, ka Petrogal nav saņēmis valsts atbalstu trīs gadus pirms paziņotā ieguldījumu projekta sākuma.
2.4. Ieguldījumu projekta izmaksas
(34)
Sinešas rūpnīcā veiktā ieguldījuma izmaksas ir EUR [..] nominālvērtībā. Sinešas pārstrādes rūpnīca saņems atbalstu EUR [..] vērtībā (nominālvērtībā), tādējādi atbalsta intensitāte būs 16 %. Matoziņušas pārstrādes rūpnīcā ieguldījums būs EUR [..] (nominālvērtībā), un rūpnīca saņems atbalstu EUR [..] vērtībā (nominālvērtībā), kas atbilst atbalsta intensitātei 13 % apmērā.
(35)
Ieguldījumu projekta attaisnoto izdevumu pašreizējā vērtība ir EUR 974 064 894 (EUR 1 058 934 146 nominālvērtībā), un tos veido tikai iekārtas (nav ne zemes, ne ēku). Atbalsta summas pašreizējā vērtība abām rūpnīcām ir EUR 121 091 314 (EUR 160 484 007 nominālvērtībā), kas atbilst atbalsta intensitātei 12,43 % apmērā. Attaisnoto izdevumu sadalījums pa gadiem sniegts 1. tabulā.
1. tabula
Attaisnotās izmaksas (EUR)
2007
2008
2009
2010
Kopā
Materiālie pamatlīdzekļi
[ ] (25)
[ ]
[ ]
[ ]
1 058 934 146
2.5. Ieguldījumu projekta finansējums
(36)
Petrogal plāno finansēt šo ieguldījumu projektu, papildus pieprasītajam valsts atbalstam (EUR 160 484 007 nominālvērtībā) izmantojot paša resursus. Nav paredzēti citi valsts atbalsta finansējuma avoti. Ieguldījumu projektam līdzekļi piešķirti arī ar Eiropas Investīciju bankas aizdevumiem par kopējo summu EUR 500 miljoni, kas tika apstiprināti 2009. gadā. Saņēmēja paša ieguldījums attaisnotajos izdevumos ir 36 %.
2.6. Reģionālā atbalsta maksimālais līmenis
(37)
Saskaņā ar Portugāles reģionālā atbalsta karti 2007.-2013. gadam (26) Alentežu (Alentejo) un Norte (Norte) reģions, kuros atrodas attiecīgi Sinešas un Matoziņušas pārstrādes rūpnīcas, ir tiesīgi saņemt reģionālo atbalstu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta a) apakšpunktā noteikto izņēmumu, un reģionālā ieguldījumu atbalsta maksimālais līmenis lieliem uzņēmumiem ir attiecīgi 40 % un 30 % no bruto dotācijas ekvivalenta.
2.7. Devums reģionālajai attīstībai
(38)
Plāno, ka ieguldījumu projekta īstenošanas rezultātā abos reģionos tiks radītas aptuveni 150 tiešas un 450 netiešas darbavietas. Turklāt saskaņā ar Portugāles iesniegto informāciju būvniecības laikā tiks radītas apmēram 3 000 pagaidu darbavietas.
2.8. Atbalsta veids
(39)
Valsts atbalsts tiek piešķirts kā īpašs atbalsts, kas izstrādāts, piemērojot spēku zaudējušas atbalsta shēmas (N 97/1999) noteikumus, pamatojoties uz 1999. gada 15. oktobra Dekrētlikumu Nr. 409/99.
(40)
Pēc tam, kad 2008. gada 6. martā Portugāles Ministru kabinets pieņēma lēmumu, 2008. gada 10. martā Portugāles valdība, Petrogal un Galp Energia parakstīja divus līgumus par valsts atbalsta piešķiršanu. Šie divi līgumi bija līgums par nodokļu atvieglojumu piešķiršanu un ieguldījumu līgums (turpmāk “atbalsta līgumi”).
(41)
Parakstītajos atbalsta līgumos tika paredzēta nodokļu atlaides piešķiršana saistībā ar ieguldījumu projekta pabeigšanu. Atbalsts būtu nodokļu atlaide attiecībā uz uzņēmuma ienākumu nodokļa turpmākiem maksājumiem. Nodokļu atlaides summu Portugāles iestādes aprēķinātu procentos no atbilstīgā ieguldījuma. Nodokļu atlaide tiktu izmantota tikai tādiem nodokļiem, kuri radušies saistībā ar ieguldījumu projektu. Ja nodokļu atlaidi nevarētu pilnībā atskaitīt, atlikušo spēkā esošo nodokļu atlaidi joprojām varētu atskaitīt līdz līguma termiņa beigām (kas ir 2016. gada 31. decembris).
2.9. Atbalsta summa
(42)
Portugāle plāno piešķirt reģionālo atbalstu EUR 160 484 007 apmērā (nominālvērtībā), sākot no 2011. gada. Portugāles iestāžu sniegtā informācija par atbalsta piešķiršanas grafiku apkopota 2. tabulā.
2. tabula
Gads
Aplēstais ar nodokli apliekamais ienākums
Nodokļi
Nodokļu atlaides izmantošana (27)
2008
2009
2010
2011
[..]
[..]
2012
[..]
[..]
[..]
2013
[..]
[..]
[..]
2014
[..]
[..]
[..]
2015
[..]
[..]
[..]
2016
[..]
[..]
160 484 007
(43)
Portugāle apstiprināja, ka atbalsts ieguldījumu projektam netiks apvienots ar atbalstu, kas saņemts par tām pašām attaisnotajām izmaksām no citiem vietējiem, reģionāliem, valsts vai ES avotiem.
(44)
Turklāt atbalsts tiek piešķirts ar nosacījumu, ka Petrogal paturēs ieguldījumus atbalstāmajos reģionos vismaz piecus gadus pēc ieguldījumu projekta pabeigšanas.
(45)
Portugāle apstiprināja, ka atbalsts tiks piešķirts, kad Komisija to būs apstiprinājusi.
(46)
Petrogal savu pieteikumu valsts atbalsta saņemšanai šim ieguldījumu projektam iesniedza 2007. gada 22. janvārī. Portugāles iestādes 2007. gada 23. janvārī rakstiski apstiprināja Petrogal, ka ar nosacījumu par sīkāku pārbaudi ieguldījumu projekts atbilst “fiskālās shēmas” atbilstīguma nosacījumiem pirms darbu sākšanas pie projekta.
(47)
Portugāle apņēmās nepārsniegt šajā lēmumā noteikto maksimālo atbalsta apjomu un maksimālo atbalsta intensitāti, pat ja attaisnoto izdevumu līmenis būs zemāks vai augstāks.
2.10. Vispārējie noteikumi
(48)
Portugāle apņēmās iesniegt:
-
divu mēnešu laikā no atbalsta piešķiršanas - Petrogal nosūtītā dokumenta kopiju, kurā tiek paziņots par atbalsta līgumu stāšanos spēkā,
-
reizi piecos gados, sākot no datuma, kurā Komisija apstiprinājusi atbalstu, - starpperioda ziņojumu (tostarp informāciju par izmaksātajām atbalsta summām, par atbalsta līguma izpildi un par ikvienu citu ieguldījumu projektu, kas sākts tajā pašā ražotnē/rūpnīcā),
-
sešu mēnešu laikā no atbalsta pēdējā laidiena piešķiršanas, pamatojoties uz paziņoto piešķiršanas grafiku, - sīki izstrādātu galīgo ziņojumu.
3. PAMATOJUMS OFICIĀLAS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS SĀKŠANAI
(49)
Lēmumā sākt oficiālu izmeklēšanas procedūru saskaņā ar Līguma 108. panta 2. punktu (turpmāk “lēmums sākt procedūru”) Komisija izteica bažas par atbalsta saderīgumu ar RAP noteikumiem. Saistībā ar šo Komisija lēmumā sākt procedūru pauda bažas par 50. līdz 64. apsvērumā minētajiem jautājumiem.
3.1. Saderīgums ar RAP vispārējiem noteikumiem
(50)
RAP 34. punktā sākotnējā ieguldījuma standartkategorijas aprakstītas kā “ieguldījumi materiālos un nemateriālos aktīvos”, kas veikti, lai:
-
izveidotu jaunu ražotni,
-
paplašinātu esošu ražotni,
-
dažādotu ražotnes produkciju ar jauniem papildu produktiem,
-
būtiski mainītu esošās ražotnes kopējo ražošanas procesu.
Atjaunošanai paredzētie ieguldījumi, kuri neatbilst nevienam no šiem nosacījumiem, ir nepārprotami izslēgti no termina “sākotnējais ieguldījums” definīcijas.
(51)
Saistībā ar šo Komisija lēmumā sākt procedūru pauda bažas par to, vai ieguldījumu projektu, kura mērķis ir modernizēt abas pārstrādes rūpnīcas un uzlabot to integrāciju, kā arī palielināt dīzeļdegvielas (un attiecīgi ligroīna) ražošanu, tajā pašā laikā samazinot benzīna ražošanu, var uzskatīt par sākotnēju ieguldījumu. Komisija uzskatīja, ka ieguldījumu projekts nav ne ieguldījums jaunā ražotnē, ne esošas ražotnes produkcijas dažādošana ar jauniem papildu produktiem. Tomēr var uzskatīt, ka ieguldījumu projektā iekļauti tādi aspekti kā “paplašināšana” un “būtiskas ražošanas procesa pārmaiņas”.
(52)
Lēmumā sākt procedūru Komisija norādīja, ka, tā kā atbalsta pasākums vērtējams kā īpašs atbalsts, Portugālei jāpierāda, ka ieguldījumu projekts dod ieguldījumu saskaņotas reģionālās attīstības stratēģijas īstenošanā RAP 10. punkta nozīmē.
(53)
Jo īpaši lēmumā sākt procedūru Komisija pauda bažas par to, vai plānotais devums reģionālajai attīstībai patiešām atsver atbalsta ietekmi uz nozari (atbalsta apjoms, kas ir EUR 160 miljoni, rada tikai 150 tiešas darbavietas).
(54)
Saistībā ar šo Komisija norādīja, ka ir pamats apšaubīt atbalsta nepieciešamību, jo, kā liecina Petrogal 2008. gada finanšu pārskati, ieguldījumu projekts ir uzņēmuma rūpnieciskās stratēģijas daļa, un, ievērojot alternatīva scenārija analīzi, tas varētu tikt īstenots arī bez atbalsta. Komisija norādīja, ka atbalsts nešķiet nepieciešams ieguldījuma īstenošanai (saistībā ar ko darbs tika sākts 2008. gadā) un Petrogal varēja apsvērt iespēju veikt ieguldījumu citviet. Ja atbalsts nav nepieciešams, tas neveicina reģionālo attīstību un tā rezultātā var veidoties nepieņemami konkurences kropļojumi.
(55)
Lēmumā sākt procedūru Komisija apšaubīja, ka ir izpildītas RAP 38. punktā noteiktās formālās prasības par atbalsta stimulējošo ietekmi. Īpaša atbalsta gadījumā kompetentajai iestādei būtu jāsagatavo priekšlīgums, tajā ietverot nosacījumu par Komisijas apstiprinājuma nepieciešamību, lai atbalsts tiktu piešķirts, pirms tiek sākts darbs pie projekta.
(56)
Saistībā ar šo Komisija lēmumā sākt procedūru pauda šaubas, vai Portugāles rakstiskais apstiprinājums par to, ka sīkākas pārbaudes veikšanas rezultātā konstatēts, ka ieguldījumu projekts ir tiesīgs saņemt valsts atbalstu, patiešām atbilst RAP 38. punkta prasībām.
3.2. Atbalsta novērtējums atbilstīgi noteikumiem par atbalstu lieliem ieguldījumu projektiem
(57)
Portugāle paziņoja, ka ieguldījumu projekts abās pārstrādes rūpnīcās ir viens vienots ieguldījumu projekts. Saskaņā ar RAP 60. punktu sākotnējo ieguldījumu uzskata par vienu vienotu ieguldījumu projektu, ja tas ir ekonomiski nedalāms, ņemot vērā tehniskās, funkcionālās un stratēģiskās saiknes un tiešo ģeogrāfisko atrašanās tuvumu.
(58)
Saistībā ar šo Komisija lēmumā sākt procedūru pauda šaubas, ņemot vērā attālumu starp abām rūpnīcām. Turklāt uzskatīt ieguldījumu projektu par vienu vienotu ieguldījumu projektu nozīmē piemērot tam koriģētu reģionālā atbalsta maksimālo līmeni, pamatojoties uz RAP 67. punktā noteikto lejupvērsto procentu skalu.
(59)
Lēmumā sākt procedūru Komisija pauda bažas par atbalsta novērtējumu atbilstīgi abu minēto RAP punktu noteikumiem.
(60)
Konkrētāk, Komisija nevarēja izdarīt secinājumu par konkrētajiem produktiem, uz kuriem attiecas ieguldījumu projekts. Nav skaidrs, vai produkti ir vienīgi dīzeļdegviela un ligroīns, kā to apgalvo Portugāle, vai jāņem vērā arī citi pārstrādes darbībās radītie produkti. Jāņem vērā pārstrādāto produktu iespējamā aizstājamība no piedāvājuma viedokļa un arī fakts, ka ligroīnu var uzskatīt par starpproduktu RAP 69. punkta nozīmē.
(61)
Komisija pauda šaubas par attiecīgo produktu tirgu un par to, vai šo tirgu var uzskatīt par pārstrādāto produktu tirgu gan dīzeļdegvielai, gan ligroīnam, kā apgalvo Portugāle.
(62)
Komisija šaubījās par to, vai attiecīgo produktu attiecīgais ģeogrāfiskais tirgus būtu definējams valsts, reģiona (Ibērijas pussala) vai Eiropas Ekonomikas zona (turpmāk “EEZ”) mērogā.
(63)
Turklāt Komisija šaubījās par to, vai Petrogal, kā arī Galp Energia un ENI grupu, kurās ietilpst Petrogal, tirgus daļa ir mazāka par 25 % no attiecīgā tirgus saskaņā ar RAP 68. punkta a) apakšpunktu.
(64)
Visbeidzot, saskaņā ar RAP 68. punkta b) apakšpunktu Komisijai attiecībā uz visiem attiecīgajiem produktiem radās jautājums par to, vai ieguldījumu projekta radītā ražošanas jauda nepārsniedz 5 % no katra attiecīgā tirgus, ko aprēķina, izmantojot acīmredzamos patēriņa datus, un vai šādā gadījumā produkta acīmredzamā patēriņa gada pieauguma vidējais rādītājs pēdējos piecos gados nav pārsniedzis Eiropas Ekonomikas zona IKP gada pieauguma vidējo rādītāju.
4. IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES
4.1. Associação das Indústrias da Petroquímica, Química e Refinação (AIPQR) piezīmes
(65)
AIPQR uzskata, ka ieguldījumu projekts ir nozīmīgs: tas stimulē Portugāles ekonomiku un stiprina konkurētspēju Eiropas naftas ķīmijas un pārstrādes nozarē. Ja ieguldījumu projektu nevarētu pabeigt vai tam trūktu pabeigšanai nepieciešamā atbalsta, tas varētu nopietni ietekmēt naftas ķīmijas ķēdes neatkarību un atbalstu.
(66)
PTA jeb attīrītās tereftalskābes jaunā ražošanas iekārta, kuru Sinešā plāno Artensa (Artenius - Produção e Comercialização de Ácido Tereftálico Purificado e Produtos Conexos, S.A., kas ir uzņēmuma La Seda de Barcelona S.A meitasuzņēmums Spānijā), ievērojami palielinās La Seda pieprasījumu attiecībā uz ligroīnu. Lai varētu īstenot La Seda ieguldījumu, kas lēsts aptuveni EUR 400 miljonu apmērā, ir svarīgi, ka palielinās Petrogal hidrokrekinga iekārtas saražotā ligroīna apjoms.
(67)
Saskaņā ar AIPQR informāciju ieguldījumu projekts samazinās dīzeļdegvielas deficītu Eiropā.
(68)
AIPQR uzskata, ka Petrogal devums ir nozīmīgs, jo tas padara iespējamu un veicina Pārstrādes, naftas ķīmijas un rūpniecības nozares konkurences un tehnoloģiju centra attīstību, kas ir daļa no Portugāles stratēģijas valsts un reģionālās ekonomikas pamatnozaru attīstībai.
(69)
Saskaņā ar AIPQR informāciju hidrokrekinga rezultātā iegūtā dīzeļdegviela ir augstākās kvalitātes produkts, un tā nodrošina efektīvāku sadegšanu un iespējami samazina sārņu daudzumu izplūdes gāzēs. Dīzeļdegvielas produktu kvalitāte un energoefektivitāte, kādu plānots sasniegt ar ieguldījumu projekta palīdzību, ļaus izpildīt Petrogal energoefektivitātes plānu 2008.-2011. gadam.
(70)
Turklāt AIPQR uzskata, ka ieguldījumu projekts kopumā veicinās gan Matoziņušas un Sinešas reģiona, gan valsts sociālo un ekonomikas ilgtspēju.
4.2. Associação para a eficiência energética (COGEN) piezīmes
(71)
Ieguldījumu projekts ir nozīmīgs, jo tas nodrošina elastīgāku dīzeļdegvielas piedāvājumu un lielāku dīzeļdegvielas autonomiju.
(72)
Saskaņā ar COGEN norādīto ieguldījumu projekts pavērs nozīmīgas iespējas tehnoloģijas inovāciju jomā un tiks radītas apmēram 150 tiešas un apmēram 500 netiešas vidēja līmeņa darbavietas, turklāt visas darbavietas būs pastāvīgas.
(73)
No enerģijas aspekta raugoties, COGEN uzskata, ka abu pārstrādes rūpnīcu pārveidošanas projekti ļaus ietaupīt enerģiju 14 % apmērā. Turklāt COGEN norāda uz radušos iespēju veikt cita veida ieguldījumu, kas gan nav iekļauts šajā ieguldījumu projektā: runa ir par 82 megavatu koģenerācijas iekārtas uzstādīšanu katrā pārstrādes rūpnīcā, kā rezultātā Portugālē šajā tehnoloģijas jomā jauda palielinātos par apmēram 12 %.
4.3. Confederação da Indústria Portuguesa (CIP) piezīmes
(74)
CIP uzskata, ka ieguldījumu projekts risina Portugāles situāciju, kurai raksturīgi šādi faktori:
i)
neatbilstība starp transportlīdzekļu dīzeļdegvielas patēriņu un Portugālē pastāvošo pārstrādes jaudu, kuras dēļ pastāvīgi nepieciešams lielā apmērā importēt dīzeļdegvielu un pārdot ārvalstīs pārmērīgi saražoto benzīnu;
ii)
mazuta pārpalikums nākotnē, jo mazuts vairs netiek izmantots elektrības ražošanai un netiek stimulēta mazuta izmantošana rūpniecībā kopumā, kā noteikts Portugāles valsts klimata pārmaiņu programmā;
iii)
tendences starptautiskos tirgos saistībā ar tādas jēlnaftas iepirkumu palielināšanos, kura ir smagāka un ar lielākām skābes frakcijām, kas palielinātu jēlnaftas izvēles elastību;
iv)
devums piegāžu nodrošināšanā.
(75)
CIP uzskata, ka ieguldījumu projekts ievērojami palielinās abu pārstrādes rūpnīcu energoefektivitāti atbilstīgi Portugāles saistībām pret ES palielināt energoefektivitāti Eiropā par 10 %.
(76)
CIP uzskata, ka, radot paredzētās darbavietas, kas ir apmēram 150 augsti kvalificēti amati un 450 netiešas pastāvīgas darbavietas, tiks nozīmīgi ietekmēta Portugāles ekonomikas attīstība. Tiks sekmēta vietējā ekonomika attiecīgos reģionos, kur IKP uz vienu iedzīvotāju ir zemāks nekā vidējais rādītājs valstī, un būvniecības periodā tiks radītas aptuveni 5 000 pagaidu darbavietas.
4.4. União Geral de Trabalhadores (UGT) piezīmes
(77)
UGT uzskata, ka ieguldījumu projekts veicinās reģionālo attīstību un pozitīvi ietekmēs ekonomikas attīstību un sociālo un teritoriālo kohēziju attiecīgajos reģionos. Attiecīgajos reģionos ir augsts bezdarba līmenis, uzņēmējdarbības struktūra nav daudzveidīga un IKP uz vienu iedzīvotāju ir zemāks par vidējo rādītāju valstī. Ieguldījumu projekts nozīmīgi ietekmēs gan abu reģionu, gan visas Portugāles rūpniecības struktūru, jo tiks attīstītas gan izpētes un ieguves, gan pārstrādes darbības un jo īpaši tādas jomas kā mašīnbūve, civilā celtniecība, elektroenerģija vai pat tirdzniecība un sabiedriskā ēdināšana.
(78)
UGT uzskata, ka ieguldījumu projekts radīs lielāku skaitu un labākas darbavietas, turklāt laikā, kad strauji pieaug ekonomikas un sociālās krīzes radītais bezdarbs. Tiek plānots, ka ieguldījumu projekts abās pārstrādes rūpnīcās radīs 150 tiešas darbavietas un daudzi amati būs augsti kvalificētiem darbiniekiem. Vēl 450 darbavietas varētu tikt radītas netieši, savukārt 5 000 pagaidu darbavietas tiks radītas būvniecības periodā. Ieguldījumu projekts veicinās apmēram 2 050 esošu darbavietu saglabāšanu, kuru nākotne bez ieguldījumu projekta būtu apdraudēta.
(79)
Turklāt UGT uzskata, ka ieguldījumu projekts palīdzēs sasniegt stingros vides un drošības standartus, jo pārstrādes rūpnīcas būs aprīkotas ar videi draudzīgāku tehnoloģiju.
(80)
UGT apgalvo, ka ieguldījumu projekts ir ļoti nozīmīgs, lai uzlabotu Portugāles nepietiekamo dīzeļdegvielas pārstrādes un ražošanas jaudu. Esošā pārstrādes jauda neapšaubāmi ir pārāk maza, lai segtu iekšzemes pieprasījumu, tādēļ Portugāle ir lielā mērā atkarīga no dīzeļdegvielas importa no citām valstīm (attiecīgi palielinās stratēģiskie riski). Samazinoties dīzeļdegvielas importam, samazināsies arī tekošā tirdzniecības konta deficīts, kuru lielā mērā rada enerģētikas pozīcijas.
(81)
Visbeidzot, UGT norāda, ka ieguldījumu projekts ir svarīgs ne tikai valstij, bet arī ES, jo tas izstrādāts, lai palīdzētu veidot videi draudzīgāku un ilgtspējīgāku ekonomiku.
4.5. Matoziņušas pašvaldības (CMM) piezīmes
(82)
CMM uzskata, ka darbavietu radīšana ievērojami ietekmēs reģionu. Matoziņušas pārstrādes rūpnīcā izveidojot kvalificētus amatus un nosakot darba samaksu virs vidējā līmeņa reģionā, tiks veicināta pirktspējas palielināšanās apgabalā un reģionā. Bruto pievienoto vērtību reģionā nozīmīgi ietekmēs pārstrādes darbības un vairāku simtu mazu un vidēju komerciālu un rūpniecības uzņēmumu darbība, jo īpaši tāpēc, ka reģionā bezdarba līmenis ir apmēram 13 % (kas ir virs vidējā līmeņa valstī). CMM uzskata, ka ieguldījumu projektam ir būtiska loma reģionā gan ekonomikas, gan sociālā izteiksmē.
4.6. Sinešas pašvaldības (CMS) piezīmes
(83)
CMS ir pārliecināta, ka Sinešas pārstrādes rūpnīcas jaunajām ražošanas iekārtām būs nozīmīga loma vietējās un reģiona rūpniecības attīstībā. Tiks pozitīvi ietekmēta reģiona sociālā attīstība, jo tiks izveidoti kvalificēti amati un lielāks skaits labāku mazo un vidējo uzņēmumu.
4.7. Confederação Geral dos Trabalhadores Portugueses (CGTP) piezīmes
(84)
CGTP uzskata, ka ieguldījumu projekts ļoti pozitīvi ietekmēs vidi un tas ir svarīgs Portugāles reģionālajai attīstībai šādu iemeslu dēļ:
i)
tā īstenošanas rezultātā pavērsies iespēja piedāvāt labākas kvalitātes produktu lielāku dažādību valsts organiskās ķīmijas rūpniecībai un arī eksportam. Tāpēc ieguldījumu projekts veicinās apstrādes rūpniecības specializācijas profila valorizāciju;
ii)
tiks radīts simtiem jaunu pastāvīgu darbavietu un vairāki tūkstoši pagaidu darbavietu būvniecības posmā, galvenokārt reģionos, kuros ir vislielākais bezdarbs Portugālē;
iii)
tas attīstīs vietējo ekonomiku mājokļu, tirdzniecības un viesnīcu jomā, kā arī cita veida saimniecisko darbību.
4.8. Associação Industrial Portuguesa (AIP) piezīmes
(85)
AIP norāda, ka ieguldījumu projekts neapšaubāmi veicinās pārticības palielināšanos ziemeļu un Alentežu (Alentejo) reģionos.
(86)
Saskaņā ar 2009. gada trešā ceturkšņa datiem Norte (Norte) reģionā bezdarbs bija 11,6 % (vidējais rādītājs valstī bija 9,8 %), un patlaban tas ir reģions ar visaugstāko bezdarba līmeni valstī; īpaši liels ir ilgu laiku bez darba palikušo skaits (puse no bezdarbniekiem meklē darbu gadu vai ilgāk). Pašreizējās sociālās krīzes apstākļos 500 tiešu un 200 pastāvīgu netiešu, kā arī apmēram 2 000 pagaidu darbavietu radīšana būvniecības posmā ir nozīmīgs devums reģionam.
(87)
Saskaņā ar 2009. gada trešā ceturkšņa datiem Alentežu reģionā bezdarba līmenis bija 10,2 %, kas bija viens no augstākajiem bezdarba līmeņiem salīdzinājumā ar vidējo rādītāju valstī, kas bija 9,8 %; īpaši liels bija ilgu laiku bez darba palikušo skaits (puse no bezdarbniekiem meklē darbu gadu vai ilgāk). Saistībā ar šo 100 tiešu un 250 pastāvīgu netiešu, kā arī apmēram 3 000 darbavietu radīšana būvniecības posmā ir nozīmīgs devums reģionam.
4.9. Konkurenta Nr. 1 piezīmes
4.9.1. Piezīmes par lēmumu sākt procedūru
(88)
Saskaņā ar konkurenta Nr. 1 viedokli ieguldījumu projektu var uzskatīt par tādu, kas vienīgi “paplašina esošu ražotni” RAP 34. punkta nozīmē. Nevar uzskatīt, ka ieguldījumu projekts ir viens vienots ieguldījumu projekts, jo ieguldījuma pamatlīdzekļi būtu “ekonomiski dalāmi” RAP 60. punkta nozīmē. Sinešas un Matoziņušas pārstrādes rūpnīcas ģeogrāfiski patiešām atrodas tālu viena no otras. Ieguldījumu projektā ir skaidri definēts atsevišķs ieguldījums katrā rūpnīcā. Pārstrādes rūpnīcas var izvēlēties vakuumiekārtu un viskozitātes samazināšanas procesa iekārtu, bet ne hidrokrekinga iekārtu, un otrādi. Tādējādi ieguldījumiem pārstrādes rūpnīcās nav noteikti jābūt tieši saistītiem. Jebkurā gadījumā pārstrādes rūpnīcas varētu darboties neatkarīgi viena no otras, un nebūtu nepieciešams tās integrēt. Turklāt Matoziņušas pārstrādes rūpnīca varētu pārdot savu saražoto vakuumgāzeļļu starptautiskos tirgos, un hidrokrekinga iekārtai Sinešā varētu izmantot importētu vakuumgāzeļļu.
(89)
Portugāle ir minējusi tikai tiešu un netiešu darbavietu radīšanu kā ieguldījumu projekta devumu reģionālajai attīstībai. Tāpēc nav iespējams pierādīt, ka ieguldījumu projekts veicina saskaņotu reģionālās attīstības stratēģiju un tā mērķis ir veicināt ekonomisko kohēziju (28). Ir grūti pieņemt, ka izdevumus vairāk nekā viena miljona euro apjomā katras tiešās darbavietas radīšanai var uzskatīt par īpašu devumu reģionālajai attīstībai. Saistībā ar šo atbalsta attiecība pret tiešajām darbavietām šim ieguldījumu projektam tiek salīdzināta ar iepriekšējiem Komisijas lēmumiem (tie uzrādīti tabulā, kurā sniegts pārskats par šo attiecību iepriekšējos Komisijas lēmumos). Turklāt konkurents Nr. 1 uzskata, ka ieguldījumu projekts nav saistīts ar iespējamu tirgus nepilnību.
(90)
Attiecībā uz formālo prasību par atbalsta stimulējošo ietekmi Petrogal pirms darbu sākšanas nav saņēmis priekšlīgumu no Portugāles. Tāpēc konkurents Nr. 1 secina, ka atbalsts neatbilst RAP 38. punktam.
(91)
No ekonomikas vērtējuma aspekta raugoties, konkurents Nr. 1 uzskata, ka atbalsts neatbilst nepieciešamības kritērijam un tam nav stimulējošas ietekmes. Ieguldījumu projekts ir produktīvs ieguldījums, kuru ekonomiski virza nelīdzsvarotība starp piedāvājumu un pieprasījumu un iespēja piekļūt jēlnaftai, kas ir smagāka un lētāka. Tas ir ieguldījums, reaģējot uz dīzeļdegvielas pieprasījuma dabisko attīstību. Visi citi operatori Eiropā veic līdzīgus ieguldījumus pārstrādes rūpnīcās bez valsts atbalsta. Tāpēc fakti liecina, ka ieguldījumu projekts tiktu īstenots jebkurā gadījumā, un tas nav saskaņā ar Komisijas 2009. gada 24. jūnija paziņojuma (turpmāk “paziņojums par padziļinātu novērtējumu”) 22. punktu (29).
(92)
Konkurents Nr. 1 uzskata, ka attiecīgie produkti ir šādi:
-
dīzeļdegviela (kas ir galaprodukts),
-
ligroīns (kas ir starpprodukts RAP 69. punkta nozīmē), attiecīgi naftas ķīmijas produkti, kurus iegūst no ligroīna, arī uzskatāmi par attiecīgajiem produktiem,
-
hidrokrekinga procesa atliekvielas (ja hidrokrekinga iekārta nav aprīkota ar pārstrādes iekārtu).
- Dīzeļdegviela
(93)
Konkurents Nr. 1 norāda, ka Petrogal ir vienīgais tirgus operators Portugālē, kuram ir jēlnaftas pārstrādes jauda. Petrogal apgādā savus konkurentus minētajā tirgū. Petrogal kontrolē lielākās benzīna un dīzeļdegvielas importa un uzglabāšanas iekārtas. Petrogal ir lielākais apkalpes staciju tīkls Portugālē. Petrogal ir dominējošs stāvoklis vai vismaz nozīmīga ietekme vairāku naftas produktu tirgos Portugālē. Konkurents Nr. 1 uzskata, ka attiecīgā tirgus novērtējumā jāietver ne tikai pārstrādāto produktu tirgus, bet jāvērtē arī konkurences situācija dīzeļdegvielas mazumtirdzniecības un vairumtirdzniecības tirgū.
- Ligroīns
(94)
Runājot par ligroīnu, konkurents Nr. 1 arī uzskata, ka, vērtējot attiecīgā produkta tirgu, tas nav jāskata ierobežoti tikai kā pārstrādāto produktu noiets, bet jāņem vērā arī pārstrādes darbības.
(95)
Runājot par attiecīgo ģeogrāfisko tirgu, kopējā dīzeļdegvielas importa un eksporta attiecība pret kopējo dīzeļdegvielas noietu Portugālē ir pārāk zema, lai būtu pamatoti par attiecīgo tirgu izvēlēties reģiona mēroga tirgu. Konkurents Nr. 1 uzskata, ka attiecīgais ģeogrāfiskais tirgus ir Portugāles tirgus.
(96)
Konkurents Nr. 1 uzskata, ka būtu jāņem vērā ENI darbības ietekmētajos produkta tirgos, jo, ja kāds uzņēmums var izšķirīgi ietekmēt cita uzņēmuma pārdošanas politiku, jāskata abu uzņēmumu kopējā tirgus daļa attiecīgajos tirgos.
(97)
Konkurents Nr. 1 secina, ka attiecībā uz dīzeļdegvielu RAP 68. punktā noteiktais tirgus robežlielums, kas ir 25 %, ir ievērojami pārsniegts. Tāpēc ieguldījumu projekta atbalsts ir veidots tā, lai subsidētu dominējošu tirgus operatoru, ļaujot tam noturēt un palielināt savu ietekmi tirgū. Tiks nopietni ietekmēta konkurence, un atbalsts ievērojami kropļos attiecīgos tirgus.
(98)
Var secināt, ka konkurents Nr. 1 uzskata, ka atbalsts ir darbības atbalsts, kas stiprina dominējoša operatora tirgus pozīciju attiecīgajos tirgos. Atbalstam nav stimulējošas ietekmes. Jebkurā gadījumā atbalsta negatīvā ietekme ir lielāka nekā tā iespējami pozitīvā ietekme.
4.9.2. Piezīmes, kas iesniegtas 2010. gada 15. septembra un 10. novembra vēstulēs (atbildot uz jautājumiem, kurus Komisija uzdeva 2010. gada 5. augustā un 13. oktobrī)
(99)
Līdzīgi ieguldījumu projekti ir veikti četrās pārstrādes rūpnīcās: Larabidā (La Rabida), Kasteljonā (Castellón), Kartahenā (Cartagena) un Bilbao (Bilbao). Mērķis bija tāds pats: palielināt aktīvu ienesīgumu, uzstādot jaunas pārstrādes iekārtas, kas dod iespēju maksimizēt vidēji smago destilātu ražošanu, samazināt mazuta ražošanu un pārstrādāt smagāku jēlnaftu. Konkurents Nr. 1 atsaucas arī uz līdzīgu ieguldījumu projektiem Itālijā (pārstrādes rūpnīcās Sannazaro (Sannazzaro) un Taranto (Taranto), ko īstenoja ENI), Vācijā (uzņēmumā Bayernoil), Lietuvā (uzņēmumā Mažeikių nafta) un Baltkrievijā (uzņēmumā Slavneft).
(100)
Attiecībā uz iespējamo atdeves koeficienta standartu šādiem ieguldījumiem nozarē konkurents Nr. 1 apgalvo, ka tam šāds standarts nav zināms, jo ieguldījumu projekta rentabilitāte parasti ir atkarīga no katra uzņēmuma kapitāla izmaksām un citiem faktoriem. Konkurents Nr. 1 uzskata, ka tā perioda laikā, kurā tika pieņemts lēmums par ieguldījumu projektu, atdeves koeficienta aizstājējam pārstrādes nozarē vajadzētu būt vismaz 10 %.
(101)
Konkurents Nr. 1 vispārīgi atsaucas uz importa šķēršļu pastāvēšanu saistībā ar attiecīgo ģeogrāfisko tirgu. Tas uzskata, ka galvenā problēma Portugālē ir Petrogal dominējošais stāvoklis tirgū, jo tas pilnībā kontrolē Portugāles pārstrādes jaudu un attiecīgi svarīgākos importa un eksporta termināļus. Tas arī apgalvo, ka Petrogal ir dominējošs stāvoklis produktu uzglabāšanas jaudas izteiksmē: daži neatkarīgi avoti (30) norāda, ka tā ir 90 % no tirgus. Tādējādi Petrogal daļa mazumtirdzniecības noietā Portugāles tirgū ir apmēram 45 % un pārdošanā, kas nav mazumtirdzniecība, tā ir 80 %.
(102)
Saistībā ar Komisijas jautājumu par to, vai konkurents ir saņēmis atteikumu, pieprasot pieeju Petrogal uzglabāšanas iekārtām, konkurents Nr. 1 nevarēja raksturot šādu situāciju.
(103)
Konkurents Nr. 1 uzskata, ka Portugālē pastāv uzglabāšanas jaudas ierobežojumi un uzglabāšanas izmaksas par līdzīgām iekārtām vai operācijām valstī ir lielākas nekā citās valstīs, piemēram, Spānijā un Itālijā (izmaksas ir par aptuveni 25 % lielākas).
(104)
Konkurents Nr. 1 uzskata, ka cena par importētu dīzeļdegvielu un dīzeļdegvielu, kas iegūta no Petrogal, ievērojami neatšķiras, jo cenas ir indeksētas, ņemot vērā pasaules cenas, un tām tiek pieskaitītas loģistikas izmaksas.
4.10. Konkurenta Nr. 2 piezīmes
4.10.1. Piezīmes par lēmumu sākt procedūru
(105)
Konkurents Nr. 2 uzskata, ka ieguldījumu projekts palielinās Petrogal dīzeļdegvielas ražošanas jaudu par apmēram 2,5 miljoniem tonnu, pārveidojot Portugāli no neliela dīzeļdegvielas importētāja par nozīmīgu eksportētāju.
(106)
Konkurents Nr. 2 apšauba atbalsta nepieciešamību, jo Petrogal pieder nozīmīgam uzņēmumam, kuru kontrolē ENI. Petrogal ir rentabls uzņēmums, kas veicis ievērojamus ieguldījumus gan izpētē un ieguvē pirms pārstrādes Brazīlijā un Angolā, gan pakārtotajā tirgū, lai izvērstu savu izplatīšanas tīklu Spānijā. Uzņēmumam ir priviliģēts stāvoklis Portugālē, jo tam pieder abas vienīgās pārstrādes rūpnīcas.
(107)
Petrogal ir vertikāli integrēts, un tas ir lielākais uzņēmums Portugālē, kas tirgo naftas produktus, un trešais lielākais konkurents Ibērijas pussalā.
(108)
Konkurents Nr. 2 uzskata, ka valsts atbalsts neatbilst formālajām prasībām par stimulējošo ietekmi, kā noteikts RAP 38. punktā. Ieguldījumu projekts ir ienesīgs darījums pats par sevi, kas atbilst Petrogal vidēja un ilgtermiņa stratēģiskajiem mērķiem, kuri tiks sasniegti jebkurā gadījumā.
(109)
Saskaņā ar konkurenta Nr. 2 viedokli ieguldījumu projekts palīdzēs apmierināt arvien pieaugošo iekšējo pieprasījumu pēc dīzeļdegvielas, ļaus Petrogal kļūt par neto eksportētāju uz citiem tirgiem (piemēram, Francijā un Spānijā) un palielinās Petrogal pārstrādes peļņu.
(110)
Konkurents Nr. 2 uzskata, ka atbalsta nepieciešamība jāizvērtē, pamatojoties uz paziņojuma par padziļinātu novērtējumu 2.3. iedaļas noteikumiem.
(111)
Konkurents Nr. 2 atsaucas uz PFC Energy ziņojumu, kas minēts 31. zemsvītras piezīmē, saskaņā ar kuru Petrogal ieguldījumu projekts pastāvēja jau 2006. gadā. Ieguldījumu projektu var veikt tikai Matoziņušas un Sinešas reģionā (nevis tāpēc, ka tās būtu atbalstāmas teritorijas, bet gan tāpēc, ka tajās atrodas pārstrādes rūpnīcas).
(112)
Visbeidzot, konkurents Nr. 2 uzskata, ka vienkārši nav citas vietas, kurā veikt ieguldījumu esošas pārstrādes rūpnīcas pārveidošanai.
(113)
Konkurents Nr. 2 iesniedza piezīmes tikai par dīzeļdegvielu.
- Pārstrādāto produktu tirgus
(114)
Konkurents Nr. 2 paskaidro, ka, kaut gan importam nav juridisku šķēršļu, uz to attiecas stingri nosacījumi (vai pat ierobežojumi), ko nosaka vairāki fiziski faktori (piemēram, nav vietu importēto preču uzglabāšanai, šādu vietu dislokācija un īpašnieku struktūra, ierobežojumi sekundārajā loģistikas tīklā) un tirgus struktūras faktori (spēja noteikt pārstrādāto produktu cenas).
- Vairumtirdzniecības līmenis
(115)
Portugāles konkurences iestādes ziņojumā Relatório final sobre os sectores dos combustíveis líquidos e do gás engarrafado em Portugal (31) (turpmāk “iestādes ziņojums”) norādīts, ka citi Portugāles tirgus dalībnieki importē 90 % no kopējā dīzeļdegvielas importa apjoma, un tādēļ tiem rodas ievērojamas grūtības. Konkurents Nr. 2 uzskata, ka visu šo faktoru dēļ Portugāles tirgus ir noslēgtāks nekā salīdzināmi citu valstu tirgi.
(116)
Konkurents Nr. 2 uzskata, ka attiecīgā tirgus novērtējumam nav jābūt ierobežotam un nav jāattiecas tikai uz pārstrādāto produktu tirgu, bet tam jāaptver arī izplatīšanas un noieta kanāli (mazumtirdzniecības un vairumtirdzniecības kanāli). Ieguldījumu projekta īstenošanas rezultātā ražošana palielināsies par 2,5 miljoniem tonnu gadā, un Portugāle kļūs par valsti, kurā gada laikā veidosies 1,6 miljonu tonnu dīzeļdegvielas pārpalikums un vēl 0,5 miljoni tonnu biodīzeļdegvielas gadā, kas tiks saražota Sinešas pārstrādes rūpnīcā.
- Pārdošana vairumtirdzniecībā un mazumtirdzniecībā
(117)
Saskaņā ar iestādes ziņojumu šā līmeņa noietu dīzeļdegvielas izplatīšanas struktūrā uzskata par otrā līmeņa noietu. Dīzeļdegvielas cena būs atkarīga no cenas, par kādu tā tiks pirkta pārstrādes rūpnīcā, vai no importa cenas, kam pieskaitītas transporta un uzglabāšanas izmaksas, un no pārdošanas uzcenojuma.
(118)
Konkurents Nr. 2 uzskata, ka Petrogal konkurē arī izplatīšanas līmenī un tam ir nepārprotama konkurences priekšrocība šāda iemesla dēļ: atbalsts, kas Petrogal tiek piešķirts dīzeļdegvielas ražošanas izmaksu samazināšanai, nostiprinātu uzņēmuma pašreizējo dominējošo stāvokli Portugāles tirgū (51 % vairumtirdzniecības tirgū un 37 % mazumtirdzniecībā).
(119)
Konkurents Nr. 2 uzskata, ka attiecīgais ģeogrāfiskais tirgus ir ne lielāks kā Ibērijas tirgus. Attiecīgais ģeogrāfiskais tirgus var būt EEZ mēroga tirgus, vienīgi ja dīzeļdegvielas imports faktiski konkurē ar Portugālē pārstrādāto dīzeļdegvielu (tātad tiek pieņemts, ka nav juridisku vai ekonomikas šķēršļu pieejai tirgum).
(120)
Atbalsts ieguldījumam ietekmēs Petrogal konkurentus Ibērijas tirgū, jo Spānijā esošās pārstrādes rūpnīcas līdzīgus ieguldījumus (ar ļoti līdzīgiem stratēģiskiem mērķiem) ir veikušas bez atbalsta.
(121)
Ja vairumtirdzniecības un mazumtirdzniecību noietu uzskata par daļu no attiecīgā produktu tirgus, Petrogal tirgus daļa valsts un vietējā mēroga tirgū ievērojami pārsniedz RAP 68. punktā noteikto robežlielumu, kas ir 25 %, un atbalstu nedrīkstētu piešķirt.
(122)
Konkurents Nr. 2 uzskata, ka piedāvājuma pusē benzīna un dīzeļdegvielas vairumtirdzniecības tirgū pastāv augsta koncentrācija (četru galveno tirgus dalībnieku tirgus daļa ir vairāk nekā 95 %), kā savā ziņojumā norāda Portugāles konkurences iestāde.
(123)
Petrogal lēstā tirgus daļa Portugāles dīzeļdegvielas vairumtirdzniecības tirgū apjoma izteiksmē ir 35-45 %. Konkurents Nr. 2 uzskata, ka ieguldījumu projekta īstenošanas rezultātā veidosies papildu ražošanas jauda 2,5 miljonu tonnu apmērā, un, skatot projektu saistībā ar citiem Petrogal veiktiem projektiem, Petrogal varēs ne tikai apmierināt iekšējo pieprasījumu Portugāles dīzeļdegvielas tirgū, bet arī eksportēt gandrīz 2 miljonus tonnu dīzeļdegvielas uz kaimiņvalstīm (Spāniju un Franciju).
4.10.2. Piezīmes, kas iesniegtas 2010. gada 10. septembra vēstulē, atbildot uz Komisijas 2010. gada 4. augusta pieprasījumu sniegt informāciju
(124)
Konkurents Nr. 2 norāda, ka nozares līmenī nav noteikts atdeves koeficienta standarts, jo uzņēmumiem ir sava mērķa likme, kas var atšķirties atkarībā no katra ieguldījumu projekta rakstura. Konkurents Nr. 2 norāda piecas pārstrādes rūpnīcas, kurās līdzīgi ieguldījumu projekti par kopējo summu vairāk nekā EUR 6 miljardi veikti bez valsts atbalsta.
(125)
Konkurents Nr. 2 norāda, ka uzglabāšanas jauda un ostu iespējas ir ierobežotas. Tāpēc sūtījumi uz Portugāli tiek veikti mazākos apjomos, un rezultātā veidojas lielākas izplatīšanas izmaksas, kuras ietekmē galīgo mazumtirdzniecības un vairumtirdzniecības uzcenojumu.
(126)
Attiecībā uz uzglabāšanas iespējām konkurents Nr. 2 norāda, ka iekārtas parasti izmanto īpašnieks (piemēram, Petrogal) savām vajadzībām. Gadījumos, kad uzglabāšanas iekārtas pieder trešām personām, pieejamās uzglabāšanas iespējas ir mazas ar citiem operatoriem noslēgto ilgtermiņa līgumu dēļ.
(127)
Konkurents Nr. 2 uzskata, ka salīdzinājumā ar konkurentiem Petrogal ir priekšrocība saistībā ar dīzeļdegvielas noieta cenu: saskaņā ar aplēsēm tā ir apmēram USD 3-5 par tonnu, un to nosaka uzņēmuma dominējošais stāvoklis saistībā ar uzglabāšanas iespējām.
5. PORTUGĀLES PIEZĪMES
5.1. Piezīmes par lēmumu sākt procedūru
(128)
Portugāle norāda, ka tikšanās, kurā piedalījās Portugāles iestādes un Komisijas dienesti, faktiski notika 2009. gada 11. martā. Tā precizē, ka ieguldījumu projekts nav aizstāšanas vai modernizācijas projekts, bet gan pārveidošanas projekts, kas faktiski maina pārstrādes procesu, lai labāk apmierinātu pieaugošo pieprasījumu pēc dīzeļdegvielas. Portugāle piebilst, ka EIB nodrošinās finansējumu un atbalsts nodokļu atlaides veidā tiks piešķirts, sākot no 2011. gada. Portugāle arī uzskata, ka, vērtējot ieguldījumu projektu kā īpašu atbalstu, nevajadzētu pastiprināt vērtēšanas noteikumus. Uz ieguldījumu projekta līgumu un atbalsta līgumu, kas noslēgti starp Portugāli un saņēmēju, attiecas priekšnosacījums par pozitīvu Komisijas lēmumu. Tā kā ieguldījumu projekts un atbalsta līgumi jau bija iesniegti Komisijai paziņošanas posmā, Portugāle ierosina iesniegt administratīvu vēstuli ar līgumu spēkā stāšanās datumu, pievienojot tai lēmuma sākt procedūru 8. lappusē minēto ieguldījumu projektu un atbalsta līgumus.
5.1.1. Piezīmes par ieguldījumu projektu
(129)
Portugāle uzskata, ka ieguldījumu projekts ir sākotnējs ieguldījums, uz kuru attiecas šādas kategorijas: esošas ražotnes paplašināšana vai ražošanas procesa būtiskas pārmaiņas.
(130)
Saskaņā ar Portugāles informāciju jaunā vakuumdestilācijas iekārta un jaunā hidrokrekinga iekārta ļaus ražot dīzeļdegvielu lielākā apjomā un attiecīgi pielāgot dīzeļdegvielas ražošanu tirgus vajadzībām. Šāda pielāgošana nav iespējama esošajā pārstrādes sistēmas konfigurācijā, kas ir salīdzinoši neelastīga, lai benzīna ražošanu pārveidotu par dīzeļdegvielas ražošanu.
(131)
Jaunā vakuumdestilācijas iekārta un viskozitātes samazināšanas iekārta Matoziņušas rūpnīcā, jaunā hidrokrekinga iekārta Sinešas rūpnīcā un sākotnējās pārstrādes iekārtas darbosies vienlaikus. Tādēļ Portugāle uzskata, ka ieguldījumu projekts paplašina ražošanas sistēmu, būtiski mainot ražošanas procesu.
(132)
Portugāles iestādes paskaidro, ka procesa jaunā konfigurācija pastiprinās darbības un funkcionālās papildsaiknes starp abām rūpnīcām: vakuumgāzeļļa [..] tiks transportēta no Matoziņušas uz Sinešu, smagais ligroīns [..] - no Sinešas uz Matoziņušu. Ieguldījumu projekts tiek īstenots integrētā pārstrādes sistēmā: Sinešas un Matoziņušas pārstrādes rūpnīcas ir nedalāmas, jo īpaši dīzeļdegvielas ražošanas optimizēšanas nolūkā. Netiek ievērots vienīgi ģeogrāfiskais kritērijs (“tiešais ģeogrāfiskais atrašanās tuvums”). Tomēr ieguldījumu projekta sadalīšana divās daļās būtu mākslīga, jo projekts ir tehniski, funkcionāli un stratēģiski nedalāms (32).
5.1.2. Piezīmes par tirgus un attiecīgo produktu raksturojumu
(133)
Portugāle uzskata, ka attiecīgie produkti ir dīzeļdegviela un smagais ligroīns: dīzeļdegviela ir ieguldījuma ekonomiskais virzītājs, bet smagais ligroīns ir ar Sinešā veikto ražošanu tehniski saistīts blakusprodukts.
(134)
Pārkonfigurēto pārstrādes rūpnīcu saražoto smago ligroīnu izmantos iekšzemē, Petrogal aromātisko vielu ražošanā Matoziņušā, un tas aizstās importu (92 % importa avotu atrodas ārpus ES). Ieguldījumu projekts palielinās smagā ligroīna ražošanu tikai Sinešā (par [200-250] tūkstošiem tonnu gadā) (33). Sinešā papildus saražotais smagais ligroīns aizstās Matoziņušā patlaban importētos apjomus un netiks pārdots trešām personām.
(135)
Portugāle paskaidroja, ka ieguldījums Matoziņušas pārstrādes rūpnīcā neattiecas uz īpašajām iekārtām, kuras pārstrādā smago ligroīnu reformerā, kas ir starpprodukts aromātisko vielu (t. i., ligroīna atvasinājumu) ražošanā, un attiecīgi pārstrādā reformeru ligroīna atvasinājumos Petrogal Matoziņušas aromātisko vielu ražotnē (tie tiek pārdoti tirgū par tirgus cenām otrās paaudzes naftas ķīmijas rūpniecībai). Aromātisko vielu rūpnīcas maksātā cena par reformeru nemainīsies, jo tā ir indeksēta, izmantojot [10-20] % no ligroīna importa paritātes un [80-90] % no benzīna eksporta paritātes.
(136)
Portugāle uzskata, ka attiecīgais valsts mēroga tirgus ir atvērts un konkurētspējīgs un tajā nav šķēršļu tirdzniecībai. Dīzeļdegvielas cenu pamatā ir jēlnaftas cena un pārstrādes izmaksas. Pārstrādes rūpnīcām jākonkurē ar importu. Portugāle uzskata, ka attiecīgais ģeogrāfiskais tirgus ir Ziemeļrietumeiropa.
(137)
Saskaņā ar iepriekšējiem Komisijas lēmumiem ligroīns ir starptautiski tirgots produkts un attiecīgā produkta tirgus ir vismaz Rietumeiropa.
(138)
Grupas līmenī (neiekļaujot ENI rādītājus, jo šis uzņēmums neveic ne pārstrādes, ne mazumtirdzniecības darbības Ibērijas tirgū, un saskaņā ar Herfindāla-Hiršmana (Herfindahl-Hirschman) indeksu (HHI) tā koncentrācijas līmenis Eiropā ir zems) tirgus daļa ir mazāka par 25 % reģionā.
5.1.3. Piezīmes saistībā ar projektu Eiropas, valsts un reģiona mēroga stratēģijas ietvaros
(139)
Portugāle uzsver, ka ieguldījumu projekts atbilst valsts vai Eiropas mēroga stratēģiskajiem mērķiem. Maksimāli palielinot dīzeļdegvielas ražošanu, kas saskaņā ar aplēsēm varētu būt par [1-3] miljoniem tonnu gadā, sākot no 2011. gada, radīsies iespēja labāk izmantot valsts pārstrādes sistēmas pārstrādes jaudu. Tādējādi būs iespējams labāk saskaņot piedāvājumu ar pieprasījumu, novērst ievērojamo dīzeļdegvielas deficītu un samazināt pārmērīgo benzīna ražošanu.
(140)
Portugāle apgalvo, ka ieguldījumu projekts samazinās atkarību no Krievijas izcelsmes dīzeļdegvielas importa, un šis ir Komisijas (2008. gada Otrajā stratēģiskajā enerģētikas pārskatā: ES energoapgādes drošības un solidaritātes rīcības plāns (34)) un dalībvalstu pieņemts mērķis.
(141)
Pieprasījums pēc dīzeļdegvielas ir palielinājies un turpinās palielināties laikā starp 2000. un 2025. gadu, bet pārstrādes rūpnīcas ar savu pašreizējo konfigurāciju var tikai minimāli pielāgoties pieprasījuma attīstībai, ja netiek veikti nozīmīgi ieguldījumi to pārkonfigurēšanai. Petrogal ieguldījumā ir ņemta vērā pieprasījuma palielināšanās, un tas samazina atkarību no importa un ar to saistītiem piegādes riskiem.
(142)
Ieguldījumu projekts veicinās atmosfēras izmešu samazināšanu, un tiks optimizēta iekārtu energoefektivitāte. Energoracionalizācijas pasākumi ļaus pašreizējo enerģijas patēriņu pārstrādes rūpnīcās samazināt par [..] %.
(143)
Uzsākot ražošanu pārveidotajās rūpnīcās, tiks pārstrādāts tāds pats kravu apjoms, bet ar ievērojami lielāku konvertēšanas jaudu, zemāku enerģijas patēriņu un mazākām emisijām.
(144)
Portugāle apgalvo, ka ietekmei uz gaisa piesārņojumu ir liela nozīme, jo ieguldījumu projekts samazinās pārstrādes rūpnīcu kā nemainīga avota emisijas un attiecīgi veicinās reģionālo un valsts gaisa kvalitātes mērķu sasniegšanu.
(145)
Reģiona līmenī ieguldījumu projekta nozīme tiek atzīta tādējādi, ka projekts paredz pārstrādes rūpnīcu degvielas portfelī ieviest dabasgāzi un aizstāt patlaban ar tvaiku darbināmo ražošanas sistēmu ar koģenerācijas iekārtu.
(146)
Valsts līmenī vides ieguvumus var novērtēt, ņemot vērā devumu to mērķu sasniegšanā, kuri noteikti valsts programmā sēra dioksīda un slāpekļa oksīdu samazināšanai atmosfēras piesārņojumā (35).
(147)
Ieguldījumu projekts uzlabos dīzeļdegvielas kvalitāti un attiecīgi samazinās transportlīdzekļu radīto atmosfēras piesārņojumu. Ieguldījumu projekts arī pozitīvi ietekmēs bioloģiskos faktorus (floru un faunu) un ainavu.
5.1.4. Piezīmes par devumu reģionālajai attīstībai
(148)
Portugāle norāda, ka ieguldījumu projekts ir nozīmīgs devums reģionālajai attīstībai, ņemot vērā tā īstenošanu divos mazāk labvēlīgos reģionos, kuros ir augsts bezdarba līmenis. Abi reģioni ir atbilstīgas teritorijas saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu, un reģionālā atbalsta maksimālais standartlīmenis lieliem uzņēmumiem ir 40 % (Sinešā, kas atrodas Alentežu reģionā) un 30 % (Matoziņušā, kas atrodas Norte reģionā), kā noteikts Portugāles reģionālā atbalsta kartē. Abi reģioni ir konverģences mērķa reģioni (kā definēts ES reģionālajā politikā), un IKP uz vienu iedzīvotāju ir mazāks par 75 % no vidējā rādītāja Eiropā.
(149)
Portugāle uzskata, ka Sinešas un Matoziņušas pārstrādes rūpnīcas ir reģiona ekonomikas pamatpīlāri. Portugāle paredz, ka ieguldījumu projekts ārkārtīgi pozitīvi ietekmēs nodarbinātību, un, vispārīgi runājot, Norte un Alentežu reģiona ekonomikas struktūru.
i) Sineša
(150)
Sinešas pārstrādes rūpnīca atrodas Alentežu, kas ir reģions, kurā IKP ir par 6 % zemāks par vidējo rādītāju valstī. Reģionā ir neliels skaits uzņēmumu un nav modernu pakalpojumu attīstības atbalstam un inovācijām. Bezdarba līmenis 2009. gada trešajā ceturksnī bija 10,2 %, kas ir par 0,4 % vairāk nekā vidēji valstī, un kopš tā laika tas ir palielinājies un 2010. gada trešajā ceturksnī sasniedza 11,6 % (par 0,7 % vairāk nekā vidēji valstī).
ii) Matoziņuša
(151)
Matoziņušas pārstrādes rūpnīca atrodas Norte reģiona Portu (Oporto) apgabalā. Patlaban Norte ir visnabadzīgākais NUTS II (Statistiski teritoriālo vienību nomenklatūra) reģions Portugālē, un 2008. gadā IKP uz vienu iedzīvotāju bija par apmēram 20 % zemāks nekā vidējais rādītājs valstī. Reģiona ekonomikas izaugsmes rādītājs atpaliek no vidējā rādītāja ES un Portugālē, un reģionā ir ļoti mazs kvalificētu darbinieku skaits. Bezdarba līmenis pieauga no 11,6 % 2009. gada trešajā ceturksnī līdz 13,2 % 2010. gada attiecīgajā periodā un ievērojami pārsniedz vidējo līmeni valstī (kas bija 9,8 % 2009. gadā un 10,9 % 2010. gadā).
5.1.5. Darbavietas un apmācība
(152)
Portugāle apgalvo, ka darbības posmā ieguldījumu projekts radīs apmēram 150 jaunu tiešo darbavietu saistībā ar pārstrādes iekārtu darbību abās pārstrādes rūpnīcās.
(153)
Attiecība starp ieguldījuma izdevumiem un radīto tiešo darbavietu skaitu rāda, ka pārstrāde ir ļoti kapitālietilpīga nozare. Turklāt nozarē nepieciešama īpaša apmācība un kvalificēti darbinieki.
(154)
Ieguldījumu projektam ir ievērojams potenciāls radīt netiešās darbavietas, jo jaunās iekārtas palielinās pārstrādes rūpnīcu tehnoloģisko sarežģītību un būs nepieciešams biežāk veikt tehnisko apkopi. Tā kā abās rūpnīcās pastāv darbu apakšuzņēmumu politika, palielināsies pieprasījums pēc specializētu darbinieku sniegtiem pakalpojumiem. Portugāle uzskata, ka “pārstrādes iekārtu pārveidošana nozīmīgi ietekmēs valsts rūpniecības struktūru, jo īpaši mašīnbūves, elektroenerģijas un būvniecības nozarē. Aplēses liecina, ka noslogotākajā periodā abu rūpnīcu būvniecībā būs iesaistīti ap 3 000 strādnieku” un “tiek plānots radīt apmēram 450 netiešas pastāvīgas darbavietas”. Šādām darbavietām būs nepieciešami kvalificēti darbinieki, kuru darba samaksa parasti ir lielāka nekā vidēji tirgū, tādējādi tiek plānota nozīmīga sociālā un ekonomikas ietekme uz apkārtējo sabiedrību, jo īpaši Sinešas apgabalā.
(155)
Attiecībā uz to, vai attiecība - trīs netiešas darbavietas uz vienu tiešo darbavietu -, kā norādīts ieguldījumu projektā un liecina izmantotā metodoloģija, ir attaisnota, Portugāle norāda, ka šī attiecība jāsalīdzina ar koeficientiem citos ieguldījumu projektos tajā pašā nozarē. Atsaucoties uz diviem citiem Komisijas apstiprinātajiem valsts atbalsta pasākumiem (Komisijas Lēmums N 898/06 un N 899/06 attiecīgi par Repsol Polimeros un Artensa naftas ķīmijas projektu) (36), Portugāle uzskata, ka šajā ieguldījumu projektā ierosinātā attiecība starp tiešām un netiešām darbavietām ir konservatīvāka un reālistiskāka nekā Repsol Polimeros gadījumā (15 netiešas darbavietas uz katru tiešo darbavietu), kaut gan abi projekti attiecas uz rūpnīcām, kurās arī iepriekš ir veikta pārstrādes darbība, un tās tiek paplašinātas vai uzlabotas. Portugāle arī norādījusi, ka šī ieguldījumu projekta summas ir līdzīgas Artensa projekta summām, kas ir projekts, kuru sāk no nulles (t. i., darbības veikšanas vietā iepriekš nav bijis nekādu iekārtu). Portugāle arī ņem vērā PEI indeksu (personāla efektivitātes indeksu) - standartu, ko naftas nozarei izstrādājis uzņēmums HSB Solomon Associates LLC. Šis indekss rāda nostrādāto stundu skaitu saistībā ar EDC (ekvivalenta destilācijas jauda), un vispārīgi tas nozīmē to darbavietu skaitu, kas radītas saistībā ar vienu barelu pārstrādātas jēlnaftas. Jaunākajā ziņojumā (ar 2008. gada rādītājiem) saņēmēja kopējais indekss bija [50-70], un tas tiek salīdzināts ar izpētes vidējā rādītāja vērtību, kas ir 113,7, un 206,8, kas ir vidējais rādītājs Dienvideiropā un Centrāleiropā. Ar šo indeksu tiek parādīts to strādnieku skaits, kuri iesaistīti pārstrādes rūpnīcas iekšējos procesos, [..], un atbalsta grupas darbību pastāvēšana, pamatojoties uz pastāvīgi sniegtiem ārējiem pakalpojumiem. Portugāle uzskata, ka ārēju pakalpojumu izmantošana nodrošina netiešu darbavietu radīšanu un attaisno cerības saistībā ar to, ka attiecība starp netiešajām un tiešajām darbavietām būs lielāka nekā Artensa projektā. Tādēļ Portugāle secina, ka salīdzinājumā ar šajā apsvērumā minētajiem Komisijas lēmumiem Repsol Polimeros projektā šī stratēģija izmantota pilnā mērā (minimāli tiek izmantoti iekšējie resursi un maksimāli - ārējie). Artensa gadījumā parādās pretēja tendence: iekšējo un ārējo resursu izmantošana ir līdzsvarota. Portugāle uzskata, ka ierosinātā attiecība 3:1 atbilst koeficientam pārstrādes rūpniecībā un tā pareizi atspoguļo to, kādā mērā Petrogal darbības tiks nodotas ārējiem pakalpojumu sniedzējiem (piemēram, tehniskās apkopes jomā).
(156)
Jaunākajā sniegtajā informācijā Portugāle pamato šo apgalvojumu, citējot jaunāku Komisijas dokumentu (37), no kura, pēc Portugāles domām, izriet koeficients robežās starp 4:1 un 6:1: “tādējādi, kamēr nozarē tieši nodarbināto skaits ES ir tikai 100 000, var uzskatīt, ka apmēram 400 000-600 000 darbavietu ir tieši atkarīgas no ES pārstrādes rūpniecības”. Minētā dokumenta 41. zemsvītras piezīmē norādītais apgalvojums “vēl 600 000 darbavietu saistībā ar loģistiku un pārdošanu” varētu pat attaisnot attiecību 12:1.
(157)
Oficiālās izmeklēšanas posmā Portugāle iesniedza Komisijai dokumentu (izmaksu un ieguvumu analīzi), kurā skaitliski izteikts ieguldījumu projekta garantēto darbavietu skaits, jo bija skaidrs, ka saskaņā ar alternatīvo scenāriju bez ieguldījuma veikšanas Petrogal vajadzētu ieviest dažus restrukturizācijas pasākumus, tostarp darbaspēka samazināšanu. Ja ieguldījumu projekts netiktu veikts, “pavisam tiktu zaudētas 1 240 darbavietas: 150 tiešās un 450 netiešās darbavietas (tiešas projekta īstenošanas rezultātā) papildus aplēsēm par zaudētām 160 tiešām un 480 netiešām darbavietām izmaksu samazināšanas pasākumu dēļ, kurus vajadzētu īstenot situācijā, kad pārstrādes rūpnīcās to pašreizējā konfigurācijā samazinātos pārstrādes peļņas normas”.
(158)
Portugāle uzsver, ka ieguldījumu projekts galvenokārt paredz kvalificētu darbinieku izmantošanu, kuru darba samaksa būtu [..] vidējās algas attiecīgajā vietējā tirgū. Rezultātā sociāli ekonomiskā ietekme uz apkārtējo sabiedrību veicinātu citu uzņēmumu un darbību attīstību. Tādējādi ieguldījumu projekts dotu labumu infrastruktūras un tehnisko iespēju izveidei un atjaunošanai Portu un Sinešas reģionā, nodrošinot nepieciešamos apstākļus, lai šie reģioni varētu pāriet uz jaunu posmu dzīves kvalitātes un konkurētspējas ziņā.
(159)
Savā atbildē Portugāle norāda, ka “būvniecības posmā projekts nozīmīgi ietekmēs valsts rūpniecības struktūru, veicinot vietējo uzņēmumu izveidi un attīstību”. Pilnā apmērā uzsākot darbību, projekts veicinās jaunu, ar tehnisko apkopi saistītu uzņēmumu attīstību, tādējādi tas arī turpmāk konsolidēs reģiona dinamiku”. Tādēļ “ar šo iniciatīvu Petrogal palīdzēs līdzsvarot mazāk attīstītu reģionu konkurētspēju pret vidējo līmeni valstī. Visbeidzot, projekts pozitīvi ietekmēs uzņēmējdarbību Alentežu reģionā un tās pozīciju ārvalstu tirgos”.
(160)
Turklāt, palielinot izejvielu un pārstrādāto produktu plūsmu starp abām pārstrādes rūpnīcām, ieguldījumu projekts varētu dot ļoti pozitīvu ietekmi uz ostu infrastruktūru Sinešā un Leiksjē (Leixões) (38), jo ievērojami tiks palielināta to darbība un izmantošana, tātad arī darbības rezultāti.
(161)
Visbeidzot Portugāle uzskata, ka Petrogal plānotais ieguldījumu projekta ekspluatācijas periods būs vismaz 30 gadu, kas liecina par ilgtermiņa apņemšanos saistībā ar reģiona, valsts un ES mērķiem.
(162)
Ieguldījumu projekta devums būs arī cilvēkresursu potenciāla pastiprināšana reģionā. Lai apmācītu ieguldījumu projektā iesaistītos darbiniekus neatkarīgi no tā, vai tie tiek pieņemti darbā no jauna vai ir pašreizējie darbinieki, tiks izveidotas profesionālās kvalifikācijas un apmācību struktūras sadarbībā ar Alentežu Piekrastes tehnisko koledžu (39) Sinešas Rūpniecības un loģistikas zonas (40) uzņēmējdarbības centrā.
(163)
Par saiknēm ar pētniecības un izstrādes projektiem un sadarbību ar universitātēm Portugāle norāda, ka abas pārstrādes rūpnīcas ir izskatāmas par reģionālās attīstības centriem pētniecības un apmācības ziņā. Portugāle norāda uz ieguldījumu projekta plānoto pozitīvo ietekmi un tā potenciālu piesaistīt jaunus līgumus starp Petrogal un izglītības centriem zinātnes un inženierzinātnes jomā.
(164)
Portugāle savās piezīmēs norāda, ka ieguldījuma attiecība pret radīto darbavietu skaitu liecina par pilnīgi saprātīgu rādītāju, īpaši ņemot vērā to, ka pārstrāde ir lielā mērā kapitālietilpīga nozare un tajā nepieciešami augsti kvalificēti darbinieki un lieli ieguldījumi prasmīga darbaspēka apmācībā. Tikpat augstu atbalsta attiecību pret vienu radīto darbavietu Komisija apstiprinājusi Repsol Polimeros un Artensa naftas ķīmijas projektos (41).
(165)
Pēc Komisijas pieprasījuma sagatavot izmaksu un ieguvumu analīzi un projekta novērtējumu salīdzināšanai ar novērtējumu, kāds tiek prasīts lieliem projektiem, kurus līdzfinansē no struktūrfondiem (42), Portugāle iesniedza dokumentu, kura galvenais mērķis bija skaitliski izteikt no ieguldījumu projekta izrietošos sociālos un ekonomiskos ieguvumus. Dokumentā norādīta ekonomiskā ietekme, ko rada ieguldījuma pozitīvais devums, piemēram: nodokļi, kas maksājami saistībā ar projektu, tiešā nodarbinātība (nodokļi), netiešā nodarbinātība (nodokļi), ietaupītais atbalsts saistībā ar bezdarba novēršanu, patēriņa nodoklis (PVN), mazāka CO2 emisija saistībā ar transporta un rūpniecības nozari, novērsti Portugāles valdības ārējā parāda procentu maksājumi, krava un dīkstāve (nodokļi), papildu ieņēmumi Leiksjē ostai un atbalsts vietējās sabiedrības attīstībai.
(166)
Ieguldījumu projekta dotais labums vietējā mērogā ir šāds: patēriņa nodoklis (PVN), papildieņēmumi Leiksjē ostai, atbalsts vietējās sabiedrības attīstībai (viss kopā veido EUR 49 miljonus neto pašreizējā vērtībā), savukārt citi ieguvumi aplūkojami valsts mērogā (visi kopā tie veido EUR 454 miljonus neto pašreizējā vērtībā), jo tie dod labumu visai valsts ekonomikai, tādēļ tos tikai daļēji var saistīt ar attiecīgajiem reģioniem. Pieņemot, ka valsts gūtais labums ir proporcionāli sadalīts starp Portugāles reģioniem atbilstīgi to attiecīgajai ekonomiskajai nozīmei, un tā kā Norte un Alentežu reģions 2007. gadā veidoja 34,8 % no Portugāles valsts IKP, kopējais reģionālais ieguvums (kas ir EUR 195 miljoni neto pašreizējā vērtībā) ievērojami pārsniedz ieguldījumu projektam piešķirtā atbalsta izmaksas (kas ir EUR 121 miljons neto pašreizējā vērtībā).
5.1.6. Piezīmes par atbalsta nepieciešamību
(167)
Portugāle uzsvēra, ka atbalsts faktiski un izšķirīgi veicinājis Petrogal lēmumu veikt ieguldījumu, jo tas bija nepieciešams uzņēmuma rentabilitātes nodrošināšanai. Galp direktoru padome 2008. gada 5. martā apstiprināja ieguldījumu projektu, kad tā no valsts iestādēm bija saņēmusi vēstuli par atbilstīgumu, kas bija sagatavota 2007. gada 23. janvārī. Pirmās saistības iekārtu pasūtīšanai datētas ar 2008. gada 14. martu, kas ir pēc atbalsta līgumu parakstīšanas ar Portugāles valdību 2008. gada 10. martā.
(168)
Bez atbalsta ieguldījumu projekts netiktu īstenots, jo nebūtu nodrošināta tā rentabilitāte.
(169)
Galp direktoru padome 2001. gadā pieņēma lēmumu, saskaņā ar kuru tika noraidīts agrāk izstrādātais plāns par Matoziņušas pārstrādes rūpnīcas uzlabošanu, jo projekta kapitāla atdeve bija mazāka nekā Galp Energia vidējās svērtās kapitāla izmaksas pārstrādes nozarē.
(170)
Galp direktoru padome 2005. gadā atkārtoti izskatīja stratēģiskās iespējas veikt abu pārstrādes rūpnīcu pārveidošanas projektu. Pēc tam, kad iekšēji tika pētīti alternatīvi ieguldījumu projekti, Sinešas un Matoziņušas pārveidošanas projekts 2008. gada martā tika iesniegts direktoru padomei apstiprināšanai. Iekšējās atdeves koeficients saistībā ar pārskatīto ieguldījumu, kas bija EUR [..] miljoni, tika lēsts [8-10] % apmērā bez stimula, kas par [..] procentpunktiem pārsniedza Galp Energia vidējās svērtās kapitāla izmaksas pārstrādes darbībām (tās tika noteiktas [7-9] % apmērā).
(171)
Galp direktoru padomes 2008. gada marta lēmuma pamatā bija ieguldījumu projekta iekšējās atdeves koeficienta pamatotības analīze.
3. tabula
Ar atbalstu
Neto pašreizējā vērtība
EUR [100-150] miljoni
Atdeves koeficients/iekšējās atdeves koeficients
[9-11] %
Bez atbalsta
Neto pašreizējā vērtība
EUR [1-50] miljoni
Atdeves koeficients/iekšējās atdeves koeficients
[8-10] %
Avots: GALP
(172)
Saskaņā ar Galp Energia administratīvās komitejas 2008. gada 10. janvāra apspriedēm uzņēmuma vidējās svērtās kapitāla izmaksas un iekšējā “minimālās rentabilitātes likme” (riska prēmija, kuru pieskaita kapitāla izmaksām (43)) piegādes, pārstrādes un loģistikas jomā bija attiecīgi [7-9] % un [10-12] %.
(173)
Portugāle norādīja, ka Galp Energia noteiktās vidējās svērtās kapitāla izmaksas un iekšējā minimālās rentabilitātes likme atbilst standartpraksei pārstrādes nozarē, un šo ekonomikas kritēriju izmantošanai vispārīgi piekrituši visi lielie nozares uzņēmumi. Šo apgalvojumu apstiprināšanai Portugāle iesniedza Komisijai tabulu, kuru 2010. gadā izstrādāja Citigroup, Bloomberg un Broker Research un kurā salīdzinātas vidējās svērtās kapitāla izmaksas nozīmīgiem nozares uzņēmumiem.
(174)
Portugāle joprojām uzskata, ka lēmums veikt ieguldījumu gan iepriekš, gan patlaban atbilst praksei un parastām prasībām attiecībā uz rentabilitāti, kādas saņēmējs pieprasa visos savos projektos. Rentabilitātes novērtēšanai izmanto gan vidējo svērto kapitāla izmaksu koncepciju, gan minimālās rentabilitātes likmi kā papildkritēriju. Vispārīgi runājot, prognozes par nākotnes naudas plūsmām nav nekļūdīgas. Vienmēr pastāv nenoteiktība (risks) saistībā ar naudas plūsmas prognozēm, un, jo prognozes ir attālākas laikā, jo lielāka ir iespēja, ka aplēses ir aptuvenas un kļūdainas. Visparastākais veids nenoteiktības ņemšanai vērā ir pieskaitīt riska prēmiju vidējām svērtajām kapitāla izmaksām un izmantot likmi par ieguldījumam nepieciešamo minimālo rentabilitātes līmeni (minimālās rentabilitātes likmi). Tādējādi starpība starp minimālās rentabilitātes likmes vērtību un vidējo svērto kapitāla izmaksu vērtību ir papildu peļņa, kāda tiek plānota, pieņemot lēmumu veikt ieguldījumu vai nē, jo tādējādi tiek pieņemts, ka prognozēm par nākotnes naudas plūsmām piemīt papildu risks. Portugāle apgalvo, ka minimālās rentabilitātes likme tiek iekļauta Galp Energia ieguldījumu projektu analīzēs un lēmumos jau kopš 2002. gada. Šajā gadā tika noteikts, ka projektiem piemērojamā minimālās rentabilitātes likme būtu vidējās svērtās kapitāla izmaksas, kam pieskaitīta [1-5] procentpunktu starpība. Galp Energia 2006. gadā pieņēma lēmumu aprēķināt minimālās rentabilitātes likmi nedaudz citādā veidā: nevis vidējām svērtajām kapitāla izmaksām pieskaitot [1-5] procentpunktus, bet palielinot vidējās svērtās kapitāla izmaksas par [10-50] % (vidējās svērtās kapitāla izmaksas2006 + minimālās rentabilitātes likme2006 = [1,1-1,5] x vidējās svērtās kapitāla izmaksas2006). Šis jaunais kritērijs radās iekšējā svēruma rezultātā, jo, ņemot vērā atšķirīgos vidējo svērto kapitāla izmaksu līmeņus katrā uzņēmējdarbības nozarē, procentu piemērošana bāzei šķita piemērotāka un konsekventāka salīdzinājumā ar absolūtās vērtības izmantošanu. Portugāle arī sniedza sīkāku paskaidrojumu, iesniedzot Komisijai dažādas vidējās svērtās kapitāla izmaksas un minimālās rentabilitātes likmes, ko Galp Energia izmantojis laikā no 2002. gada līdz 2006. gadam katrā uzņēmējdarbības nozarē: piegādēm un pārstrādei, naftas produktu tirdzniecībai, pētniecībai un ražošanai, gāzei un enerģijai.
(175)
Portugāle norādīja, ka saskaņā ar starptautiski atzītiem standartiem šāda veida projektiem un ņemot vērā to, ka atšķirību līmenis ieguldījumiem šajā inženierijas attīstības posmā (Front End Engineering Design) joprojām ir nozīmīgs, Galp direktoru padome neuzskatīja, ka šāda vēriena projekts, kura atdeves koeficients ir tik tuvs vidējām svērtajām kapitāla izmaksām, būtu dzīvotspējīgs, jo rezultātā atdeves koeficients varētu būt zemāks par atsauces vērtību.
(176)
Tomēr, ieguldījumu projektā ņemot vērā nodokļu stimulu piešķiršanu, ieguldījumu projekta atdeve būtu [9-11] %, kas, ņemot vērā ieguldījumu projekta stratēģisko raksturu, tika uzskatīts par pieņemamu minimālo līmeni gan projekta uzsākšanai, gan saistību izpildes apstiprinājumam iekārtu piegādātājiem.
(177)
Portugāle iesniedza vairākus alternatīvus ieguldījumu projektus, kurus Petrogal būtu varējis veikt laikā, kad tika pieņemts lēmums par ieguldījumu projektu. Tā kā jauniem ieguldījumiem pieejamie finanšu resursi ir ierobežoti, vairākas Galp Energia uzņēmējdarbības jomas savā starpā sacenšas par šiem ierobežotajiem resursiem un pastāv stingra atlases politika.
(178)
Tomēr, ja atbalsta līgums ar Portugāles valsti nebūtu parakstīts un ieguldījumu projekts nebūtu īstenots, abu pārstrādes rūpnīcu konkurētspēja būtu nenovēršami pasliktinājusies. Portugāle apgalvo: ja ieguldījumu projekts nebūtu īstenots, pārstrādes rūpnīcu jaudas izmantošana tiktu samazināta līdz [80-90] %, reaģējot uz lejupvērsto tirgus pieprasījuma tendenci benzīnam un mazutam (saskaņā ar pētījumiem laikā no 2008. gada līdz 2020. gadam pieprasījums ievērojami samazināsies no [20-30] % līdz pat [40-50] %). Pārstrādes rūpnīcas spētu nodrošināt tikai ļoti ierobežotu pārstrādes peļņas normu. Situācijas risināšanai vajadzētu īstenot stingru restrukturizācijas programmu, tostarp samazināt darbavietu skaitu.
(179)
Tā kā Komisija apšaubīja, vai Galp Energia direktoru padome savos lēmumos ir ņēmusi vērā uzņēmējdarbības vides pārmaiņas, tā lūdza Portugāli sniegt sīkāku tāda alternatīvā scenārija analīzi, saskaņā ar kuru ieguldījumu projekts netiek veikts. Šim nolūkam tā pieprasīja, lai Portugāle uzrāda ieguldījumu projekta iekšējās atdeves koeficientu, ņemot vērā pārstrādes rūpnīcu potenciālo rentabilitāti, ja ieguldījumu projekts netiktu īstenots, un ņemot vērā pārstrādes peļņas normas samazināšanos.
(180)
Portugāles alternatīvais scenārijs apkopots 4. tabulā.
4. tabula
Uzņēmējdarbības analīze
Jaunā galīgā ieguldījuma vērtība
Ar atbalstu
Neto pašreizējā vērtība
EUR [200-250] miljoni
EUR [150-200] miljoni
Atdeves koeficients/iekšējās atdeves koeficients
[10-12] %
[10-12] %
Bez atbalsta
Neto pašreizējā vērtība
EUR [100-150] miljoni
EUR [100-150] miljoni
Atdeves koeficients/iekšējās atdeves koeficients
[9-11] %
[9-11] %
(181)
Portugāle apgalvo, ka “fakts, ka projekts uzņēmumam var būt ļoti būtisks, pat stratēģiski nozīmīgs, nenozīmē, ka tas ir vienīgais projekts vai neapstrīdams projekts, ja iekšējās atdeves koeficients nepalielinās un neatbilst minimālajām pieļautajām prasībām” (kā tas bija 2001. gadā).
5.2. Portugāles apsvērumi par trešo personu iesniegtajām piezīmēm
(182)
Portugāle uzsver dažādu struktūru (pašvaldības, arodbiedrības, nozares un rūpniecības asociācijas) augsto iesaistīšanās līmeni un norāda piezīmes, kurās tiek atbalstīta ieguldījumu projekta vērtība reģionālās attīstības un energoefektivitātes izteiksmē.
5.2.1. Apsvērumi par konkurenta Nr. 1 un konkurenta Nr. 2 piezīmēm
(183)
Papildinot 2010. gada 21. janvārī iesniegto informāciju, Portugāle paskaidro, ka vakuumizejvielu tirgus ir ļoti svārstīgs un pieejamais vakuumgāzeļļas piedāvājuma apjoms, kāds ir nepieciešams, ņemot vērā Sinešā esošās hidrokrekinga iekārtas lielumu, nav stabils. Saistībā ar hidrokrekinga atliekvielu ražošanu Portugāle apstiprina, ka tās apjoms ir būtībā nenozīmīgs, jo hidrokrekinga iekārta izmantos izokrekinga tehnoloģiju.
(184)
Portugāle atkārtoti norāda, ka ieguldījumu projekts - pat ja to īsteno iepriekš pastāvējušās pārstrādes rūpnīcās - veicinās reģionālo attīstību mazāk labvēlīgos reģionos (tiks radītas un saglabātas darbavietas, nodrošināta darbinieku apmācība, veidosies apjomradīti ietaupījumi, nodotas tehnoloģijas, nodrošināta plašāka ietekme uz ekonomiku utt.), un to apstiprina visas saņemtās pozitīvās piezīmes. Tajās tiek arī uzsvērta ieguldījumu projekta stratēģiskā nozīme un vides vērtība, un tās līdzsvaro piezīmes par to, ka vienīgais reģiona ieguvums būs nodarbinātība.
(185)
Runājot par konkurenta Nr. 1 kā trešās personas sagatavoto tabulu, kurā atbalsta attiecība pret vienu radīto darbavietu salīdzināta ar attiecību citos īpašā reģionālā atbalsta projektos (skatīt 89. apsvērumu), Portugāle norāda, ka tabulā nav iekļauti citi projekti pārstrādes vai citā kapitālietilpīgā nozarē. Šī iemesla dēļ ieguldījumu projektu nedrīkst salīdzināt ar citiem tabulā norādītajiem projektiem, bet to vajadzētu salīdzināt ar atbalstu lieliem ieguldījumu projektiem tajā pašā ekonomikas nozarē (skatīt Komisijas 2007. gada 10. jūlija lēmumu par valsts atbalstu lietā N 898/06, Repsol Polimeros, un 2007. gada 10. jūlija lēmumu par valsts atbalstu lietā N 899/06, Artensa (Artenius) - Produção e Comercialização de Ácido Tereftálico Purificado e Produtos Conexos, SA, kuros minētā atbalsta attiecība pret vienu radīto darbavieta būtu salīdzināma ar Petrogal projektā paredzēto attiecību).
(186)
Tāpat līdzvērtīgi skaitļi tiek iegūti, ja netiešo darbavietu attiecība pret tiešajām darbavietām tiek salīdzināta ar attiecību salīdzināmos projektos (piemēram, 185. apsvērumā minētajos projektos).
(187)
Portugāle atkārtoti norāda, ka Galp direktoru padome apstiprināja ieguldījumu projektu 2008. gada martā, t. i., pēc tam, kad 2007. gada janvārī tā saņēma Portugāles iestāžu rakstisku apstiprinājumu tam, ka ieguldījumu projekts ir tiesīgs saņemt atbalstu. Tādējādi atbalsts saskaņā ar nosacījumiem (jo īpaši nosacījumu par Komisijas apstiprinājuma nepieciešamību) tika piešķirts pirms darbu sākšanas. Pirmais stabilais pasūtījums tika veikts 2008. gada martā pēc tam, kad Petrogal bija parakstījis atbalsta līgumus.
(188)
Portugāle noraida trešo personu piezīmes par to, ka Petrogal bija pieņēmis lēmumu sākt ieguldījumu projektu jau 2006. gadā.
(189)
Portugāle piekrīt, ka priekšizpēte tika veikta pirms galīgā lēmuma pieņemšanas. Kaut gan šāda informācija ir pilnīgi noteikti nepieciešama, lai Galp direktoru padome pieņemtu lēmumu, tas nenozīmē, ka Galp direktoru padome jau bija pieņēmusi lēmumu.
(190)
Portugāle joprojām apgalvo, ka ieguldījumu projektu nebūtu iespējams īstenot bez atbalsta.
(191)
Portugāle paskaidro, ka ieguldījumu projekta iekšējās atdeves koeficients nebija pietiekams salīdzinājumā ar attiecīgā riska līmeni un citu projektu pievilcīgumu ([..]), t. i., faktoriem, kuri ir svarīgi Galp Energia attīstībai. Tādēļ bez atbalsta ieguldījumu projekta īstenošana nebūtu iespējama.
(192)
No trešo personu piezīmēm Portugāle secina, ka attiecīgais ģeogrāfiskais tirgus ir nevis Portugāles, bet vismaz Ibērijas mēroga tirgus.
(193)
Portugāle precizē, ka Petrogal tirgus daļa attiecībā uz dīzeļdegvielu (pārstrādāto produktu tirgū, vairumtirdzniecība un mazumtirdzniecībā) nekad nepārsniegs 25 %, ja attiecīgais ģeogrāfiskais tirgus būs Ibērijas pussala vai plašāka teritorija.
(194)
Portugāle atkārtoti apgalvo, ka jebkurā gadījumā ieguldījumu projekts neietekmēs ne dīzeļdegvielas vairumtirdzniecības, ne mazumtirdzniecības tirgu, jo cena pārstrādāto produktu tirgū tiek noteikta atbilstīgi tirgus nosacījumiem, un Petrogal rīkojas kā uzņēmums, kas pieņem cenu. Pretējā gadījumā Petrogal klienti vienkārši izvēlētos importu, jo, kā apgalvo Portugāle, dīzeļdegvielas importam no citām dalībvalstīm nav šķēršļu (tehnisku, tarifu, loģistikas (44) u. c.). Portugāles importa prasības ir salāgotas ar ES prasībām.
(195)
Portugāle sniedza apkopotus datus par dīzeļdegvielas importu (pa jūru un sauszemi) uz Portugāli.
5. tabula
Dīzeļdegvielas imports un eksports
Gads
2006
2007
2008
2009
IMPORTS
Kopā (tūkst. tonnu)
638
776
1 011
1 478
Petrogal
[..]
[..]
[..]
[..]
Citi
[..]
[..]
[..]
[..]
EKSPORTS
Kopā (tūkst. tonnu)
314
192
164
95
Petrogal
[..]
[..]
[..]
[..]
Citi
[..]
[..]
[..]
[..]
Avots: DGEG (slīprakstā) un Petrogal dati
(196)
Turklāt Portugālei ir pietiekama uzglabāšanas jauda: Portugāle sniedza datus par dažādu operatoru izdarītām dažādām stratēģiskām izvēlēm (tie ir vai nu ieguldījuši uzglabāšanas jaudā, vai arī iekārtas nomā), un abas alternatīvas ir iespējamas un dzīvotspējīgas. Galvenie operatori nav palielinājuši savu uzglabāšanas jaudu, kaut gan tirgū bija parādījušās šādas iespējas, un tas liecina, ka to uzglabāšanas resursi ir pietiekami tirdzniecības darbību nodrošināšanai. Portugāle norāda, ka kopējais dīzeļdegvielas imports ir nepārtraukti pieaudzis, bet eksports ir nedaudz samazinājies. Tas noticis tādēļ, ka tirgus ir pastāvīgi pieaudzis un palielinājies vietējās ražošanas jaudas deficīts. Tomēr 2009. gada rādītāji liecina par Sinešas pārstrādes rūpnīcā notikušās avārijas ietekmi, kad uz dažām nedēļām tika ierobežota pārstrādes rūpnīcas darbība un ražošana. Operatoriem tajā gadā vajadzēja palielināt importu, tādējādi pierādās alternatīvu piedāvājuma iespēju esamība.
(197)
Dīzeļdegvielas imports uz Portugāli 2009. gadā bija 27,2 % no kopējā dīzeļdegvielas patēriņa attiecīgajā gadā. Iepriekšējos gados vidējais dīzeļdegvielas imports attiecībā pret dīzeļdegvielas gada patēriņu Portugālē (kas ir apmēram 5,4 miljoni tonnu) bija apmēram 14 %.
(198)
Tādēļ Portugāle uzskata, ka tās dīzeļdegvielas tirgus ir atvērts un konkurētspējīgs tirgus, tajā tiek veicināta tirdzniecība un cenas tiek noteiktas, pamatojoties uz jēlnaftas cenām un pārstrādes izmaksām, par alternatīvu izmantojot importu par Platts cenām.
(199)
Portugāle uzskata, ka smagā ligroīna tirgus ir vismaz EEZ mēroga tirgus, jo ligroīns ir starptautiski tirgots produkts.
6. ATBALSTA PASĀKUMA NOVĒRTĒJUMS
6.1. Valsts atbalsta pastāvēšana
(200)
Saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu, ja Līgumā nav noteikts citādi, ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.
(201)
Portugāles atbalsts Petrogal būs nodokļu atlaides veidā. Tādēļ var uzskatīt, ka atbalstu piešķir dalībvalsts vai to piešķir no valsts līdzekļiem Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.
(202)
Atbalsts tiek piešķirts vienam uzņēmumam, kas ir Petrogal, tādēļ tas ir selektīvs.
(203)
Atbalsts tiek piešķirts ieguldījumam, kura rezultātā palielināsies dīzeļdegvielas un smagā ligroīna ražošana. Tā kā šie produkti tiek tirgoti starp dalībvalstīm, pasākums var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Uzņēmumam Petrogal piešķirtais atbalsts atbrīvos uzņēmumu no izmaksām, kuras parastos apstākļos tam vajadzētu segt pašam. Attiecīgi Petrogal gūs labumu, jo tam būs ekonomiska priekšrocība salīdzinājumā ar konkurentiem. Dodot priekšroku Petrogal un tā ražošanai, atbalsts attiecīgi kropļo konkurenci vai draud to kropļot.
(204)
Attiecīgi Komisija uzskata, ka šis atbalsts ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.
(205)
Pēc tam, kad ir konstatēts, ka atbalsts ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, jāizvērtē, vai pasākumu var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu.
6.2. Atbalsta pasākuma likumīgums
(206)
Paziņojot par atbalstu pirms tā stāšanās spēkā, Portugāle ievēroja pienākumu paziņot, kas izriet no Līguma 108. panta 3. punkta.
6.3. Novērtējuma juridiskais pamats
(207)
Tā kā atbalsta mērķis ir veicināt reģionālo attīstību, atbalsta saderīgums ar iekšējo tirgu tiek vērtēts, pamatojoties uz RAP, jo īpaši pamatnostādņu 4.3. iedaļas noteikumiem par lieliem ieguldījumu projektiem, un kritērijiem reģionālā atbalsta lieliem ieguldījumu projektiem padziļinātam novērtējumam, kā noteikts paziņojumā par padziļinātu novērtējumu, ja vien oficiālās izmeklēšanas rezultātā neatklājas, ka netiek pārsniegts robežlielumi, kas noteikti RAP 68. punkta a) apakšpunktā (turpmāk “tirgus daļas tests”) un 68. punkta b) apakšpunktā (turpmāk “jaudas pieauguma un tirgus darbības rezultātu tests”).
(208)
Komisijai jāveic novērtējums trīs posmos:
-
pirmkārt, tai jānovērtē saderība ar vispārējiem RAP noteikumiem,
-
otrkārt, tai jāpārliecinās, vai noteikti nav izpildīts tirgus daļas tests un jaudas pieauguma un tirgus darbības rezultātu tests, kā noteikts 68. punkta a) un b) apakšpunktā (turpmāk “68. punkta a) un b) apakšpunktā noteiktais tests”),
-
treškārt, atkarībā no novērtējuma otrā posma iznākuma tā var pāriet uz padziļinātu novērtējumu.
6.4. Saderīgums ar vispārējiem RAP noteikumiem - lēmumā sākt procedūru pausto bažu pārbaude
(209)
Komisija pārbaudīja, vai piešķirtais atbalsts atbilst vispārējiem RAP noteikumiem. Novērtējuma rezultātā tai radās šādi turpmāk minētie apsvērumi.
(210)
Lēmumā sākt procedūru Komisija pauda šaubas, vai ieguldījumu projekts ir sākotnējs ieguldījums vai arī to var uzskatīt par atjaunošanai paredzētu ieguldījumu.
(211)
Komisija ņēma vērā 130. un 131. apsvērumā norādītās Portugāles piezīmes par to, ka ieguldījuma rezultātā tiek paplašināta esoša ražotne un tiek būtiski mainīts esošas ražotnes kopējais ražošanas process, un tādēļ ieguldījumu var uzskatīt par sākotnēju ieguldījumu, kā noteikts RAP 34. punktā.
(212)
Jaunā vakuumdestilācijas iekārta un viskozitātes samazināšanas iekārta Matoziņušā, kā arī jaunā hidrokrekinga iekārta Sinešā darbosies vienlaikus ar sākotnējām, iepriekš pastāvējušām pārstrādes iekārtām, tādēļ ieguldījumu projekts ir paredzēts nevis atjaunošanai, bet gan ražošanas sistēmas paplašināšanai. Turklāt ieguldījumu projekts pārveidos pārstrādes rūpnīcas, nodrošinot tās ar jaunu tehnoloģisko infrastruktūru jēlnaftas smagāko frakciju pārvēršanai benzīnā un dīzeļdegvielā.
(213)
Konkurents Nr. 1 neiebilst, ka ieguldījumam ir sākotnēja ieguldījuma pazīmes, bet uzskata, ka ieguldījums ir esošas ražotnes paplašināšana.
(214)
Attiecīgi Komisija uzskata, ka ieguldījumu projekts ir sākotnējs ieguldījums RAP 34. punkta nozīmē, tādēļ nav pamata bažām par to, vai ieguldījumu projektam ir sākotnēja ieguldījuma pazīmes.
(215)
Lēmumā sākt procedūru Komisija pauda šaubas, vai ir izpildītas formālās prasības par atbalsta stimulējošo ietekmi, ko piemēro īpašam atbalstam saskaņā ar RAP 38. punktu. Jo īpaši Komisija pauda šaubas par to, vai ar Portugāles rakstisko apstiprinājumu par to, ka ar nosacījumu par sīkāku pārbaudi ieguldījumu projekts atbilst nosacījumiem par atbilstīgumu, kā noteikts atbalsta shēmā (45), var aizstāt prasību par priekšlīgumu.
(216)
RAP 38. punktā noteikts: “Ir svarīgi nodrošināt to, lai reģionālais atbalsts patiešām stimulētu tādu ieguldījumu veikšanu atbalstāmajās teritorijās, kuri pretējā gadījumā nebūtu veikti. Tādēļ atbalstu saskaņā ar atbalsta shēmām var piešķirt tikai tad, ja pretendents ir iesniedzis atbalsta pieteikumu un par atbalsta shēmas administrēšanu atbildīgā iestāde ir rakstiski apliecinājusi, ka projekta detalizētas pārbaudes rezultātā konstatēts, ka tas principā atbilst atbalsta shēmā noteiktajiem atbilstīguma nosacījumiem, pirms tiek sākts darbs pie projekta. [..]. Īpaša atbalsta gadījumā kompetentajai iestādei ir jānosūta priekšlīgums, kurā paredzētais pasākums vispirms ir jāapstiprina Komisijai, lai saskaņā ar to piešķirtu atbalstu, pirms sākt darbu pie projekta. Ja darbs tiek sākts, pirms ir izpildīti šajā punktā minētie nosacījumi, viss projekts zaudē tiesības uz atbalstu.”
(217)
“Darbu sākums” RAP 40. zemsvītras piezīmē definēts kā būvdarbu sākums vai pirmās stingri noteiktās iekārtu pasūtījuma saistības.
(218)
Komisija ņēma vērā šādu Portugāles iesniegto faktu informāciju:
-
Petrogal iesniedza pieteikumu atbalsta saņemšanai 2007. gada 22. janvārī,
-
Portugāle 2007. gada 23. janvārī apstiprināja, ka principā atbalsta projekts ir atbilstīgs,
-
Portugāles Ministru padome apstiprināja atbalstu 2008. gada 6. martā, bet atbalstu var piešķirt tikai pēc Komisijas apstiprinājuma saņemšanas, un Petrogal nesaņems atbalstu agrāk par 2011. gadu (kad ieguldījums būs pabeigts),
-
Petrogal direktoru padome 2008. gada 8. martā pilnvaroja sākt uzņemties iekārtu pasūtījuma saistības,
-
pirmais saistošais pasūtījums tika veikts 2008. gada 14. martā. Būvdarbi saistībā ar ieguldījumu faktiski sākās 2008. gada novembrī Sinešā un 2009. gada janvārī Matoziņušā.
(219)
Komisija uzskata, ka atbalsta līgumi, kas tika parakstīti 2008. gada 10. martā starp Portugāli un Petrogal, un Ministru padomes 2008. gada 6. marta lēmuma publicēšana Portugāles Oficiālajā Vēstnesī (46) ir vismaz līdzvērtīgi priekšlīgumam un uzskatāmi par stingrāku formālas stimulējošas ietekmes apliecinājumu nekā RAP 38. punktā noteiktais priekšlīgums. Minētie atbalsta līgumi tika parakstīti, pirms tika sākts darbs pie ieguldījumu projekta.
(220)
Tādējādi Komisija uzskata, ka nav pamata bažām par atbalsta formālo stimulējošo ietekmi.
(221)
Lēmumā sākt procedūru Komisija pauda šaubas par ieguldījuma devumu reģionālajai attīstībai. Saistībā ar šo Komisija arī pauda šaubas par atbalsta nepieciešamību un uzsvēra: “ja atbalsts nav nepieciešams, tas, visticamāk, neveicinās reģionālo attīstību un var radīt nepieņemamus konkurences kropļojumus” (47).
(222)
Konkurents Nr. 1 un konkurents Nr. 2 norāda, ka Petrogal būtu īstenojis ieguldījumu projektu arī bez atbalsta. Viņi uzskata, ka ieguldījumu projekts ir produktīvs ieguldījums, kuru ekonomiski virza nelīdzsvarotība starp dīzeļdegvielas piedāvājumu un pieprasījumu, un iespēja piekļūt jēlnaftai, kas ir smagāka un lētāka. Visi operatori Eiropā veic līdzīgus ieguldījumus pārstrādes rūpnīcās bez valsts atbalsta.
(223)
Tādēļ jāvērtē, vai atbalsts ir nepieciešams, lai patiešām stimulētu veikt ieguldījumu, kas pretējā gadījumā netiktu veikts abās atbalstāmajās teritorijās, vai arī ieguldījumu projekts tiktu īstenots jebkurā gadījumā. Saistībā ar šo Komisijai jānosaka, vai atbalsts mainījis Petrogal uzvedību tā, ka tas varētu veikt papildu ieguldījumus attiecīgajos reģionos.
(224)
Konstatēts, ka stratēģisks lēmums veikt ieguldījumu tika pieņemts 2006. gadā. To apliecina dokuments, ko Galp Energia publicējis 2006. gada oktobrī (48). Galp Energia 2006. gada pārskatā norādīts, ka direktoru padome administratīvu lēmumu par ieguldījumu projektu pieņēmusi 2007. gada 23. janvārī (49) un 2008. gada 5. martā (t. i., pēc tam, kad tā bija saņēmusi valsts iestāžu 2007. gada 23. janvāra vēstuli par atbilstīgumu). Direktoru padome 2008. gada 14. martā pieņēma darbības lēmumu pasūtīt pirmās iekārtas saistībā ar ieguldījumu projektu.
(225)
Portugāle norāda, ka Petrogal nebija sācis ieguldījumu līdz 2008. gadam, jo tā finanšu dzīvotspēja nebija pietiekama, un Galp direktoru padome beidzot pieņēma lēmumu pasūtīt iekārtas un sākt būvniecību tikai pēc tam, kad Portugāles valdība pieņēma attiecīgo Ministru padomes lēmumu.
(226)
Portugāle apgalvo, ka valsts atbalsta pieejamība bija izšķirīgais faktors Petrogal lēmumam veikt ieguldījumu. Bez atbalsta ieguldījumu projekts netiktu virzīts. Petrogal būtu īstenojis alternatīvu restrukturizācijas plānu, lai pielāgotu savas pārstrādes darbības jaunajiem tirgus un jēlnaftas piedāvājuma nosacījumiem. Turklāt pieejamie finanšu resursi tiktu izmantoti ieguldījumiem alternatīvos projektos, nevis pārstrādes darbībai.
(227)
Portugāle iesniedza Petrogal piederošus dokumentus, kuros bija analizēts ieguldījumu projekta plānotais iekšējās atdeves koeficients, kapitāla izmaksas un iespējamie alternatīvie ieguldījumi, kādus Galp Energia varētu veikt, izmantojot pieejamo kapitālu.
(228)
Komisija uzskata, ka dokumenti, kuri tika iesniegti Galp direktoru padomei 2007. gada 23. janvārī un 2008. gada 5. martā, bija izšķirīgi atbalsta nepieciešamības novērtējumam, jo šie dokumenti bija direktoru padomes lēmuma pamatā.
(229)
Portugāle norāda, ka aprēķini, kas tika iesniegti Galp direktoru padomei 2008. gadā, rādīja, ka ieguldījumu projekta iekšējās atdeves koeficients bez atbalsta būtu [8-10] %. Šāds iekšējās atdeves koeficients ievērojami pārsniedz Petrogal vidējās svērtās kapitāla izmaksas, kas ir [7-9] %.
(230)
Taču Portugāle paskaidroja, ka Galp direktoru padomes lēmumu pamatā ir minimālās rentabilitātes likmes pieeja, kas tika ieviesta jau 2002. gadā. Minimālās rentabilitātes likme jeb minimālās pieņemamās atdeves koeficients ir projekta minimālās atdeves koeficients, kādu lēmuma pieņēmējs ir gatavs pieņemt pirms projekta sākšanas, ņemot vērā ar projektu saistīto risku un alternatīvās izmaksas saistībā ar citu projektu neīstenošanu. “Minimālās rentabilitātes likmi” vēl sauc par “robežlikmi” vai “standartlikmi” (angliski: hurdle rate, cut-off rate, benchmark rate).
(231)
Sākot no 2006. gada, pārstrādes darbībām iekšējā minimālās rentabilitātes likme tika noteikta [110-150] % apmērā no vidējām svērtajām kapitāla izmaksām, un tā bija [10-12] %. Parastos apstākļos netiktu pieņemts lēmums veikt ieguldījumu, ja iekšējās atdeves koeficients nepārsniegtu šo slieksni. Šajā gadījumā atbalsts palielina iekšējās atdeves koeficientu par [1-3] procentpunktiem, no [8-10] % līdz [9-11] %, kā norādīts 171. apsvēruma 3. tabulā, un to izmantoja aprēķiniem, kas tika iesniegti direktoru padomei 2008. gadā. Kaut gan iekšējās atdeves koeficients, ņemot vērā atbalstu, joprojām bija manāmi zemāks par iekšējo minimālās rentabilitātes likmi, Galp direktoru padome uzskatīja, ka atbalsta radītā papildu drošības rezerve ir pietiekama, un visbeidzot apstiprināja ieguldījumu projektu.
(232)
Minimālās rentabilitātes likme ir instruments, kuru uzņēmumi izmanto izšķirīgās situācijās, kas ir saistītas ar augstu risku, un tā var mainīties atkarībā no projekta riska. Minimālās rentabilitātes likmi var ietekmēt arī valūta, kurā likme aprēķināta, jo apgabalos, kuros inflācija ir augsta, minimālās rentabilitātes likme ir augstāka nekā apgabalos, kuros cenas ir stabilas.
(233)
Līdz šim valsts atbalsta lēmumos reģionālā atbalsta jomā minimālās rentabilitātes likmes koncepcija nav izmantota, lai pieņemtu lēmumu par atbalsta nepieciešamību un atbalsta stimulējošo ietekmi. Minimālās rentabilitātes likmes koncepcija neparādās arī paziņojumā par padziļinātu novērtējumu. Tomēr šī koncepcija ir izmantota dažos lēmumos par valsts atbalstu (piemēram, Komisijas 2011. gada 23. februāra lēmumā par valsts atbalstu lietā N 204/2010, Zviedrija, pētniecības un attīstības atbalsts Volvo Aero par labu Trent XWB ICC, kas vēl nav publicēts OV), kuri galvenokārt pieņemti atbilstīgi Komisijas nostādnēm par valsts atbalstu pētniecībai, attīstībai un inovācijai (50), kas ir projekti ar augstu risku.
(234)
Portugāle uzsver, ka ieguldījumu projektam raksturīgi daudzi riski, kuri attaisno minimālās rentabilitātes likmes pieejas izmantošanu. Ieguldījumu projekts ir lielākais produktīvais ieguldījums, kāds jebkad ir īstenots Portugālē. Šī ieguldījumu projekta īstenošana ilgs vairākus gadus. Īpaši sarežģīti ir aplēst ieguldījumu projekta izmaksas, jo faktiski Portugāles iesniegtie skaitļi liecina, ka sākotnēji aplēstās izmaksas faktiski tika ievērojami pārsniegtas. Tā kā ieguldījumu projekts orientēts uz ilgu termiņu, ir ļoti grūti ilgtermiņā prognozēt pārstrādes peļņas normas, jo īpaši situācijās, kad ilgtermiņā tradicionālie automobiļi ar iekšdedzes dzinējiem var tikt aizstāti ar automobiļiem, kas aprīkoti ar elektriskiem dzinējiem, un citiem automobiļiem.
(235)
Kā liecina 2006. gadā veikts empīrisks pētījums (51), kurā tika analizētas vairāk nekā 100 uzņēmumu (galvenokārt Ziemeļamerikas uzņēmumu) paziņotās minimālās rentabilitātes likmes, vidējā minimālās rentabilitātes likme ir 14,1 %, un absolūtā starpība starp vidējām svērtajām kapitāla izmaksām un minimālās rentabilitātes likmi ir 5 procentpunkti, kas ir apmēram 155 % no vidējām svērtajām kapitāla izmaksām. Ņemot vērā šo informāciju, minimālās rentabilitātes likme, kuru Petrogal un Galp Energia piemēroja pārstrādes nozarei, prima facie nešķiet pārmērīga.
(236)
Ņemot vērā šos elementus un jo īpaši ņemot vērā nozares un lietas īpašo raksturu (t. i., attiecīgo risku nozīmi ieguldījumu projekta mēroga un ilgtermiņa ekspluatācijas perioda dēļ), Komisija uzskata, ka minimālās rentabilitātes likmi var izmantot, pieņemot lēmumu par to, vai atbalsts bija nepieciešams, lai stimulētu ieguldījumu projekta veikšanu, vai nē.
(237)
Konkurents Nr. 1 un konkurents Nr. 2 apstiprināja, ka attiecībā uz pārstrādes darbībām nozarē nav standarta. Tomēr konkurents Nr. 1 norādīja, ka, viņaprāt, standarts (t. i., atdeves koeficients) 10 % apmērā būtu pietiekams ieguldījumu projekta veikšanai. Komisija atzīmē, ka šis standarta koeficients 10 % apmērā ir ļoti līdzīgs pēcatbalsta iekšējās atdeves koeficientam [9-11] %, kas 2008. gadā tika iesniegts Galp direktoru padomei. Tādējādi Komisija uzskata, ka atbalsts nepārsniedz apjomu, kādu konkurents uzskata par nepieciešamu pieņemama iekšējās atdeves koeficienta sasniegšanai.
(238)
Tādējādi šķiet, ka atbalsta pasākums tuvina aprēķināto iekšējās atdeves koeficientu Petrogal minimālās rentabilitātes likmei un konkurenta Nr. 1 norādītajai standartlikmei. Pēc atbalsta iekšējās atdeves koeficients nepārsniedz ne Petrogal minimālās rentabilitātes likmi, ne konkurenta standartlikmi, kas liecina, ka atbalsts nav pārmērīgs. Tas, ka ieguldījumu lēmums tika pieņemts 2008. gadā, kad atbalsta koriģētais iekšējās atdeves koeficients joprojām bija ievērojami zemāks par paziņoto minimālās rentabilitātes likmi, pats par sevi nav pietiekams iemesls apšaubīt minimālās rentabilitātes likmes nozīmi. Iepriekšējie Galp direktoru padomes paziņojumi liecina, ka padome apzinājās ieguldījumu projekta stratēģisko nozīmi pārstrādes peļņas normu lejupslīdes apstādināšanā. Kaut gan minimālās rentabilitātes likme netika pilnībā sasniegta, šis stratēģiskais elements šķiet pietiekams, lai attaisnotu ierobežotu novirzi no minimālās rentabilitātes likmes.
(239)
Rezultātā Komisija uzskata, ka atbalsts bija nepieciešams ieguldījuma stimulēšanai un nepārsniedza šim nolūkam nepieciešamo apjomu. Saistībā ar šo nav gluži pareizi apgalvot, ka visi operatori Eiropā veikuši līdzīgus ieguldījumus savās pārstrādes rūpnīcās bez valsts atbalsta. Piemēram, Komisija ir analizējusi citus atbalsta pasākumus līdzīgiem ieguldījumiem. Piemēram var minēt Komisijas Lēmumu N 283/2004 (52) par destilātu hidrokrekinga iekārtu.
(240)
Lēmumā sākt procedūru, atsaucoties uz RAP 10. punktu, Komisija pauda šaubas par atbalsta un ieguldījumu projekta devumu reģionālajai attīstībai, uzsverot ierobežoto radīto darbavietu skaitu (150) salīdzinājumā ar atbalsta apmēru (EUR 160 miljoni), un par to, vai plānotais devums reģionālajai attīstībai patiešām atsver atbalsta radīto ietekmi uz nozari.
(241)
Komisija norāda un arī konkurents Nr. 1 uzsvēris, ka atbalsta apmērs uz vienu radīto darbavietu patiešām ievērojami pārsniedz atbalsta līmeni uz vienu darbavietu iepriekšējos, nesen īstenotos īpašā atbalsta gadījumos (skatīt 89. apsvērumu). Vairākos negatīvos lēmumos (53) secinājums par nepietiekamu reģionālo devumu balstīts uz radīto darbavietu skaitu.
(242)
Portugāle piekrīt, ka atbalsta apmērs uz vienu tieši radīto darbavietu ir ļoti liels, tomēr to skaidro ar ieguldījumu projekta kapitālietilpīgumu, kas raksturīgs ieguldījumiem šajā nozarē, turklāt iepriekš Komisija ir apstiprinājusi atsevišķi paziņotus pieteikumus atbalsta shēmām šajā nozarē, saskaņā ar kurām atbalsta apmērs uz vienu radīto darbavietu bijis vēl lielāks (54). Portugāle uzskata, ka jāņem vērā ne tikai atbalsts uz vienu tiešo darbavietu, bet arī citi faktori, piemēram, netiešo un pagaidu darbavietu radīšanas nozīme un citi saistītie aspekti.
(243)
Savos iepriekšējos lēmumos Komisija vienmēr ir ņēmusi vērā tiešās radītās darbavietas. Papildus vairākos lēmumos (55) tika ņemtas vērā netiešās radītās darbavietas.
(244)
Sākotnēji Portugāle apgalvoja, ka katra radītā (vai zaudētā) tiešā darbavieta nozīmētu arī trīs netiešas darbavietas. Attiecība 3:1 tika pamatota, ņemot vērā to, ka citās Portugāles lietās šajā pašā nozarē (56) Komisija ir piekritusi līdzīgai vai lielākai attiecībai. Potenciālu radīt netiešas darbavietas rada tehniskās apkopes darbības, kas varētu būt tirgus niša, kurā projekts dos vislielāko labumu. Tas būtu saistīts ar pārstrādes rūpnīcu pieaugošo tehnoloģijas sarežģītību, kā rezultātā būs nepieciešami darbu apakšuzņēmumi tādu pakalpojumu sniegšanai, kuriem nepieciešami speciāli apmācīti darbinieki un tehniskais personāls.
(245)
Portugāle pamato savu argumentāciju, atsaucoties uz neseno Komisijas darba dokumentu par naftas ķīmijas nozari (57), saskaņā ar kuru ES rūpniecībā tieši nodarbināto skaits ir 100 000, tomēr var uzskatīt, ka apmēram 400 000-600 000 darbavietu ir tieši atkarīgas no ES pārstrādes rūpniecības. Minētā dokumenta 41. zemsvītras piezīmē minēts, ka vēl 600 000 darbavietu saistītas ar loģistiku un tirdzniecību. Pamatojoties uz šiem apgalvojumiem, var būt attaisnota attiecība, kas ir lielāka nekā 3:1, t. i., 4:1 vai 6:1 un, ņemot vērā darbavietu radīšanu loģistikā un tirdzniecībā, pat 12:1.
(246)
Portugāle norādīja, ka saskaņā ar alternatīvo scenāriju bez atbalsta un bez projekta Petrogal vajadzētu pārstrukturēt savas pārstrādes rūpnīcas un samazināt strādājošo skaitu, zaudējot 160 tiešas darbavietas. Tādēļ, vērtējot atbalsta devumu reģionālajai attīstībai, Komisijai vajadzētu ņemt vērā, ka ieguldījumu projekts faktiski radītu vai saglabātu 310 tiešās darbavietas (58) un apmēram no 930 (59) līdz 3 720 netiešās darbavietas, tādējādi mazinot atbalsta pārmērīgo apmēru uz vienu tiešo darbavietu.
(247)
Turklāt Portugāle uzsvēra, ka ieguldījumu projekts ir lielākais vienotais ieguldījums, kāds jebkad īstenots Portugālē, un tas attiecīgajos reģionos būvniecības posmā radīs 3 000 pagaidu darbavietu.
(248)
Turklāt savos iepriekšējos lēmumos (60), apstiprinot īpašu reģionālo atbalstu, Komisija ir atsaukusies uz šādu faktoru nozīmi:
-
lielāki ienākumi darbiniekiem (tiek radītas labāk apmaksātas tiešās un netiešās darbavietas),
-
sociālā labklājība reģionā (tiek uzlaboti vides un sadzīves apstākļi, sponsorēti vietēja mēroga notikumi),
-
stiprāks cilvēkresursu potenciāls (piedāvāta apmācība, izglītība, doktorantūras programmas),
-
devums pētniecībā un izstrādē, tehnoloģiju un tehnoloģiskās zinātības nodošana (modernizēšanas ieguldījuma rezultātā),
-
lielāka apakšuzņēmēju aktivitāte attiecīgajās jomās,
-
esošo ostu labāka izmantošana.
Šie faktori neapšaubāmi ir pozitīvi elementi, kurus varētu ņemt vērā, vērtējot atbalsta un ieguldījumu projekta devumu reģionālajai attīstībai Portugālē.
(249)
Tādējādi Portugāles un vairāku ieinteresēto personu piezīmes attiecas uz citiem nozīmīgiem devumiem reģionālajai attīstībai, kas nozīmē sociālo un vides ietekmi, intensīvāku apmācību un protokolus ar augstākās izglītības iestādēm.
(250)
Portugāle ir arī norādījusi uz piedāvājuma ķēdes attīstību un jauno iekārtu būvniecības ietekmi uz valsts rūpniecības struktūru, ietekmējot civilo celtniecību, būvniecību un mašīnbūves montāžu. Tā ir neapšaubāmi pozitīva ietekme, bet ir vai nu īslaicīga, vai arī vispārēja (skatīt 154. apsvērumu).
(251)
Komisija ņem vērā Portugāles norādīto ieguldījuma projekta ietekmi attiecīgajos reģionos, kas nav īslaicīga, ir pozitīva un plašāka. Jo īpaši plānotā pārstrādes rūpnīcu ilgtermiņa darbība (vismaz 30 gadus), pozitīvā ietekme uz darbu apakšuzņēmumu jomu, apmācību ievērojamais apjoms un protokolu skaits ar skolām un universitātēm norāda uz pārstrādes rūpnīcu nozīmi attiecīgajos reģionos. Pat ja liela daļa no šīs pozitīvās plašākās ietekmes jau pastāv tādēļ, ka pārstrādes rūpnīcas pastāv ilgu laiku, var piekrist, ka ieguldījumi neapšaubāmi pastiprina Petrogal klātbūtnes lomu Sinešas un Portu apgabalā.
(252)
Portugāle arī iesniedza atbalsta projekta izmaksu un ieguvumu analīzi. Izmaksu un ieguvumu analīzes mērķis nav tikai projekta dzīvotspējas analīze, kuru veic ieguldītājs, bet tajā tiek ņemtas vērā visas (diskontētās) sociālās izmaksas un ieguvumi, kas izriet no projekta. Saistībā ar šo izmaksu un ieguvumu analīzē skaitliski izteikti plānotie ieguvumi, tostarp nodokļu apmērs saistībā ar tiešo un netiešo nodarbinātību, ietaupījums saistībā ar bezdarba novēršanu (darbavietu saglabāšana), patēriņa nodokļu apmērs, papildu ieņēmumi Leiksjē ostai, tiešais atbalsts vietējai sabiedrībai u. c.
(253)
Izmaksu un ieguvumu analīzē secināts, ka atbalsts dos Portugālei ievērojamu labumu. Izmaksu un ieguvumu analīzes ģeogrāfiskais tvērums neapšaubāmi pārsniedz Norte un Alentežu reģiona (kuri ir tieši iesaistīti ieguldījumu projektā) robežas. Tomēr, ja ieguvums valsts mērogā tiek proporcionāli sadalīts attiecīgajiem reģioniem atbilstīgi to ekonomiskajai nozīmei, Norte un Alentežu reģions saņems 34,8 % no valsts gūtā labuma.
(254)
Portugāle arī uzsvēra, ka atbalsts un rezultātā īstenotais ieguldījums labvēlīgi ietekmē arī citas politikas jomas, ne tikai reģionālo attīstību. Portugāle atkārtoti apgalvo, ka ieguldījumu projektam ir stratēģiska nozīme valsts mērogā un energoapgādes drošības ziņā Eiropā. Ieguvums ir arī mazāka atkarība no importa, reaģēšana uz pieaugošo pieprasījumu pēc dīzeļdegvielas, labāka energoefektivitāte abās pārstrādes rūpnīcās un pozitīva ietekme uz vidi. Šos apgalvojumus nevar ņemt vērā, vērtējot atbalsta devumu reģionālajai attīstībai.
(255)
Neskatoties uz šķietamo prima facie neproporcionālo atbalsta apmēra attiecību pret tiešajām radītajām darbavietām, pozitīvā netiešā ietekme (netiešās darbavietas, plašāka ietekme, labi apmaksātu darbavietu radīšana, cilvēkresursu kvalitātes nostiprināšana, sociālās labklājības uzlabošana) norāda uz reģionālo devumu Alentežu un Norte reģionā, un to nevar uzskatīt par neievērojamu devumu. Tādēļ Komisija uzskata, ka nav pamata sākotnēji paustajām bažām par atbalsta devumu reģionālajai attīstībai.
(256)
Turklāt turpmākajās iedaļās par 68. punkta a) un b) apakšpunkta piemērošanu parādīts, ka atbalsta negatīvā ietekme uz nozari ir ierobežota, jo tirgos, uz kuriem attiecas ieguldījumu projekts, nav vērojami zemi darbības rezultāti, kas nozīmē, ka tajos nav vērojama darbības samazināšanās ne absolūtā, ne relatīvā izteiksmē. Turklāt Petrogal nav lielas tirgus daļas attiecīgajā pārstrādāto produktu tirgū, ko varētu ļaunprātīgi izmantot, veicot konkurenci kropļojošas darbības. Smagā ligroīna importa aizstāšana aromātisko vielu rūpniecībā tikai nelielā mērā ietekmē piegādātājus EEZ. Tādējādi Komisija uzskata, ka nav pamata tās sākotnējām bažām par to, ka plānotais devums reģionālajai attīstībai neatsver atbalsta negatīvo ietekmi uz nozari.
(257)
Saskaņā ar RAP 9. punktu Petrogal nav grūtībās nonācis uzņēmums Komisijas paziņojuma nozīmē par Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (61).
(258)
Saskaņā ar RAP 39. punktu Petrogal paša ieguldījums attaisnotajos izdevumos ir vairāk nekā 25 % (skatīt 36. apsvērumu).
(259)
Saskaņā ar RAP 50. punktu ieguldījumu projekta attaisnotos izdevumus aprēķina, pamatojoties uz attaisnotajām ieguldījuma izmaksām (skatīt 35. apsvērumu).
(260)
Saskaņā ar RAP 71.-75. punktu tiek ievēroti noteikumi par atbalsta apvienošanu (skatīt 43. apsvērumu).
(261)
Saskaņā ar RAP 40. punktu atbalsts tiek piešķirts ar nosacījumu, ka Petrogal saglabā ieguldījumu projektu attiecīgajos reģionos vismaz piecus gadus pēc tā veikšanas.
(262)
Tādējādi Komisija uzskata, ka atbalsts atbilst vispārējiem RAP noteikumiem.
6.5. Saderīgums ar kritērijiem lieliem ieguldījumu projektiem - lēmumā sākt procedūru pausto bažu pārbaude
(263)
Lēmumā sākt procedūru Komisija pauda šaubas par to, vai ieguldījumu projektu var uzskatīt par vienu vienotu ieguldījumu projektu RAP 60. punkta nozīmē, neraugoties uz to, ka pārstrādes rūpnīcas neatbilst kritērijam par tiešo ģeogrāfisko atrašanās tuvumu.
(264)
Kaut gan abas pārstrādes rūpnīcas neatrodas ģeogrāfiski tuvu, Portugāle uzskata, ka starp tām pastāv ciešas ekonomiskās, funkcionālās un stratēģiskās saiknes. Neveicot ieguldījumu vakuumdestilācijas iekārtā Matoziņušā, nebūtu iespējams attiecīgais ieguldījums hidrokrekinga iekārtā Sinešā, jo pastāv risks, ka vakuumgāzeļļas (kas ir izejviela hidrokrekinga iekārtai) tirgū bieži veidojas deficīts. Tādējādi Portugāle uzskata, ka ciešo funkcionālo saikņu dēļ pārstrādes rūpnīcas ir ekonomiski nedalāmas.
(265)
Konkurents Nr. 1 apstrīd šo pieeju, jo, viņaprāt, ieguldījumu projekta pamatlīdzekļi ir ekonomiski dalāmi.
(266)
Kādas trešās personas piezīmēs, kas tika saņemtas, atbildot uz lēmumu sākt procedūru, norādīts, ka smagā ligroīna ražošanas palielināšana ir izšķiroši nozīmīga, lai La Seda grupa īstenotu ieguldījumu Sinešā. Komisija ir pārbaudījusi, vai La Seda veikts ieguldījums varētu būt viens vienots ieguldījums kopā ar ieguldījumu Matoziņušā. Portugāle apstiprināja, ka lielāku saražoto smagā ligroīna apjomu Petrogal izmantos vienīgi iekšējām vajadzībām un smagais ligroīns netiks pārdots trešām personām. Tādējādi Komisija secina, ka ieguldījumu projekts un La Seda ieguldījumu projektu nav viens vienots ieguldījumu projekts.
(267)
RAP 60. punkts attiecas uz ieguldījumu projektiem, kuri tiek mākslīgi sadalīti apakšprojektos, lai izvairītos no pamatnostādņu noteikumu piemērošanas, saskaņā ar kuriem ieguldījumu projektiem virs EUR 50 miljoniem tiek piemērots mehānisms, kas samazina maksimālo atbalsta intensitāti. Šajā konkrētajā gadījumā Komisija ir pārliecinājusies, ka piemērotā atbalsta intensitāte (12,43 % neto pašreizējā vērtībā) ir mazāka par maksimālo atbalsta intensitāti, kāda būtu jāpiemēro, ja ieguldījumu projektu uzskatītu par vienu vienotu ieguldījumu (14,28 % neto pašreizējā vērtībā), un attiecīgi ir mazāka par maksimālo atbalsta intensitāti, kādu varētu piemērot katram no abiem projektiem. Tādēļ maksimālā atbalsta intensitāte ir ievērota, pat ja projektu uzskata par vienu vienotu ieguldījumu projektu, un Komisija secina, ka nav nepieciešams pieņemt lēmumu, vai abi projekti Sinešā un Matoziņušā ir viens vienots ieguldījumu projekts vai nē, neraugoties uz ģeogrāfisko attālumu starp abām rūpnīcām, jo jautājums nav pretrunā ar atbalsta saderīguma novērtējumu atbilstīgi RAP.
(268)
Atbalsta intensitātes aprēķins saskaņā ar RAP 67. punktu ir atkarīgs no tā, vai ieguldījumu projektu uzskata par vienu vienotu ieguldījumu projektu vai arī par diviem atsevišķiem ieguldījumu projektiem. Ja runa ir par diviem atsevišķiem ieguldījumu projektiem, atbalsta intensitāti aprēķina, ņemot vērā to, ka tiek piemēroti divi dažādi reģionālā atbalsta maksimālie standartlīmeņi: Sinešai 40 % un Matoziņušai 30 %.
(269)
Portugāle norādījusi, ka kopējās plānotās attaisnotās ieguldījumu projekta izmaksas ir EUR 1 058 934 146 nominālvērtībā (EUR [..] ieguldījumam Sinešā un EUR [..] ieguldījumam Matoziņušā).
(270)
Ieguldījuma Sinešā neto pašreizējā vērtība ir EUR [..] plānotajam atbalsta apjomam, kas ir EUR [..] neto pašreizējā vērtībā, kas atbilst atbalsta intensitātei šim pārstrādes uzņēmumam 13,12 % apmērā no bruto dotācijas ekvivalenta, un tātad nesasniedz koriģēto maksimālo atbalsta intensitāti, kas ir 15,94 %.
(271)
Ieguldījuma Matoziņušā neto pašreizējā vērtība ir EUR [..] plānotam atbalsta apjomam, kas ir EUR [..] neto pašreizējā vērtībā, kas atbilst atbalsta intensitātei šim pārstrādes uzņēmumam 10,66 % apmērā no bruto dotācijas ekvivalenta, un tātad nesasniedz koriģēto maksimālo atbalsta intensitāti, kas ir 14,68 %.
(272)
Lēmumā sākt procedūru Komisija pārbaudīja atbalsta intensitāti abos reģionos, un tā ir atšķirīga (40 % Sinešā un 30 % Matoziņušā), un pārrēķināja maksimālo atbalsta intensitāti, sverot atbalsta intensitāti un proporcionāli ņemot vērā ieguldījumu (neto pašreizējā vērtībā) attiecīgajā reģionā salīdzinājumā ar kopējo ieguldījumu. Rezultātā iegūtā atbalsta intensitāte, kas ir 37,18 %, atbilst koriģētajai maksimālajai atbalsta intensitātei, kas ir 14,21 %.
(273)
Pat ja ieguldījumu projektu uzskatītu par vienu vienotu ieguldījumu projektu, kopējo ieguldījuma izmaksu neto pašreizējā vērtība būtu EUR 974 064 894. Kopējais plānotais atbalsts būtu EUR 121 091 314 neto pašreizējā vērtībā, kas atbilst atbalsta intensitātei, kas ir 12,43 % no bruto dotācijas ekvivalenta, un tātad nesasniedz iepriekš aprēķināto koriģēto maksimālo atbalsta intensitāti, kas ir 14,21 %.
(274)
Tādējādi, tā kā atbalsta intensitāte bruto dotācijas ekvivalenta izteiksmē būtu zemāka par koriģēto maksimālo atbalsta intensitāti, ievērojot lejupvērstās skalas noteikumus, Komisija uzskata, ka ieguldījumu projekta ierosinātā atbalsta intensitāte atbilst RAP 67. punktam.
(275)
Portugāle ir apņēmusies nepārsniegt šajā lēmumā noteikto maksimālo atbalsta apjomu un maksimālo atbalsta intensitāti, pat ja attaisnoto izdevumu līmenis būs zemāks vai palielināsies.
(276)
Lēmumā sākt procedūru Komisija pauda bažas par noteiktiem jautājumiem saistībā ar atbalsta novērtējumu saskaņā ar RAP 68. punkta a) un b) apakšpunkta noteikumiem. Runa bija par šādiem jautājumiem:
-
vai attiecīgie produkti saistībā ar ieguldījumu projektu bija vienīgi dīzeļdegviela un smagais ligroīns, kā apgalvoja Portugāle, vai arī vēl citi ar pārstrādi saistīti produkti, ņemot vērā pārstrādes produktu iespējamo aizstājamību no piedāvājuma viedokļa un to, ka smago ligroīnu var uzskatīt par starpproduktu RAP 69. punkta nozīmē,
-
vai attiecīgais produktu tirgus ir pārstrādāto produktu tirgus gan dīzeļdegvielai, gan smagajam ligroīnam, kā apgalvo Portugāle,
-
vai attiecīgais ģeogrāfiskai tirgus attiecīgajiem produktiem jādefinē valsts, reģiona (Ibērijas pussala) vai EEZ mērogā,
-
vai saņēmēja, kas ir Petrogal, kā arī Galp Energia un ENI grupas, kurai Petrogal pieder, tirgus daļa pārsniedz 25 % kādā no attiecīgajiem tirgiem (RAP 68. punkta a) apakšpunkts),
-
vai attiecībā uz visiem attiecīgajiem produktiem ieguldījumu projekta radītā ražošanas jauda pārsniedz 5 % kādā no attiecīgajiem tirgiem, ko aprēķina, izmantojot acīmredzamā patēriņa datus, un, ja ir, vai attiecīgā produkta acīmredzamā patēriņa vidējais pieauguma temps gadā pēdējo piecu gadu laikā ir mazāks nekā EEZ IKP vidējais pieauguma temps gadā.
(277)
Komisija 278.-311. apsvērumā atkārtoti novērtē, vai ir pārsniegti 68. punkta a) un b) apakšpunkta robežlielumi, lai pieņemtu lēmumu par to, vai ir nepieciešams ieguldījumu projekta padziļināts novērtējums. Pirmkārt, tiek pārbaudīti attiecīgie produkti un produkti, kurus ieguldījumu projekta nolūkā uzskata par attiecīgiem produktiem. Otrkārt, tiek noteikti attiecīgo produktu tirgi. Treškārt, tiek analizēts, vai novērtējums jāveic pārstrādāto produktu tirgus, mazumtirdzniecības vai vairumtirdzniecības līmenī. Lēmuma 312.-344. apsvērumā noteikts produktu tirgus un attiecīgais ģeogrāfiskais tirgus, un tad attiecīgo produktu tirgus tiek novērtēts saistībā ar Petrogal attiecīgo tirgus daļu. Visbeidzot, analīze tiek koncentrēta uz to, vai produkta jaudas palielinājums pārsniedz 5 % no attiecīgā EEZ acīmredzamā patēriņa tirgū, kurā attiecīgā produkta EEZ acīmredzamā patēriņa pieaugums ir negatīvs.
(278)
RAP 69. punktā noteikts: “Vispārīgā gadījumā attiecīgais produkts ir ieguldījumu projektā paredzētais produkts. Ja projekts attiecas uz starpproduktu un liela daļa no saražotā apjoma netiek pārdota tirgū, attiecīgais produkts var būt turpmākā ražošanas procesa produkts [..]”. Minētā punkta 64. zemsvītras piezīmē precizēts: “Ja ieguldījumu projekts paredz vairāku produktu ražošanu, jāņem vērā visi produkti.”
(279)
Lēmumā sākt procedūru Komisija konstatēja, ka dīzeļdegviela un smagais ligroīns ir produkti, uz kuriem tieši attiecas ieguldījumu projekts. Tā kā visu saražoto smago ligroīnu acīmredzami izmanto Petrogal ligroīna atvasinājumu ražošanai, ligroīna atvasinājumi arī tika uzskatīti par attiecīgo produktu. Komisija arī piekrita Portugāles apgalvojumam, ka citus horizontāli saistītos produktus, kas tiek ražoti pārstrādes rūpnīcās (benzīns, sašķidrinātā naftas gāze, mazuts, reaktīvo dzinēju degviela un bitumens), ieguldījumu projekts neskar.
(280)
Komisija ņem vērā Portugāles skaidrojumus par to, ka pārstrādes rūpnīcu darbības pamatā ir daudzu produktu ražošana un izejviela, kas ir jēlnafta, tiek pārstrādāta vairākos starpproduktos (piemēram, smagajā ligroīnā, vakuumgāzeļļā) un galīgos produktos (piemēram, benzīnā, dīzeļdegvielā). Daudzus starpproduktus nekavējoties atkārtoti izmanto par izejvielām dažādos pārstrādes procesa posmos, bet citus pārdod tirgū vai izmanto par izejvielām pirmās paaudzes naftas ķīmijas rūpniecībā, piemēram, smago ligroīnu izmanto aromātisko vielu ražošanai. Tehniskās ražošanas darbība jo īpaši ir atkarīga no izmantotās jēlnaftas veida (ne visus jēlnaftas veidus var pārstrādāt konkrētajās iekārtās) un pārstrādes rūpnīcas konkrētās tehniskās konfigurācijas. Lai maksimāli palielinātu peļņu, pārstrādes rūpnīca cenšas optimizēt peļņu visā produktu diapazonā, kas ir t. s. “pārstrādes peļņas norma”, un tādējādi pielāgo dažādu gatavo produktu ražošanu, ņemot vērā tehniskos ierobežojumus, kurus rada ražošanas darbība (un izmantotās jēlnaftas veids), kā arī izejvielu un gatavo produktu cenas. Tomēr iespējas koriģēt esošas pārstrādes rūpnīcas konfigurāciju bez papildu ieguldījumiem ir ļoti ierobežotas.
(281)
Pārstrādes nozarē pēdējo desmit gadu laikā ir vērojamas strukturālas pārmaiņas. Arvien mazāk ir pieejama vieglāka jēlnafta, un to arvien vairāk aizstāj smagāka jēlnafta. Tajā pašā laikā strauji audzis pieprasījums pēc dīzeļdegvielas (kas iekšdedzes dzinējos arvien vairāk tiek izmantota kā benzīna aizstājējs). Pretēja tendence vērojama pieprasījumam pēc mazuta, ko izmanto elektrības ražošanai un jūras transportā - tas samazinās un gaidāma tā turpmāka samazināšanās (ko izraisa mazuta aizstāšana, izmantojot videi draudzīgākas tehnoloģijas). ES ir dīzeļdegvielas neto importētājs un benzīna eksportētājs (galvenokārt uz ASV tirgu, kas varētu sarukt).
(282)
Portugāle skaidroja (un konkurents Nr. 1 un konkurents Nr. 2 tās teikto apstiprināja), ka ieguldījumu projekta ekonomiskais dzinulis ir divējāds: no vienas puses - pārstrādes rūpnīcām dot iespēju pārstrādāt smagāku jēlnaftu, bet no otras - mainīt konfigurāciju tā, lai varētu ražot vairāk dīzeļdegvielas un mazāk mazuta.
(283)
Kā aprakstīts 2.2. iedaļā, dīzeļdegviela un smagais ligroīns ir ieguldījumu projekta tiešie attiecīgie produkti. Ieguldījumu projekts palielinās dīzeļdegvielas ražošanu (samazinot mazuta ražošanu) un arī smagā ligroīna ražošanu, kas, kā apgalvo Portugāle, ir nenovēršams tehniski izraisīts blakusefekts. Komisija ņem vērā Portugāles apgalvojumu, ka citus horizontāli saistītos produktus, kas tiek ražoti abās pārstrādes rūpnīcās (benzīns, sašķidrinātā naftas gāze, mazuts, reaktīvo dzinēju degviela un bitumens), ieguldījumu projekts neskar.
(284)
Tomēr Komisija oficiālajā izmeklēšanā pārliecinājās, ka, Matoziņušā ieguldot jaunā vakuumdestilācijas iekārtā un jaunā viskozitātes samazināšanas iekārtā, tiks ražota arī vakuumgāzeļļa. Dīzeļdegvielas ražošana palielināsies Sinešā, jo jaunajā hidrokrekinga iekārtā par izejvielu tiks izmantota vakuumgāzeļļa, kas tiek ražota pārstrādes rūpnīcās Matoziņušā un Sinešā. Tādējādi vakuumgāzeļļa arī uzskatāma par ieguldījuma tiešo attiecīgo produktu, jo ieguldījumu projekta īstenošanas rezultātā tās ražošana Matoziņušas rūpnīcā ievērojami palielināsies.
(285)
Portugāle iesniedza informāciju, ka vakuumgāzeļļa tiks izmantota tikai kā izejviela hidrokrekinga iekārtai Sinešā. Tādēļ tā uzskatāma par starpproduktu saistībā ar lielāku dīzeļdegvielas ražošanu, un nav jāvērtē atsevišķi. Portugāle arī norādīja, ka, ņemot vērā Sinešā esošās hidrokrekinga iekārtas lielumu, nepieciešamo stabilo un garantēto izejvielu piegādi nevar nodrošināt, pērkot nepieciešamo apjomu tirgū. Tas ir tādēļ, ka vakuumizejvielu tirgus ir atvērts tūlītēju darījumu tirgus, un apjoma ziņā tas ir ļoti ierobežots un ļoti svārstīgs. Attiecīgi, vērtējot vakuumgāzeļļas piegādi no Matoziņušas uz Sinešu, netiek izslēgta neviena potenciālā trešā persona kā piegādātājs.
(286)
Komisija piekrīt, ka vakuumgāzeļļa tiek uzskatīta par starpproduktu un ka ievērojama saražotās vekuumgāzeļļas daļa netiek pārdota tirgū (tajā pašā laikā netiek izslēgtas potenciālas trešās personas kā piegādātāji). Šādā gadījumā, kā noteikts RAP 69. punktā, var secināt, ka attiecībā uz jauno vakuumdestilācijas iekārtu un jauno viskozitātes samazināšanas iekārtu Matoziņušā attiecīgais produkts ir turpmākā ražošanas procesa produkts, kas ir dīzeļdegviela.
(287)
Komisija arī norāda, ka konkurents Nr. 1 uzskata, ka hidrokrekinga atliekvielas varētu uzskatīt par ieguldījumu projekta attiecīgo produktu (skatīt 92. apsvērumu). Tā kā Portugāle skaidrojusi, ka izokrekinga tehnoloģijas izmantošanas dēļ šo atliekvielu apjoms ir būtībā nenozīmīgs (skatīt 183. apsvērumu), Komisija hidrokrekinga atliekvielas nevērtē kā attiecīgo produktu.
(288)
Lēmumā sākt procedūru Komisija pauda šaubas par to, vai dīzeļdegviela un ligroīns ir vienīgie attiecīgie produkti, norādot, ka ligroīnu var uzskatīt par starpproduktu RAP 69. punkta nozīmē un ligroīna atvasinājumi var būt produkti, kurus uzskata par attiecīgiem produktiem un kuriem jāveic pārbaude saskaņā ar 68. punkta a) un b) apakšpunktu.
(289)
Portugāle iesniedza turpmāk minētos skaidrojumus.
-
Termins “ligroīns” attiecas uz smago un vieglo ligroīnu, šie produkti viens otru neaizstāj, un tos ražo un izmanto dažādi.
-
Smagais ligroīns ir produkts, kuru izmanto par izejvielu pārstrādes procesos un visdažādāko ķīmisko produktu, ne tikai aromātisko vielu ražošanā.
-
Ieguldījumu projekta īstenošanas rezultātā Sinešā tiks ražots vairāk smagā ligroīna: Sinešas pārstrādes rūpnīcā smagā ligroīna ražošana palielināsies par [200-250] tūkstošiem tonnu gadā.
-
Lielākā daļa Sinešas pārstrādes rūpnīcā saražotā smagā ligroīna tiek transportēta uz Petrogal pārstrādes rūpnīcu Matoziņušā, kur to kopā ar smago ligroīnu, kas tiek importēts no citām valstīm, un smago ligroīnu, kas tiek ražots Matoziņušā (vidēji [650-700] tūkstoši tonnu 2007.-2009. gadā), pārstrādā reformerā (62). Kopējais smagā ligroīna apjoms, ko izmanto Matoziņušas pārstrādes rūpnīcā reformera ražošanai, ir [1 000-1 050] tonnu (vidēji 2007.-2009. gadā).
-
No kopējās smagā ligroīna papildražošanas Sinešā, kas ir [200-250] tūkstoši tonnu, [100-150] tūkstoši tonnu tiek transportētas uz Matoziņušu (atlikumu izmanto par izejmateriālu Sinešā, hidrokrekinga procesā), lai aizstātu [100-150] tūkstošus tonnu importētā smagā ligroīna; importa apjoms, kas bija [250-300] tūkstoši tonnu pirms ieguldījuma veikšanas, tiek samazināts līdz [100-150] tūkstošiem tonnu, t. i., par [50-60] %.
-
No smagā ligroīna importa 2009. gadā 92 % tika importēti no avotiem, kas atrodas ārpus EEZ, bet 8 % no EEZ (63).
-
Smagā ligroīna ražošanas jauda Matoziņušas pārstrādes rūpnīcā (vidējais apjoms 2007.-2009. gadā: [650-700] tūkstoši tonnu) ieguldījumu projekta īstenošanas rezultātā nemainīsies.
-
Reformers ir starpprodukts aromātisko vielu ražošanā.
-
Ieguldījums nemainīs reformera ražošanas jaudu.
-
Matoziņušā saražoto reformeru izmanto par izejvielu Petrogal Matoziņušā esošajā aromātisko vielu rūpnīcā.
-
Aromātisko vielu rūpnīcā tiek ražotas visdažādākās primārās aromātiskās vielas vai ligroīna atvasinājumi, jo īpaši benzols, toluols, ortoksilols, paraksilols un šķīdinātāji.
-
Aromātisko vielu rūpnīcas ražošanas jauda (vidējais noiets 2007.-2009. gadā bija [400-450] tūkstoši tonnu) ieguldījumu projekta īstenošanas rezultātā nemainīsies, un netiek plānota ražošanas paplašināšana.
-
Aromātisko vielu rūpnīca ir neatkarīgs uzņēmums; smagā ligroīna iekšējā cena patlaban ir un arī pēc ieguldījuma būs smagā ligroīna importa cena. Reformera pārdošanas cena aromātisko vielu rūpnīcai patlaban un arī pēc ieguldījuma tiks aprēķināta kā [10-20] % no ligroīna importa paritātes (CIF NEW) un [80-90] % no benzīna eksporta paritātes (RBOB USA), kam pieskaitītas transporta izmaksas no Sinešas uz Portu.
-
Izejvielu izmaksas (smagais ligroīns) veido apmēram [90-100] % no aromātisko vielu ražošanas kopējām ražošanas izmaksām. Sinešā papildus saražotais smagais ligroīns veido apmēram 14 % no kopējā smagā ligroīna apjoma, kuru pārstrādā reformerā.
-
Primārās aromātiskās vielas tiek pārdotas tirgū naftas ķīmijas rūpniecībai par tirgus cenām, un Petrogal, kura tirgus daļa ir zem [0-5] %, pieņem EEZ aromātisko vielu tirgū pastāvošās cenas. Petrogal aromātisko vielu rūpnīcas kopējais apgrozījums 2009. gadā bija apmēram EUR [..] miljoni. Pēc ieguldījuma pabeigšanas [..] % no apgrozījuma (apmēram EUR [..] miljoni, pamatojoties uz 2009. gada apgrozījumu) dos Sinešā papildus saražotais smagais ligroīns.
(290)
Komisija ņem vērā konkurenta Nr. 1 viedokli, ka smagais ligroīns ir starpprodukts un novērtējumā kā attiecīgie produkti jāiekļauj ligroīna atvasinājumi.
(291)
Lai pieņemtu lēmumu par to, vai ligroīna atvasinājumiem jāpārbauda 68. punkta a) un b) apakšpunktā noteiktie kritēriji, jāskaidro RAP 69. punkta formulējums. Saskaņā ar 69. punktu attiecīgais produkts var būt turpmākā ražošanas procesa produkts, ja ieguldījuma produkts ir starpprodukts un liela daļa no saražotā apjoma netiek pārdota tirgū. Šāda formulējuma mērķis ir ņemt vērā situācijas, kurās atbalsta kropļojošā ietekme uz konkurentiem starpprodukta tirgū nav jūtama vai ir tikai daļēji jūtama un pāriet uz galīgā produkta tirgu. Pamatojoties uz Portugāles sniegto informāciju par attiecīgo produktu definīciju, Komisija uzskata, ka atbalsts neietekmē ne Petrogal aromātisko vielu rūpnīcas ražošanas apjomus, ne ražošanas izmaksas, ne arī uzvedību cenas noteikšanā. Turklāt Sinešā papildus saražotā smagā ligroīna apjoms nav nozīmīgs salīdzinājumā ar vispārējo smagā ligroīna apjomu, ko izmanto reformera ražošanā. Tādēļ Komisija uzskata, ka ieguldījumu projektam paredzētais atbalsts neietekmē aromātisko vielu tirgu vai arī to ietekmē netieši un ļoti neievērojamā apmērā (jo netieši tiek samazināta ligroīna importa cena; skatīt nākamo iedaļu).
(292)
Tādēļ Komisija uzskata, ka aromātisko vielu tirgum nav nepieciešams veikt 68. punkta a) un b) apakšpunktā minētās pārbaudes.
(293)
Tajā pašā laikā Komisija uzskata, ka atbalsts var ietekmēt ligroīna tirgu, jo ieguldījumu projekts ļauj aizstāt importu un piespiež piegādātājus meklēt citus pircējus smagā ligroīna tirgū. Komisija attiecīgi veica 68. punkta a) un b) apakšpunkta pārbaudes saistībā ar smago ligroīnu kā attiecīgo produktu.
(294)
RAP 69. punktā noteikts, ka attiecīgā produkta tirgus aptver attiecīgo produktu un tā aizstājējus, kurus par tādiem uzskata vai nu patērētājs (ņemot vērā produkta iezīmes, cenu un paredzēto izmantojumu), vai ražotājs (ņemot vērā ražošanas iekārtu elastību).
(295)
Lēmumā sākt procedūru Komisija nevarēja izdarīt secinājumu par attiecīgo produktu attiecīgo tirgu, jo tai bija grūtības konkrēti noteikt attiecīgos produktus.
(296)
Lēmumā sākt procedūru Komisija secināja, ka dīzeļdegvielai nav aizstājēja no patērētāju viedokļa. Tomēr no piedāvājuma viedokļa nebija skaidrības par dīzeļdegvielas ražošanas aizstājamību, jo ražošanas iekārtu elastības rezultātā var tikt ražoti cita veida produkti (galvenokārt benzīns), ja tiek mainīta pārstrādes rūpnīcas konfigurācija.
(297)
Lai kliedētu šīs bažas, Portugāle iebilda, ka Komisijas lēmums par apvienošanos (64), kuru Komisija citē, attiecas uz citādu kontekstu: nelīdzsvarotība starp piedāvājumu un pieprasījumu benzīna un dīzeļdegvielas tirgū iepriekš nebija tik nozīmīga kā patlaban, un tādēļ elastība, pārejot no viena produkta ražošanas uz otra produkta ražošanu, vēl bija izmantojama. Tomēr Portugāle norāda, ka, sākot no 2000. gada, kad pieprasījums pēc dīzeļdegvielas ievērojami palielinājās, šie izvēles līmeņi beidza pastāvēt un patlaban nav papildu jaudas pieprasījuma apmierināšanai.
(298)
Kaut gan šāds skaidrojums pilnībā neizslēdz iespēju, ka dīzeļdegvielas ražošanas iekārtas varētu tikt izmantotas benzīna ražošanai, šķiet nereāli pieņemt, ka uzņēmums varētu tērēt vairāk nekā EUR 1 miljardu, lai palielinātu jaudu un ražotu benzīnu, jo šīs preces piedāvājums Eiropā ir pārmērīgi liels. Dažādos pētījumos (65) norādīts, ka Eiropas iekšdedzes dzinēju degvielas tirgū pazeminās pieprasījums pēc benzīna un atlikumvielas, kas ir mazuts, un pieaug pieprasījums pēc dīzeļdegvielas. Šīs pieprasījuma modeļa izmaiņas nozīmē, ka pārstrādes rūpnīcas pārmērīgā apjomā ražo produktus, pēc kuriem samazinās pieprasījums un kuru vērtība samazinās, un tās nepietiekamā apjomā ražo produktus, pēc kuriem pieprasījums aug un kuru vērtība palielinās (66). Tiek plānots, ka benzīna patēriņš Eiropā 2010.-2030. gadā ievērojami samazināsies saistībā ar pāreju no automobiļiem, kuri izmanto benzīnu, uz automobiļiem, kuri izmanto dīzeļdegvielu, un alternatīvu enerģijas avotu ieviešanu. Pieejamos pētījumos arī norādīts, ka pieprasījums pēc benzīna samazināsies, jo ASV (kas ir galvenais Eiropā saražotā pārpalikuma eksporta tirgus) tiks izmantoti energoefektīvāki automobiļi, un tiek prognozēta elektromobiļu lomas palielināšanās.
(299)
Tādējādi Komisija uzskata, ka šajā konkrētajā gadījumā un šāda veida ieguldījumam, kā arī ņemot vērā vidēja termiņa tendences produkta tirgū, dīzeļdegviela uzskatāma par attiecīgo produktu arī no piedāvājuma viedokļa.
(300)
Vērtējot attiecīgos produktus, otrais attiecīgā produkta tirgus, kurš jāaplūko, ir smagā ligroīna tirgus. Sinešas pārstrādes rūpnīcā smagais ligroīns tiek ražots kā dīzeļdegvielas, kas ir ieguldījuma virzītājspēks, blakusprodukts. Smago ligroīnu izmanto visdažādāko ķīmisko produktu, ne tikai aromātisko vielu ražošanā. No smagā ligroīna vispārējās izmantošanas viedokļa to nevar aizstāt ar citiem produktiem. Tādēļ Komisija uzskata, ka smagā ligroīna tirgus ir attiecīgā produkta tirgus saistībā ar 68. punkta a) un b) apakšpunkta kritērijiem.
(301)
Līdz ar to Komisija uzskata, ka attiecīgo produktu tirgi saistībā ar 68. punkta a) un b) apakšpunkta kritērijiem ir dīzeļdegvielas un smagā ligroīna produktu tirgi. Informācijas nolūkiem tiks sniegti dati arī par ligroīna atvasinājumiem.
(302)
Lēmumā sākt procedūru Komisija nevarēja izdarīt secinājumu par to, vai šie tirgi vērtējami pārstrādāto produktu, vairumtirdzniecības vai mazumtirdzniecības līmenī.
(303)
Konkurents Nr. 1 un konkurents Nr. 2 uzskata, ka attiecīgo produktu tirgus jāattiecina uz dīzeļdegvielas mazumtirdzniecību un vairumtirdzniecību (skatīt 93. un 116. apsvērumu). Portugāle uzskata, ka valsts atbalsta izvērtējumā ir jāskata pārstrādāto produktu tirgus līmenis. RAP noteikumos nav precizēts līmenis, kādā veicamas 68. punkta a) un b) apakšpunkta pārbaudes, jo īpaši 68. punkta a) apakšpunkta pārbaude.
(304)
Konkurences politikas jomā konkurences situāciju tirgū atkarībā no analizējamā jautājuma un uzstādījuma par kaitējumu vērtē dažādos līmeņos: pārstrādes, izplatīšanas (vairumtirdzniecības) un mazumtirdzniecības līmenī. Tirgus dalībnieki automobiļu nozarē ir, piemēram, patērētāji un atsevišķi automobiļu tirgotāji mazumtirdzniecības līmenī, automobiļu tirgotāji un izplatītāji vairumtirdzniecības un izplatītāji un ražotāji ražošanas līmenī. Attiecīgajiem produktiem šī lēmuma kontekstā tirgus dalībnieki ir, piemēram, automobiļu īpašnieki un degvielas uzpildes stacijas mazumtirdzniecības tirgū, degvielas uzpildes stacijas un izplatītāji vairumtirdzniecības tirgū un pārstrādes rūpnīcas un izplatītāji pārstrādāto produktu tirgū.
(305)
Ražošanas līmenis šajā lēmumā atbilst pārstrādāto produktu tirgum. Portugāle apstiprināja, ka pārstrādāto produktu tirgus ir līdzvērtīgs kopējam dīzeļdegvielas tirgum. Saskaņā ar Portugāles sniegto informāciju jēdziens “pārstrādāto produktu noiets” sevī ietver visu noietu lielās partijās pret tūlītēju norēķinu (t. s. “pārdošana tieši pie pārstrādes rūpnīcas vārtiem”) ar naftas uzņēmumiem (tostarp Galp Energia piederošiem uzņēmumiem), tirgotājiem, tālākpārdevējiem vai lieliem rūpnieciskiem patērētājiem, ieskaitot dīzeļdegvielas importu (67). Pārstrādāto produktu noiets Portugālē atbilst visam Petrogal pārstrādāto produktu noietam, no kura atskaita Portugāles eksportu un kuram pieskaita importu uz Portugāli. Tādējādi piedāvājuma pusē Portugāles pārstrādāto produktu tirgus sevī ietver Petrogal un pārstrādes rūpnīcas ārpus Portugāles, kuras savus produktus eksportē uz Portugāli, savukārt dīzeļdegvielas tirgus pieprasījuma pusē runa ir par, piemēram, dažādām degvielas izplatīšanas ķēdēm, piemēram, Petrogal, Repsol, CEPSA un BP, kuras pērk dīzeļdegvielu no Petrogal vai kurām Petrogal piegādā dīzeļdegvielu, vai kuras importē dīzeļdegvielu no citām valstīm.
(306)
Ieguldījumu atbalsta kontroles galvenais mērķis nav aizsargāt patērētājus (vai tirgotājus) pret nevēlamām konkurenci kropļojošas uzvedības sekām, piemēram, rentes samazināšanās patērētājiem monopolcenu dēļ, ko nosaka karteļi vai tirgus dalībnieki, ļaunprātīgi izmantojot savu dominējošo stāvokli tirgū. Faktiski ieguldījumu atbalsts ļauj palielināt izlaidi tirgū, un tādējādi tiek samazināta cena, kas prima facie vismaz īsā un vidējā termiņā nozīmē ieguvumu patērētājiem.
(307)
Ieguldījumu atbalsta kontroles mērķis drīzāk ir aizsargāt citus ražotājus un citu dalībvalstu ekonomiku pret pārmērīgu (t. i., kas pārsniedz kropļojuma līmeni, kas uzskatāms par saderīgu ar iekšējo tirgu Līguma 107. panta 3. punkta nozīmē) kropļojošu ietekmi, ko atbalsts rada konkurencei un tirdzniecībai. Konkurence starp pārstrādātājiem notiek pārstrādes līmenī, un šādā gadījumā konkurence starp pārstrādes rūpnīcām notiek pārstrādāto produktu noieta līmenī.
(308)
Ja reģionālā atbalsta maksimālais standartlīmenis, kas noteikts reģionālā atbalsta kartēs, un atbalsta intensitātes lejupvērstā skala lieliem ieguldījumu projektiem saskaņā ar RAP 60. punktu paredzēti tam, lai ieviestu standarta (un lieliem projektiem) progresīvu aizsardzības līmeni pret šādiem konkurences kropļojumiem un ietekmi uz tirdzniecību, tad 68. punkta a) un b) apakšpunkta kritēriji ir izstrādāti, lai atsijātu situācijas, kurās īpaši var tikt ietekmēta konkurence starp pārstrādātājiem un saistībā ar kurām vēlāk tiek veikts padziļināts novērtējums. Ar RAP 68. punkta b) apakšpunkta kritēriju pārbauda, kādā mērā ieguldījumu atbalsts ir saistīts ar tādu jaudas palielinājumu, kura dēļ atbalsta saņēmējs iepludina lielus apjomus tirgū, kurā vērojama absolūta vai relatīva lejupslīde, saskaņā ar labvēlīgākiem nosacījumiem nekā tie ir konkurentiem bez atbalsta. Ar RAP 68. punkta a) apakšpunkta kritēriju pārbauda, kādā mērā ieguldījumu atbalsts saglabās, pastiprinās vai radīs spēcīgu tirgus pozīciju atbalsta saņēmējam, ko var ļaunprātīgi izmantot tirgus dalībnieks ar dominējošu stāvokli, piemēram, bloķējot ieiešanu tirgū. Abās situācijās konkurenti var zaudēt tirgus daļas pārstrādes līmenī, to rentabilitāte var samazināties vai tie var tikt izstumti no tirgus, savukārt potenciālajiem konkurentiem var tikt liegta piekļuve tirgum.
(309)
Tādējādi Komisija uzskata, ka kritēriji piemērojami pārstrādes līmenī. Tirgus situācija pārstrādes līmenī ir izšķirīga, jo lēmumā par valsts atbalstu ražošanas iekārtām novērtē, kā atbalsts ietekmē konkurences kropļojumus starp pārstrādātājiem un tirdzniecību starp dalībvalstīm. Turklāt var pieņemt, ka tad, kad saņēmēja tirgus daļa iepriekšējā posmā (pārstrādāto produktu līmenī) ir liela, tas pats par sevi rada pietiekami lielu varbūtību konstatēt ievērojamus konkurences kropļojumus neatkarīgi no tirgus daļas pakārtotā tirgus posmā. Tādējādi dīzeļdegvielas noiets mazumtirdzniecības un vairumtirdzniecības līmenī, pat ja tas ir bijis iekļauts attiecīgā produkta tirgus definīcijā iepriekšējās Komisijas lietās par apvienošanos (68), nav jāņem vērā 68. punkta a) un b) apakšpunkta pārbaudes nolūkā.
(310)
RAP 68. punkta a) un b) apakšpunkta kritēriji ir tikai filtrs, kura mērķis ir mehāniski noteikt situācijas, kurās pastāv risks konkurencei un tirdzniecībai. Vēlāk veiktā padziļinātā novērtējuma mērķis ir sīkāk novērtēt šos riskus. Kaut arī padziļinātais novērtējums parasti attiecas uz situācijām tirgū pārstrādes līmenī, var būt nepieciešams (piemēram, gadījumā, kad tiek liegts ienākt tirgū) analizēt atbalsta ietekmi uz pakārtoto tirgu.
(311)
Tādējādi, ņemot vērā Komisijas lēmumu pieņemšanas praksi valsts atbalsta lietās citās ekonomikas nozarēs, jo īpaši automobiļu nozarē (69), un to, ka ieguldījumu projekts attiecas tikai uz izdevumiem Petrogal pārstrādes darbībā, 68. punkta a) un b) apakšpunkta kritēriju piemērošanai pārstrādāto produktu tirgus ir vienīgais vērā ņemamais līmenis šī lēmuma kontekstā.
(312)
Lēmumā sākt procedūru Komisijai radās jautājums par to, vai dīzeļdegvielas attiecīgais ģeogrāfiskais tirgus būtu EEZ, reģiona (Ibērijas pussala) vai valsts mēroga tirgus.
(313)
Portugāle uzskata, ka dīzeļdegvielas attiecīgais tirgus ir plašāks nekā valsts mēroga tirgus un tam vajadzētu būt Rietumeiropas vai EEZ tirgum. Konkurents Nr. 1 un konkurents Nr. 2 nediferencē tirgus līmeņus, kuri jāvērtē. Viņi norāda, ka attiecīgajam ģeogrāfiskajam tirgum būtu jābūt Portugāles tirgum vai lielākais Ibērijas tirgum.
(314)
Komisija 1997. gadā pieņēma paziņojumu par jēdziena “konkrētais tirgus” definīciju Kopienas konkurences tiesībās (turpmāk “paziņojums”) (70). Paziņojumā noteikts, ka konkrēto [attiecīgo] ģeogrāfisko tirgu veido teritorija, kurā attiecīgie uzņēmumi ir iesaistīti produktu un pakalpojumu piedāvājumā un pieprasījumā, kurā konkurences apstākļi ir pietiekami viendabīgi un kuru no blakus esošajām teritorijām var nodalīt ievērojami atšķirīgu konkurences apstākļu dēļ.
(315)
Šis paziņojums ir paredzēts kā novērtēšanas instruments pretmonopola un apvienošanās kontroles politikas jomā. Tā pamatā ir izmeklēšanas pilnvaras, kas attiecas uz šīm politikas jomām, un to tieši nepiemēro valsts atbalstam. Paziņojumā skaidri atzīts, ka “valsts atbalsta gadījumā novērtēšana vairāk ir vērsta uz atbalsta saņēmēju un attiecīgo nozari, nevis uz tādu konkurences ierobežojumu identificēšanu, ar kuriem saskaras atbalsta saņēmējs”. Tomēr paziņojumā norādīts, ka tajā noteiktās pieejas elementus “varētu izmantot par pamatu valsts atbalsta gadījumu novērtēšanai”.
(316)
Līdz šim Komisija nav vēl publicējusi paziņojumu par attiecīgā produkta un ģeogrāfiskā tirgus definēšanas principiem un pieeju valsts atbalsta lietās. RAP nesniedz norādījumus par to, kā definējams attiecīgais ģeogrāfiskais tirgus. Tomēr RAP 70. punktā ietverts formulējums, kas varētu dot zināmu priekšroku vērtējumam EEZ līmenī: “Noietu [..] a) [..] apakšpunkta piemērošanas nolūkā definē [..] parasti EEZ, vai, ja šādi dati nav pieejami vai izmantojami, balstoties uz jebkādiem citiem vispārpieņemtiem tirgus segmentiem, par kuriem ir pieejami statistikas dati”.
(317)
Ģeogrāfiskā tirgus atbilstīgā definīcija skatāma, ņemot vērā pamatuzstādījumu par kaitējumu. Tomēr šķiet droši pieņemt, ka RAP 68. punkta a) apakšpunkta kritērijs tirgus daļām virs 25 % paredzēts, lai aizsargātu EEZ konkurentus, nepieļaujot, ka atbalsta saņēmēja, kam ir ietekme tirgū, konkurenci kropļojošas darbības dēļ tie tiek izslēgti no tirgus, kurā tie darbojas, vai tiem neļauj piekļūt šādam tirgum (tie tiek izstumti).
(318)
Šī lēmuma nolūkā nav būtiski definēt tirgus precīzās ģeogrāfiskās robežas pārstrādes līmenī, jo Petrogal tirgus daļa pārsniedz 25 % robežlielumu tikai valsts mēroga tirgū. Pietiek, ja tiek noteikts, vai attiecīgais ģeogrāfiskais tirgus ir valsts mēroga tirgus. Tika ņemti vērā konkurentu argumenti, par kuriem Portugāle sniedza piezīmes, jo īpaši attiecībā uz importa šķēršļiem un ierobežoto uzglabāšanas jaudu. Tika izdarīts secinājums, ka ģeogrāfiskā tirgus definīcija, kas atšķiras no standartpieejas, saskaņā ar kuru tirgus 68. punkta a) un b) apakšpunkta kritēriju nolūkā definēts kā EEZ tirgus, un kas nosaka, ka attiecīgais ģeogrāfiskais tirgus ir valsts mēroga tirgus, ir attaisnota tikai tad, ja pastāv skaidras norādes, ka tirgus ir lielā mērā slēgts tirgus. Tādēļ jānovērtē, vai pastāv šķēršļi tirdzniecībai, kuru dēļ uzņēmumi, kas ir Petrogal konkurenti vairumtirdzniecības tirgū, nevarētu importēt dīzeļdegvielu no pārstrādes rūpnīcām ārpus Portugāles, ja Portugāles pārstrādāto produktu tirgū piemērotās cenas pārsniegtu lielākajos tirgos vērojamās cenas.
(319)
Saistībā ar šo konstatēti turpmāk minētie fakti.
-
Portugāles tirgū pārdotajai dīzeļdegvielai ir tādas pašas tehniskās iezīmes kā dīzeļdegvielai, kas tiek pārdota kaimiņvalstu tirgos,
-
EEZ iekšējā tirdzniecībā nav importa nodokļu,
-
nav ne normatīvu, ne administratīvu ierobežojumu importam uz Portugāli,
-
Portugāles sniegtie statistikas dati (skatīt 195. apsvērumu) rāda, ka tirdzniecības plūsmas pastāv gan kā imports uz Portugāli, gan eksports no Portugāles uz kaimiņvalstīm. Eksports ir samazinājies, jo Portugālē palielinājusies vajadzība pēc dīzeļdegvielas,
-
importam izmanto gan jūras, gan sauszemes transportu, un pēdējo gadu laikā importa apjomi ir īpaši jutīgi reaģējuši uz ārējiem notikumiem un ir ievērojami pieauguši. Importa palielināšanās liecina, ka citiem operatoriem ir alternatīvas piedāvājuma iespējas un tie tiešās piegādes no Petrogal pārstrādes rūpnīcām var aizstāt ar importu. Portugāles sniegtā informācija (skatīt 195. apsvērumu) liecina, kas tas bija īpaši vērojams 2009. gadā, kad pēc avārijas Sinešas pārstrādes rūpnīcā ražošana apstājās uz vairākām nedēļām,
-
Portugāle noraida apgalvojumus, ka Petrogal kontrolē vairāk nekā 90 % no esošās uzglabāšanas jaudas, un paskaidro, ka trešo personu uzglabāšanas jauda veido piegādes jaudu, kas ir 2,9 miljoni tonnu gadā un atbilst vairāk nekā 50 % no valsts tirgus. Neviena trešā persona kā konkurents nebija ieinteresēta pirkt papildu uzglabāšanas jaudu, kad šāda iespēja tika piedāvāta,
-
Komisija aicināja konkurentus sniegt konkrētus piemērus par tirdzniecības šķēršļu pastāvēšanu vai raksturot situācijas, kad radušās grūtības importēt dīzeļdegvielu, bet šāda informācija netika sniegta.
(320)
Tā kā nav konkrētu piemēru un ņemot vērā Portugāles sniegto informāciju par uzglabāšanas jaudu un importu, var secināt, ka nav apliecinājuma tam, ka reāli pastāv ierobežojumi uzglabāšanas jaudas pieejamībai un citi šķēršļi dīzeļdegvielas importam.
(321)
Attiecībā uz cenām, par kādām trešās personas iegādājās dīzeļdegvielu no Petrogal pārstrādāto produktu tirgū, tās ir līdzīgas izmaksām, par kādām Portugāle importē dīzeļdegvielu. Kā Portugāle norādījusi paziņošanas laikā un kā norādīts lēmuma sākt procedūru 3.4.3. punktā, cenas pārstrādāto produktu tirgū tiek noteiktas saskaņā ar starptautiski norādītām produktu cenām, un pārstrādes produktu gadījumā Portugālē tās tiek noteiktas saskaņā ar Platts (Rotterdam) cenām Ziemeļrietumeiropas reģionam, kam pieskaitīta starpība (transporta, kravas, apdrošināšanas izdevumi, zaudējumi u. c.). Tas norāda, ka tirgus ir plašāks par valsts (Portugāles) mērogu. Trešās personas kā konkurenti neizvirzīja argumentus par Petrogal piemērotajām pārstrādāto produktu tirgus cenām, un to piezīmes attiecās tikai uz Petrogal tirgus ietekmi un pozīciju. Konkurents Nr. 1 norādīja, ka kopējā dīzeļdegvielas importa un eksporta attiecība ir pārāk zema, lai reģiona mēroga tirgus būtu attaisnots, bet nenorādīja uz dīzeļdegvielas nepietiekamību vai situāciju, kurā kontrole pār uzglabāšanas jaudu radītu grūtības konkurentiem.
(322)
Konkurents Nr. 2 savukārt norādīja (skatīt 109. apsvērumu), ka ieguldījumu projekta īstenošanas rezultātā Petrogal kļūtu par neto eksportētāju uz citiem tirgiem un tiktu nostiprināta tā tirgus pozīcija Ibērijas pussalā.
(323)
Tādējādi nevar izdarīt secinājumu, ka dīzeļdegvielas attiecīgais ģeogrāfiskais tirgus ir valsts mēroga tirgus, jo acīmredzams, ka nav ierobežojumu ne dīzeļdegvielas importam uz Portugāli, ne eksportam uz kaimiņvalstīm. Tādējādi attiecīgais ģeogrāfiskais tirgus ir vismaz reģiona mēroga tirgus, kas ir Ibērijas pussala.
(324)
Lēmumā sākt procedūru Komisijai radās jautājums par to, vai smagā ligroīna attiecīgais ģeogrāfiskais tirgus ir EEZ, reģiona (Ibērijas pussala) vai valsts mēroga tirgus.
(325)
Portugāle uzskata, ka smagā ligroīna un ligroīna atvasinājumu attiecīgais ģeogrāfiskais tirgus ir vismaz EEZ mēroga tirgus, ja ne globālais tirgus. Konkurenti neiebilda pret šādu attiecīgā ģeogrāfiskā tirgus definīciju.
(326)
Ieinteresētās personas nenoraidīja Portugāles piezīmes un, tā kā smagais ligroīns ir prece, kuru ir viegli pārvadāt lielos attālumos, un transporta izmaksas ir zemas, attiecīgais ģeogrāfiskais tirgus ir vismaz EEZ (71).
(327)
Saskaņā ar RAP 68. punkta a) apakšpunktu Komisija veic padziļinātu novērtējumu, ja “atbalsta saņēmējam pirms ieguldījuma veikšanas ir vairāk nekā 25 % no attiecīgā(-o) produkta(-u) noieta attiecīgajā(-os) tirgū(-os) vai pēc ieguldījuma veikšanas būtu vairāk nekā 25 % no noieta”.
(328)
Lēmumā sākt procedūru Komisija nevarēja noteikt, vai RAP 68. punkta a) apakšpunktā noteiktais robežlielums ir pārsniegts, jo tai bija šaubas par attiecīgo produktu un ģeogrāfiskā tirgus atbilstīgo definīciju un novērtējuma atbilstīgo līmeni (pārstrādāto produktu tirgus, mazumtirdzniecība vai vairumtirdzniecība). Turklāt nebija pieejami dati grupas līmenī (tostarp par ENI tirgus daļu). Nebija pieejami dati arī par ligroīna atvasinājumiem.
(329)
Saskaņā ar Portugāles sniegtajiem datiem Petrogal dīzeļdegvielas tirgus daļa pārstrādes līmenī būtu mazāka par 25 % reģiona mēroga tirgū (Ibērijas pussalā), kā jau norādīts lēmumā sākt procedūru un kā Portugāle apstiprināja oficiālās izmeklēšanas posmā. Šī informācija attiecas tikai uz Petrogal ražošanas jaudu, ņemot vērā Portugāles apgalvojumu, ka ENI nav pārstāvēts Ibērijas pussalas pārstrādāto produktu tirgū. Tāpat Rietumeiropā un EEZ Petrogal dīzeļdegvielas tirgus daļa pārstrādes līmenī visai uzņēmumu grupai (iekļaujot ENI tirgus daļas) ir mazāka par 25 %, kā liecina Portugāles iesniegtie dati (skatīt 6. un 7. tabulu).
6. tabula
Petrogal un ENI kopējā tirgus daļa Rietumeiropas tirgū (miljonos tonnu gadā)
Attiecīgais produkts
2007
2012
Petrogal un ENI noiets
Rietumeiropas tirgus
Petrogal un ENI tirgus daļa
Petrogal un ENI noiets
Rietum- eiropas tirgus
Petrogal un ENI tirgus daļa
Dīzeļdegviela
[..]
243,6
[5-10] %
[..]
252
[5-10] %
7. tabula
Petrogal un ENI kopējā tirgus daļa EEZ tirgū (miljonos tonnu gadā)
Attiecīgais produkts
2007
2012
Petrogal un ENI noiets
EEZ tirgus
Petrogal un ENI tirgus daļa
Petrogal un ENI noiets
EEZ tirgus
Petrogal un ENI tirgus daļa
Dīzeļdegviela
[..]
323,5
[5-10] %
[..]
334,6
[5-10] %
(330)
Pamatojoties uz skaitļiem 6. un 7. tabulā, var secināt, ka Petrogal nav vairāk par 25 % no attiecīgā produkta noieta ne attiecīgajā tirgū reģiona (Ibērijas pussala) mērogā, ne Rietumeiropas vai EEZ mērogā, ieskaitot pārstrādāto produktu tirgus daļas ENI grupas līmenī. Tādējādi attiecībā uz dīzeļdegvielu nav pārsniegts RAP 68. punkta a) apakšpunktā noteiktais robežlielums.
(331)
Tā kā ENI un Petrogal kopējā tirgus daļa nepārsniedz 25 %, nav nepieciešams noteikt, vai ENI kontrolē Petrogal tirgus daļu tādā mērā, lai būtu jāņem vērā to kopējā tirgus daļa.
(332)
Portugāles sniegtā informācija liecina, ka vairums pārstrādes rūpnīcu, kuras ražo smago ligroīnu, pārstrādā to uz vietas iekšējā ražošanas procesā. Portugāles sniegtie dati par tirgus daļām 68. punkta a) apakšpunkta kritērija nolūkiem attiecas (kā to prasa šis kritērijs) uz noietu EEZ, t. i., uz liela apjoma tirdzniecību.
(333)
Lai pārbaudītu, vai ieguldījumu projekts ir saderīgs ar RAP 68. punkta a) apakšpunktu, jāanalizē Petrogal tirgus daļa pirms un pēc ieguldījumu projekta un jāpārliecinās, vai tā nepārsniedz 25 %.
8. tabula
Petrogal tirgus daļa EEZ tirgū (tūkstošos tonnu)
Attiecīgie produkti
2007
2012
Petrogal noiets
EEZ tirgus
Petrogal tirgus daļa
Petrogal noiets
EEZ tirgus
Petrogal tirgus daļa
Smagais ligroīns
[..]
49 172
[0-5] %
[..]
49 769
[0-5] %
Ligroīna atvasinājumi:
[..]
16 045
[0-5] %
[..]
15 640
[0-5] %
-
benzols
[..]
10 093
[0-5] %
[..]
10 093
[0-5] %
-
ortoksilols
[..]
681
[5-10] %
[..]
606
[5-10] %
-
paraksilols
[..]
2 169
[5-10] %
[..]
2 169
[5-10] %
-
toluols
[..]
2 503
[5-10] %
[..]
2 173
[5-10] %
-
šķīdinātāji
[..]
599
[5-10] %
[..]
599
[5-10] %
9. tabula
ENI tirgus daļa EEZ tirgū (tūkstošos tonnu)
Attiecīgie produkti
2007
2012
ENI noiets
EEZ tirgus
ENI tirgus daļa
ENI noiets
EEZ tirgus
ENI tirgus daļa
Smagais ligroīns
[..]
49 172
[0-5] %
[..]
49 769
[0-5] %
Ligroīna atvasinājumi:
-
16 045
-
15 640
-
benzols
[..]
10 093
[5-10] %
[..]
10 093
[0-5] %
-
ortoksilols
[..]
681
[5-10] %
[..]
606
[10-20] %
-
paraksilols
[..]
2 169
[0-5] %
[..]
2 169
[0-5] %
-
toluols
[..]
2 503
[5-10] %
[..]
2 173
[5-10] %
-
šķīdinātāji
-
599
-
599
10. tabula
Petrogal un ENI kopējā tirgus daļa EEZ tirgū (tūkstošos tonnu)
Attiecīgie produkti
2007
2012
Petrogal un ENI noiets
EEZ tirgus
Petrogal un ENI tirgus daļa
Petrogal un ENI noiets
EEZ tirgus
Petrogal un ENI tirgus daļa
Smagais ligroīns
[..]
49 172
[0-5] %
[..]
49 769
[0-5] %
Ligroīna atvasinājumi:
-
16 045
-
15 640
-
benzols
[..]
10 093
[5-10] %
[..]
10 093
[5-10] %
-
ortoksilols
[..]
681
[10-20] %
[..]
606
[10-20] %
-
paraksilols
[..]
2 169
[5-10] %
[..]
2 169
[5-10] %
-
toluols
[..]
2 503
[10-20] %
[..]
2 173
[10-20] %
-
šķīdinātāji
[..]
599
[5-10] %
[..]
599
[0-5] %
(334)
Pamatojoties uz datiem 8.-10. tabulā, var secināt, ka Petrogal paša tirgus daļa un tirgus daļa kopā ar ENI attiecīgā produkta tirgū - attiecībā uz smago ligroīnu EEZ mērogā - ir mazāka par 25 %. Petrogal tirgus daļa nepārsniedz 25 % arī atvasinājumu tirgū.
(335)
Turklāt uzņēmumā saražotā smagā ligroīna, ko Petrogal izmanto iekšējā ražošanas procesā, kopējais apjoms, kas neparādās 8. tabulas datos par tirgus daļu, ir mazāka par [ 5] % no EEZ mazumtirdzniecības apjoma. Sinešas pārstrādes rūpnīcas papildu ražošanas apjoms ir apmēram [ 5] %.
(336)
Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, var secināt, ka attiecībā uz smago ligroīnu 68. punkta a) apakšpunktā noteiktais robežlielums nav pārsniegts.
(337)
Saskaņā ar RAP 68. punkta b) apakšpunktu Komisija veic padziļinātu novērtējumu, ja “projekta radītā [..] jauda ir lielāka par 5 % no tirgus apjoma, kas aprēķināts, izmantojot acīmredzamā patēriņa datus par attiecīgo produktu, ja vien tā acīmredzamā patēriņa gada pieauguma [vidējais] rādītājs iepriekšējos piecos gados nav bijis lielāks par EEZ IKP gada pieauguma vidējo rādītāju”.
(338)
RAP 70. punktā paskaidrots, ka “noietu un acīmredzamo patēriņu a) un b) apakšpunkta piemērošanas nolūkā definē saskaņā ar attiecīgo līmeni Prodcom klasifikācijā, parasti EEZ, vai, ja šādi dati nav pieejami vai izmantojami, balstoties uz jebkādiem citiem vispārpieņemtiem tirgus segmentiem, par kuriem ir pieejami statistikas dati”.
(339)
Lēmumā sākt procedūru Komisijai radās jautājums par to, vai visiem attiecīgajiem produktiem ieguldījumu projekta radītā ražošanas jauda ir lielāka par 5 % ikvienā attiecīgajā tirgū, ko aprēķina, izmantojot acīmredzama patēriņa datus, un, ja ir, vai attiecīgā produkta acīmredzamā patēriņa gada pieauguma vidējais rādītājs pēdējo piecu gadu laikā ir bijis mazāks nekā EEZ IKP gada pieauguma vidējais rādītājs.
(340)
Saliktais gada pieauguma rādītājs, kas raksturo dīzeļdegvielas acīmredzamo patēriņu EEZ 2001.-2006. gadā, bija apmēram 2,12 % apjoma izteiksmē jeb 15,38 % vērtības izteiksmē. EEZ IKP attiecīgais saliktais gada pieauguma rādītājs 2001.-2006. gadā bija 2,06 % reālā izteiksmē (pielīdzināms apjoma izteiksmei) un 4,12 % nominālā izteiksmē (pielīdzināms vērtības izteiksmei).
(341)
Tādējādi nevar uzskatīt, ka dīzeļdegvielas tirgum ir nepietiekami darbības rādītāji, ja ņem vērā salikto gada pieauguma rādītāju gan apjoma, gan vērtības izteiksmē un to attiecīgi salīdzina ar IKP pieauguma rādītāju nominālā un reālā izteiksmē. Tādēļ nav jāpārbauda, vai ieguldījumu projekta radītā jauda pārsniedz 5 % no attiecīgā tirgus.
(342)
Lai pārliecinātos, vai ieguldījumu projekts atbilst RAP 68. punkta b) apakšpunktam, Komisijai jāpārbauda, vai ieguldījumu projekta radītā jauda ir mazāka par 5 % no tirgus apjoma, kas aprēķināts, izmantojot acīmredzamā patēriņa datus par attiecīgo produktu, ja vien tā acīmredzamā patēriņa gada pieauguma vidējais rādītājs iepriekšējos piecos gados nav bijis lielāks par EEZ IKP gada pieauguma vidējo rādītāju.
(343)
Portugāles sniegtie dati norādīti 11.-13. tabulā. Skaitļi ailē par EEZ tirgu ir identiski skaitļiem tabulā par tirgus daļu, kurā norādīts EEZ tirgus (noiets). Tā kā mazumtirdzniecības tirgus (noieta) apjoms ir mazāks nekā acīmredzamā patēriņa apjoms, ietverot iekšējo ražošanu, dati par ražošanas jaudas pieaugumu tā nozīmi atspoguļo pārspīlētā veidā. Tādējādi var teikt, ka tas ir sliktākā iznākuma scenārijs.
11. tabula
Ražošanas jaudas pieauguma Sinešas pārstrādes rūpnīcā īpatsvars attiecīgo produktu tirgos EEZ (tūkstošos tonnu)
Attiecīgie produkti
Ražošanas jauda 2007. gadā
Ražošanas jauda 2012. gadā
Ražošanas jaudas pieaugums
EEZ tirgus 2007. gadā
Jaudas pieauguma īpatsvars EEZ tirgū
Acīmredzamā patēriņa saliktais gada pieauguma rādītājs
Smagais ligroīns
[..]
[..]
[..]
49 172
[0-5] %
-
Ligroīna atvasinājumi:
[..]
[..]
[..]
16 045
[0-5] %
-
-
benzols
[..]
[..]
[..]
10 093
[0-5] %
-
-
ortoksilols
[..]
[..]
[..]
681
[0-5] %
-
-
paraksilols
[..]
[..]
[..]
2 169
[0-5] %
-
-
toluols
[..]
[..]
[..]
2 503
[0-5] %
-
-
šķīdinātāji
[..]
[..]
[..]
599
[0-5] %
-
12. tabula
Ražošanas jaudas pieauguma Matoziņušas pārstrādes rūpnīcā īpatsvars attiecīgo produktu tirgos EEZ (tūkstošos tonnu)
Attiecīgie produkti
Ražošanas jauda 2007. gadā
Ražošanas jauda 2012. gadā
Ražošanas jaudas pieaugums
EEZ tirgus 2007. gadā
Jaudas pieauguma īpatsvars EEZ tirgū
Acīmredzamā patēriņa saliktais gada pieauguma rādītājs
Smagais ligroīns
[..]
[..]
[..]
49 172
[0-5] %
-
Ligroīna atvasinājumi:
[..]
[..]
[..]
16 045
[0-5] %
-
-
benzols
[..]
[..]
[..]
10 093
[0-5] %
-
-
ortoksilols
[..]
[..]
[..]
681
[0-5] %
-
-
paraksilols
[..]
[..]
[..]
2 169
[0-5] %
-
-
toluols
[..]
[..]
[..]
2 503
[0-5] %
-
-
šķīdinātāji
[..]
[..]
[..]
599
[0-5] %
-
13. tabula
Kopējā ražošanas jaudas pieauguma (Sinešas un Matoziņušas pārstrādes rūpnīcā) īpatsvars attiecīgo produktu tirgos EEZ (tūkstošos tonnu)
Attiecīgie produkti
Ražošanas jauda 2007. gadā
Ražošanas jauda 2012. gadā
Ražošanas jaudas pieaugums
EEZ tirgus 2007. gadā
Jaudas pieauguma īpatsvars EEZ tirgū
Acīmredzamā patēriņa saliktais gada pieauguma rādītājs
Smagais ligroīns
[..]
[..]
[..]
49 172
[0-5] %
-
Ligroīna atvasinājumi:
[..]
[..]
[..]
16 045
[0-5] %
-
-
benzols
[..]
[..]
[..]
10 093
[0-5] %
-
-
ortoksilols
[..]
[..]
[..]
681
[0-5] %
-
-
paraksilols
[..]
[..]
[..]
2 169
[0-5] %
-
-
toluols
[..]
[..]
[..]
2 503
[0-5] %
-
-
šķīdinātāji
[..]
[..]
[..]
599
[0-5] %
-
(344)
Visos gadījumos produktu ražošanas jaudas pieaugums, kā norādīts 11.-13. tabulā, ir mazāks par 5 % attiecīgā produkta tirgū EEZ mērogā. Tādējādi uzskatāms, ka ieguldījumu projekts neizraisa RAP 68. punkta b) apakšpunkta pirmajā daļā noteiktā robežlieluma pārsniegšanu.
7. SECINĀJUMS
(345)
Pamatojoties uz 278.-344. apsvērumā norādītajiem datiem, ieguldījumu projekts attiecīgajiem produktiem nepārsniedz RAP 68. punkta a) un b) apakšpunktā noteikto robežlielumu. Tādēļ nav nepieciešams veikt atbalsta padziļinātu novērtējumu pēc procedūras sākšanas, kā noteikts Līguma 108. panta 2. punktā.
(346)
Secinājums ir, ka ierosinātais reģionālais ieguldījumu atbalsts par labu Petrogal atbilst visiem RAP nosacījumiem, lai to uzskatītu par saderīgu ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz Līguma 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu. Tādēļ nav nepieciešams novērtēt, vai atbalsts var tikt apstiprināts, pamatojoties uz citām Līgumā noteiktajām atkāpēm.
(347)
Portugāle īpaši piekritusi, ka šis lēmums tiek pieņemts angļu valodā un ir autentisks tikai angļu valodā,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
1. Valsts atbalsts, kuru Portugāle plāno piešķirt Petrogal, kura apjoms ir EUR 160 484 007 nominālvērtībā (EUR 121 091 314 diskontētās cenās) un kurš nozīmē maksimālo atbalsta intensitāti 12,43 % apmērā diskontētās cenās, ir saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu.
2. Attiecīgi tiek atļauta 1. panta 1. punktā minētā valsts atbalsta īstenošana. Ja rodas novirzes no plānotajiem attaisnotajiem izdevumiem un valsts atbalsta paziņotā piešķiršanas grafika, Portugāle nedrīkst pārsniegt ne maksimālo atbalsta apjomu diskontētās cenās, kas ir EUR 121 091 314, ne maksimālo atbalsta intensitāti diskontētās cenās, kas ir 12,43 %.
2. pants
1. Portugāle iesniedz starpperioda ziņojumu Komisijai reizi piecos gados, sākot no lēmuma pieņemšanas datuma. Starpperioda ziņojumos sniedz atjauninātu informāciju par piešķirtajām valsts atbalsta summām, par atbalsta līgumu izpildi un par ikvienu citu ieguldījumu projektu, kas sākts Sinešas vai Matoziņušas pārstrādes rūpnīcā.
2. Turklāt sešu mēnešu laikā pēc valsts atbalsta pēdējā laidiena piešķiršanas, pamatojoties uz paziņoto piešķiršanas grafiku, Portugāle iesniedz sīki izstrādātu galīgo ziņojumu, kurā iekļauta informācija par izmaksātajām valsts atbalsta summām, par atbalsta līgumu izpildi un par ikvienu citu ieguldījumu projektu, kas sākts Sinešas vai Matoziņušas pārstrādes rūpnīcā.
3. pants
Šis lēmums ir adresēts Portugāles Republikai.
Briselē, 2011. gada 3. augustā