ROZHODNUTÍ RADY 2010/96/SZBP
ze dne 15. února 2010
o vojenské misi Evropské unie s cílem přispět k výcviku somálských bezpečnostních sil
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 28 a čl. 43 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V rezoluci 1872 (2009) týkající se situace v Somálsku, přijaté dne 26. května 2009, Rada bezpečnosti Organizace spojených národů (OSN) zdůraznila význam opětovného zřízení, vycvičení, vybavení a zachování somálských bezpečnostních sil a naléhavě vyzvala členské státy a regionální a mezinárodní organizace, aby nabídly technickou pomoc pro výcvik a vybavení somálských bezpečnostních sil. V rezoluci 1897 (2009), přijaté dne 30. listopadu 2009, Rada bezpečnosti OSN připomněla své předchozí rezoluce a znovu potvrdila, že respektuje svrchovanost, územní celistvost a politickou nezávislost a jednotu Somálska.
(2)
V závěrech ze dne 27. července 2009 Rada rozhodla, že posílí angažovanost v oblasti podpory míru a rozvoje v Somálsku. Za tímto účelem posoudila způsoby, jimiž by Unie mohla přispět k mezinárodnímu úsilí, mimo jiné v oblasti bezpečnosti.
(3)
V závěrech ze dne 17. listopadu 2009 Rada uvedla, že v rámci komplexního přístupu Unie k situaci v Somálsku je třeba zvážit další podporu Unie pro somálský bezpečnostní sektor a že by tato podpora měla být součástí širšího a soudržného rámce zahrnujícího úzkou spolupráci a koordinaci Unie s Africkou unií, OSN a dalšími významnými partnery, zejména Spojenými státy americkými. V souvislosti s Africkou unií Rada dále zdůraznila význam úlohy mise Africké unie v Somálsku (AMISOM).
(4)
Dne 17. listopadu 2009 Rada schválila koncepci řešení krize týkající se možné mise evropské bezpečnostní a obranné politiky, jejímž cílem je přispět k výcviku bezpečnostních sil somálské prozatímní federální vlády, a vyzvala k další činnosti související s plánováním. Politický a bezpečnostní výbor následně určil plánovací orgán.
(5)
V dopise ze dne 18. listopadu 2009 somálská prozatímní federální vláda ocenila úsilí Unie o koordinaci výcviku somálských bezpečnostních sil a její úsilí směřující k zajištění míru a stability v Somálsku a v dopise ze dne 23. ledna 2010 ujistila Unii o svém odhodlání nést odpovědnost za nábor, výcvik a vydržování branců a rovněž zdůraznila své úsilí o širší politiku bezpečnostního sektoru v Somálsku.
(6)
V dopise ze dne 30. listopadu 2009 náměstek zvláštního zástupce Africké unie pro Somálsko jménem Komise Africké unie uvítal příznivý vývoj úvah Unie o výcviku více než 2 000 příslušníků somálských bezpečnostních sil.
(7)
Dne 8. prosince 2009 Rada provedla vojenskou strategickou volbu pro případnou vojenskou misi EU.
(8)
Generální tajemník OSN ve zprávě ze dne 31. prosince 2009 určené Radě bezpečnosti OSN zmínil koncepci řešení krize týkající se možné mise evropské bezpečnostní a obranné politiky na podporu výcviku somálských bezpečnostních sil a zdůraznil, že se očekává, že při provádění plánu Unie pro poskytnutí výcviku školitelé Unie dodrží harmonizované a schválené programy.
(9)
V dopise ze dne 5. ledna 2010 ugandský ministr obrany uvítal plánovanou misi Unie na podporu somálského bezpečnostního sektoru a vyzval Evropskou unii, aby se po dobu nejméně jednoho roku podílela na výcviku somálských bezpečnostních sil v Ugandě.
(10)
Dne 20. ledna 2010 Unie nabídla somálské prozatímní federální vládě, že přispěje k výcviku somálských bezpečnostních sil.
(11)
V závěrech ze dne 25. ledna 2010 se Rada dohodla zřídit vojenskou misi, jež přispěje k výcviku somálských bezpečnostních sil v Ugandě, kde výcvik somálských bezpečnostních sil již probíhá. Vojenská mise EU by usnadnila koordinaci opatření Unie s AMISOM. Rada se dále dohodla, že by mise měla být zahájena nejbližším náborem účastníků výcviku, jehož počátek je naplánován na jaro roku 2010, a že by probíhala v úzké koordinaci s partnery včetně prozatímní federální vlády, Ugandy, Africké unie, OSN a Spojených států amerických. Rada uznala, že je zapotřebí tento výcvik provést v rámci širšího mezinárodního úsilí a že by jeho součástí mělo být mimo jiné i prověřování účastníků výcviku, monitorování a odborné vedení dotyčných sil po jejich opětovném nasazení v Mogadišu, jakož i financování a vyplácení odměn vojákům.
(12)
Politický a bezpečnostní výbor by měl z pověření Rady a vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“) vykonávat politickou kontrolu nad vojenskou misí Unie, zajišťovat její strategické řízení a přijímat vhodná rozhodnutí v souladu s čl. 38 třetím pododstavcem Smlouvy o Evropské unii (dále též jen „Smlouva o EU“).
(13)
Je nutné sjednat a uzavřít mezinárodní dohody týkající se účasti třetích států na misích Unie a statusu jednotek a personálu Unie.
(14)
V souladu s čl. 41 odst. 2 Smlouvy o EU by měly operativní výdaje vyplývající z tohoto rozhodnutí v souvislosti s vojenstvím nebo obranou hradit členské státy v souladu s rozhodnutím Rady 2008/975/SZBP ze dne 18. prosince 2008 o vytvoření mechanismu pro správu financování společných nákladů operací Evropské unie v souvislosti s vojenstvím nebo obranou (Athena) (1).
(15)
Podle čl. 28 odst. 1 Smlouvy o EU by měly být v rozhodnutích Rady vymezeny prostředky, které budou Unii poskytnuty. Finanční referenční částka určená na krytí společných nákladů vojenské mise Unie po dobu dvanácti měsíců představuje nejlepší aktuální odhad, aniž jsou dotčeny konečné údaje, které mají být zahrnuty do rozpočtu, jenž má být schválen v souladu s pravidly stanovenými v rozhodnutí o ATHENĚ.
(16)
V souladu s článkem 5 Protokolu o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní vypracovávání a provádění těch rozhodnutí a činností Unie, které mají vliv na obranu. Dánsko se proto nepodílí na financování této mise,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Mise
1. Unie provádí vojenskou výcvikovou misi, nazvanou „EUTM Somalia“, s cílem přispět k posílení somálské prozatímní federální vlády jakožto fungující vlády, která slouží somálským občanům. Cílem vojenské mise EU je zejména přispět ke komplexní a udržitelné perspektivě rozvoje somálského bezpečnostního sektoru posílením somálských bezpečnostních sil poskytnutím zvláštního vojenského výcviku a podporou výcviku 2 000 somálských rekrutů vycvičených až na úroveň čety, včetně patřičného modulárního a specializovaného výcviku důstojníků a poddůstojníků, prováděného Ugandou. Vojenská mise EU bude působit v úzké spolupráci a koordinaci s dalšími aktéry v mezinárodním společenství, zejména s OSN, AMISOM a Spojenými státy americkými.
2. Vojenský výcvik ze strany Unie se za tímto účelem uskuteční převážně v Ugandě, v souladu s politickým cílem vojenské mise EU, kterým je přispět k výcviku somálských bezpečnostních sil a který je stanoven v koncepci řešení krize, jak ji schválila Rada dne 17. listopadu 2009. Složka této vojenské mise EU bude mít také základnu v Nairobi.
Článek 2
Jmenování velitele mise EU
1. Velitelem mise EU je jmenován plukovník Ricardo GONZÁLEZ ELUL.
2. Velitel mise EU vykonává funkce velitele operace EU a velitele sil EU.
Článek 3
Určení velitelství EU
Velitelství mise EU se nachází v Ugandě. Jeho součástí je styčný úřad v Nairobi a podpůrná buňka v Bruselu. Plní jak funkce operačního velitelství, tak funkce velitelství ozbrojených sil.
Článek 4
Plánování a zahájení mise
Rozhodnutí o zahájení vojenské mise EU přijme Rada po schválení plánu mise.
Článek 5
Politická kontrola a strategické řízení
1. Politickou kontrolu a strategické řízení vojenské mise EU vykonává z pověření Rady a vysokého představitele Politický a bezpečností výbor. Rada zmocňuje Politický a bezpečnostní výbor k přijímání příslušných rozhodnutí v souladu s článkem 38 Smlouvy o EU. Toto zmocnění zahrnuje pravomoc měnit plánovací dokumenty včetně plánu mise a linie velení. Zahrnuje rovněž pravomoc přijímat rozhodnutí o jmenování velitele mise EU. Rozhodovací pravomoc, pokud jde o cíle a ukončení vojenské mise EU, si ponechává Rada.
2. Politický a bezpečnostní výbor pravidelně podává zprávy Radě.
3. Předseda Vojenského výboru EU pravidelně podává Politickému a bezpečnostnímu výboru zprávy o průběhu vojenské mise EU. Politický a bezpečnostní výbor může v případě potřeby pozvat velitele mise EU na svá zasedání.
Článek 6
Vojenské velení
1. Vojenský výbor EU sleduje řádný výkon vojenské mise EU, za jejíž vedení odpovídá velitel mise EU.
2. Velitel mise EU pravidelně podává zprávy Vojenskému výboru EU. V případě potřeby může Vojenský výbor EU pozvat velitele mise EU na svá zasedání.
3. Předseda Vojenského výboru EU je hlavní kontaktní osobou pro velitele mise EU.
Článek 7
Provádění a návaznost reakce Unie
1. Vysoký představitel zajišťuje provádění tohoto rozhodnutí a rovněž jeho soulad s vnější činností Unie jako celku, včetně návaznosti na rozvojové programy Unie.
2. Při provádění tohoto rozhodnutí je vysokému představiteli nápomocen velitel mise EU.
Článek 8
Účast třetích států
1. Aniž je dotčena rozhodovací samostatnost Unie a jednotný institucionální rámec a v souladu s příslušnými pokyny Evropské rady, mohou být třetí státy vyzvány, aby se podílely na misi.
2. Rada zmocňuje Politický a bezpečnostní výbor, aby vyzval třetí státy k poskytnutí příspěvku a aby na doporučení velitele mise EU a Vojenského výboru EU přijal odpovídající rozhodnutí o přijetí navrhovaných příspěvků.
3. Podrobná pravidla účasti třetích států musí být předmětem dohod, které budou uzavřeny podle článku 37 Smlouvy o EU a postupem podle článku 218 Smlouvy o fungování Evropské unie. Jestliže Unie a třetí stát uzavřely dohodu, kterou se vytváří rámec pro účast tohoto třetího státu na misích Unie pro řešení krizí, použije se uvedená dohoda v souvislosti s touto misí.
4. Třetí státy, které poskytují pro vojenskou misi EU významné vojenské příspěvky, mají ve vztahu k běžnému řízení mise stejná práva a povinnosti jako členské státy EU, které se účastní mise.
5. Rada zmocňuje Politický a bezpečnostní výbor, aby přijal rozhodnutí o zřízení Výboru přispěvatelů, pokud třetí státy poskytnou významné vojenské příspěvky.
Článek 9
Postavení personálu pod vedením EU
Postavení jednotek pod vedením Unie a jejich personálu, včetně jejich výsad, imunit a dalších záruk nezbytných pro splnění a řádné fungování jejich mise, může být předmětem dohody, která bude uzavřena podle článku 37 Smlouvy o EU a postupem podle čl. 218 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 10
Finanční ustanovení
1. Společné náklady vojenské mise EU jsou spravovány v souladu s rozhodnutím Rady 2008/975/SZBP ze dne 18. prosince 2008 o vytvoření mechanismu pro správu financování společných nákladů operací Evropské unie v souvislosti s vojenstvím nebo obranou (Athena) (2).
2. Finanční referenční částka určená na krytí společných nákladů vojenské mise EU se stanoví na 4,8 milionu EUR. Procentní sazba referenční částky podle čl. 32 odst. 3 rozhodnutí 2008/975/SZBP se stanoví na 60 %.
Článek 11
Předávání informací třetím stranám
1. Vysoký představitel je oprávněn v souladu s bezpečnostními předpisy Rady předávat OSN, Africké unii, AMISOM a jiným třetím stranám přidruženým k tomuto rozhodnutí utajované informace a dokumenty EU vytvořené pro účely vojenské mise EU až do úrovně klasifikace vhodné pro jednotlivé třetí strany (3).
2. Vysoký představitel je oprávněn předávat OSN, Africké unii, AMISOM a jiným třetím stranám přidruženým k tomuto rozhodnutí neutajované dokumenty EU vztahující se k jednáním Rady o vojenské misi EU, na které se vztahuje služební tajemství podle čl. 6 odst. 1 jednacího řádu Rady (4).
Článek 12
Vstup v platnost a ukončení mise
1. Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
2. Vojenská mise EU končí v roce 2011, po dvou po sobě jdoucích šestiměsíčních výcvikových cyklech.
3. Toto rozhodnutí se zrušuje dnem uzavření velitelství EU, styčného úřadu v Nairobi a podpůrné buňky v Bruselu, v souladu se schváleným plánem ukončení vojenské mise EU, a aniž jsou dotčeny postupy týkající se auditu a předkládání účtů vojenské mise EU podle Atheny.
Článek 13
Zveřejnění
1. Toto rozhodnutí bude vyhlášeno v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Rozhodnutí Politického a bezpečnostního výboru o jmenování velitele mise EU a o přijetí příspěvků třetích států a zřízení Výboru přispěvatelů budou rovněž zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 15. února 2010.
PADOMES LĒMUMS 2010/96/KĀDP
(2010. gada 15. februāris)
par Eiropas Savienības militāro misiju, lai palīdzētu Somālijas drošības spēku apmācībā
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. pantu un 43. panta 2. punktu,
ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP) priekšlikumu,
tā kā:
(1)
Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome (ANO DP) 2009. gada 26. maijā pieņemtajā Rezolūcijā 1872 (2009) par stāvokli Somālijā uzsvēra to, cik svarīgi no jauna izveidot, apmācīt, apgādāt un saglabāt Somālijas drošības spēkus, un mudināja dalībvalstis un reģionālās un starptautiskās organizācijas sniegt tehnisku palīdzību Somālijas drošības spēku apmācībai un apgādei. 2009. gada 30. novembrī pieņemtajā Rezolūcijā 1897 (2009) ANO DP atgādināja savas iepriekšējās rezolūcijas un atkārtoti apliecināja, ka ciena Somālijas suverenitāti, teritoriālo integritāti, politisko neatkarību un vienotību.
(2)
Padome 2009. gada 27. jūlija secinājumos nolēma pastiprināti iesaistīties, lai sekmētu mieru un attīstību Somālijā. Šajā nolūkā Padome ir izvērtējusi Savienības iespējas līdzdarboties starptautiskos pasākumos, tostarp drošības jomā.
(3)
Padome 2009. gada 17. novembra secinājumos pauda, ka vispārējā pieejā situācijai Somālijā būtu jāapsver turpmāks Savienības atbalsts Somālijas drošības sektoram un ka šim atbalstam vajadzētu būt daļai no plašākas, saskaņotas sistēmas, kurā ietilptu cieša ES sadarbība un koordinācija ar Āfrikas Savienību, Apvienoto Nāciju Organizāciju un citām iesaistītām pusēm, īpaši Amerikas Savienotajām Valstīm. Attiecībā uz Āfrikas Savienību Padome turklāt uzsvēra Āfrikas Savienības misijas Somālijā (AMISOM) lomas lielo nozīmi.
(4)
Padome 2009. gada 17. novembrī apstiprināja krīzes pārvarēšanas koncepciju par iespējamu Eiropas drošības un aizsardzības misiju, lai palīdzētu Somālijas Pārejas laika federālās valdības (PLFV) drošības spēku apmācībā, un lūdza veikt turpmāku plānošanas darbu. Politikas un drošības komiteja (PDK) pēc tam norīkoja par plānošanu atbildīgo iestādi.
(5)
PLFV 2009. gada 18. novembra un 2010. gada 23. janvāra vēstulēs atzinīgi novērtēja ES centienus Somālijas valsts drošības spēku apmācību koordinēšanā un tās ieguldījumu miera un stabilitātes veicināšanā Somālijā un apliecināja Savienībai savu apņemšanos uzņemties atbildību par jauniesaucamo rekrutēšanu, apmācīšanu un saglabāšanu; tā arī uzsvēra savu apņemšanos īstenot Somālijā plašāku politiku drošības sektorā.
(6)
Āfrikas Savienības īpašā pārstāvja Somālijā vietnieks 2009. gada 30. novembra vēstulē Āfrikas Savienības Komisijas vārdā pauda gandarījumu par ES pozitīvo nostāju jautājumā par vairāk nekā 2 000 Somālijas drošības spēku personāla locekļu apmācību.
(7)
Padome 2009. gada 8. decembrī izvēlējās militāri stratēģisko plānu iespējamai ES militārajai misijai.
(8)
Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretārs 2009. gada 31. decembra ziņojumā ANO Drošības padomei atsaucās uz krīzes pārvarēšanas koncepciju attiecībā uz iespējamu Eiropas drošības un aizsardzības politikas misiju, lai palīdzētu Somālijas drošības spēku apmācībā, un uzsvēra, ka tad, kad ES plāns par apmācību veikšanu tiktu īstenots, ES mācību instruktoriem būtu jāievēro saskaņotas un apstiprinātas mācību programmas.
(9)
Ugandas aizsardzības ministrs 2010. gada 5. janvāra vēstulē pauda gandarījumu par Savienības iecerēto misiju Somālijas drošības sektora atbalstam un aicināja Savienību vismaz vienu gadu piedalīties Somālijas drošības spēku apmācībās Ugandā.
(10)
Savienība 2010. gada 20. janvārī piedāvāja PLFV palīdzību Somālijas drošības spēku apmācībā.
(11)
Padome 2010. gada 25. janvāra secinājumos vienojās izveidot ES militāru misiju, lai sniegtu ieguldījumu Somālijas drošības spēku apmācībā Ugandā, kur Somālijas spēki jau tiek apmācīti. Misija arī veicinātu ES rīcības koordināciju ar AMISOM. Turklāt Padome piekrita, ka ES militāro misiju uzsāktu līdz ar nākamās apmācāmo grupas uzņemšanu, kas paredzēta 2010. gada pavasarī, un šo misiju vadītu ciešā sadarbībā ar partneriem, tostarp PLFV, Ugandu, Āfrikas Savienību, Apvienoto Nāciju Organizāciju un Amerikas Savienotajām Valstīm. Padome atzina, ka šī apmācība jāīsteno kā daļa no plašākiem starptautiskiem centieniem un cita starpā tajā jāietver apmācāmo rūpīga pārbaude, spēku pārraudzība un konsultēšana pēc to atgriešanās Mogadišu, kā arī finansējums un algu izmaksa karavīriem.
(12)
Padomes un AP uzdevumā PDK būtu jāveic ES militārās misijas politiskā kontrole, jānodrošina tai stratēģiskā vadība un jāpieņem attiecīgi lēmumi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 38. panta trešo daļu.
(13)
Ir jāpanāk vienošanās un jānoslēdz starptautiski nolīgumi par trešo valstu dalību ES misijās un par ES vienību un to personāla statusu.
(14)
Darbības izdevumi, kas izriet no šā lēmuma, kurš attiecas uz militāro vai aizsardzības jomu, būtu jāsedz dalībvalstīm saskaņā ar LES 41. panta 2. punktu un atbilstoši Padomes Lēmumam 2008/975/KĀDP (2008. gada 18. decembris), ar ko izveido mehānismu tādu Eiropas Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kuras skar militārus vai aizsardzības aspektus (Athena) (1) (turpmāk “ATHENA”).
(15)
LES 28. panta 1. punktā ir paredzēts Padomes lēmumos noteikt līdzekļus, ko Savienība var izmantot. Finanšu atsauces summa 12 mēnešu posmam kopējām ES militārās misijas izmaksām šobrīd ir labākā aplēse, un tā neskar galīgās summas, ko iekļaus budžetā, kuru apstiprina saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti ATHENA.
(16)
Saskaņā ar 5. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un ieviešanā. Tādējādi Dānija nepiedalās misijas finansēšanā,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Misija
1. Savienība veic militāru apmācības misiju (turpmāk “ESAM Somālija”), lai palīdzētu stiprināt Somālijas Pārejas laika federālo valdību (PLFV) kā funkcionējošu valdību, kas kalpo Somālijas iedzīvotājiem. ES militārās misijas konkrēts mērķis ir sekmēt vispusīgu un ilgtspējīgu perspektīvu Somālijas drošības sektora attīstībai, stiprinot Somālijas drošības spēkus ar īpašu militāro apmācību, un atbalstīt Ugandā īstenoto apmācību 2 000 Somālijas jauniesauktajiem līdz vada līmenim (ieskaitot), tostarp piemērotas modulāras un specializētas apmācības virsniekiem un instruktoriem. ES militārā misija darbojas ciešā sadarbībā un saskaņojot rīcību ar citām iesaistītajām pusēm no starptautiskās kopienas, jo īpaši ar Apvienoto Nāciju Organizāciju, Āfrikas Savienības misiju Somālijā (AMISOM) un Amerikas Savienotajām Valstīm.
2. Šajā nolūkā veiktās ES militārās apmācības notiks galvenokārt Ugandā saskaņā ar ES misijas, lai palīdzētu Somālijas drošības spēku apmācībā, politisko mērķi, kā noteikts Padomes 2009. gada 17. novembrī apstiprinātajā krīzes pārvarēšanas koncepcijā. Šīs ES militārās misijas vienība atrodas arī Nairobi.
2. pants
ES misijas komandiera iecelšana
1. Pulkvedi Ricardo GONZÁLEZ ELUL ar šo ieceļ par ES misijas komandieri.
2. ES misijas komandieris pilda ES operācijas komandiera un ES spēku komandiera pienākumus.
3. pants
ES štāba izraudzīšanās
Misijas ES štābs atrodas Ugandā. Tajā ietilpst sakaru birojs Nairobi un atbalsta vienība Briselē. Tas pilda gan operāciju štāba, gan spēku štāba funkcijas.
4. pants
Misijas plānošana un uzsākšana
Lēmumu par ES militārās misijas uzsākšanu pieņem Padome pēc tam, kad ir apstiprināts misijas plāns.
5. pants
Politiskā kontrole un stratēģiskā vadība
1. Padomes un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (“AP”) uzdevumā Politikas un drošības komiteja (“PDK”) veic ES militārās misijas politisko kontroli un stratēģisko vadību. Ar šo Padome pilnvaro PDK pieņemt atbilstīgus lēmumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 38. pantu. Šis pilnvarojums ietver tiesības grozīt plānošanas dokumentus, tostarp misijas plānu un komandķēdi. Tas ietver arī pilnvaras pieņemt lēmumus par ES misijas komandiera iecelšanu. Tiesības pieņemt lēmumus par ES militārās misijas mērķiem un izbeigšanu saglabā Padome.
2. PDK regulāri sniedz ziņojumus Padomei.
3. PDK regulāri saņem ziņojumus no ES Militārās komitejas (ESMK) priekšsēdētāja par ES militārās misijas norisi. Vajadzības gadījumā PDK var uzaicināt ES misijas komandieri piedalīties savās sanāksmēs.
6. pants
Militārā vadība
1. ESMK uzrauga, vai ES militārā misija, par kuras norisi atbild ES misijas komandieris, tiek veikta pienācīgi.
2. ESMK regulāri saņem ziņojumus no ES misijas komandiera. Vajadzības gadījumā tā var uzaicināt ES misijas komandieri piedalīties savās sanāksmēs.
3. ESMK priekšsēdētājs ir galvenā kontaktpersona sakariem ar ES misijas komandieri.
7. pants
Savienības rīcības īstenošana un konsekvence
1. AP nodrošina šā lēmuma īstenošanu, kā arī nodrošina tā konsekventu saskaņu ar Savienības ārējo darbību kopumā, tostarp ar Savienības attīstības programmām.
2. ES misijas komandieris palīdz AP šā lēmuma īstenošanā.
8. pants
Trešo valstu dalība
1. Neskarot Savienības lēmumu pieņemšanas autonomiju un vienoto organizatorisko sistēmu, kā arī saskaņā ar attiecīgajām Eiropadomes pamatnostādnēm, misijā var aicināt piedalīties trešās valstis.
2. Ar šo Padome pilnvaro PDK aicināt trešās valstis sniegt palīdzību un pēc ES misijas komandiera un ESMK ieteikuma pieņemt attiecīgos lēmumus par piedāvātās palīdzības pieņemšanu.
3. Sīki izstrādātu kārtību trešo valstu dalībai nosaka, pamatojoties uz nolīgumiem, ko noslēdz saskaņā ar LES 37. pantu un atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. pantā paredzētajai kārtībai. Ja Savienība un trešā valsts ir noslēgušas nolīgumu, ar ko paredz kārtību attiecīgās trešās valsts dalībai Savienības krīzes pārvarēšanas misijās, šāda nolīguma noteikumus piemēro saistībā ar šo misiju.
4. Trešām valstīm, kas sniedz būtisku militāru ieguldījumu ES militārajā misijā, ir tādas pašas tiesības un pienākumi attiecībā uz misijas ikdienas vadību kā dalībvalstīm, kuras piedalās misijā.
5. Ar šo Padome pilnvaro PDK pieņemt attiecīgus lēmumus attiecībā uz Palīdzības sniedzēju komitejas izveidi gadījumā, ja trešās valstis nodrošina būtisku militāru ieguldījumu.
9. pants
ES vadītā personāla statuss
ES vadīto vienību un to personāla statuss, tostarp privilēģijas, imunitātes un citas garantijas, kas nepieciešamas misijas īstenošanai un netraucētai darbībai, var paredzēt nolīgumā, ko noslēdz saskaņā ar LES 37. pantu un atbilstīgi LESD 218. panta 3. punktā paredzētajai kārtībai.
10. pants
Finanšu noteikumi
1. ES militārās misijas kopējās izmaksas pārvalda saskaņā ar Padomes Lēmumu 2008/975/KĀDP (2008. gada 18. decembris), ar ko izveido mehānismu tādu Eiropas Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kuras skar militārus vai aizsardzības aspektus (Athena) (2) (ATHENA).
2. ES militārās misijas kopējo izmaksu finanšu atsauces summa ir EUR 4,8 miljoni. ATHENA lēmuma 32. panta 3. punktā minētais finanšu atsauces summas koeficients ir noteikts 60 % apmērā.
11. pants
Informācijas izpaušana trešām personām
1. Ar šo AP tiek pilnvarots nodot Apvienoto Nāciju Organizācijai (ANO), Āfrikas Savienībai (ĀS, AMISOM) un citām trešām personām, kas saistītas ar šo lēmumu, klasificētu ES informāciju un dokumentus, kuri izstrādāti ES militārās misijas vajadzībām, atbilstīgi katrai pusei piemērojamam klasifikācijas līmenim un saskaņā ar Padomes drošības reglamentu (3).
2. Ar šo AP tiek pilnvarots nodot ANO, ĀS, AMISOM un citām trešām personām, kas saistītas ar šo lēmumu, tādus ES dokumentus par Padomes apspriedēm saistībā ar ES militāro misiju, kuri nav klasificēti un uz kuriem attiecas dienesta noslēpums saskaņā ar Padomes reglamenta (4) 6. panta 1. punktu.
12. pants
Stāšanās spēkā un darbības beigas
1. Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
2. ES militāro misiju izbeidz 2011. gadā pēc diviem secīgiem sešus mēnešus ilgiem apmācību posmiem.
3. Saskaņā ar apstiprinātiem ES militārās misijas izbeigšanas plāniem un neskarot ATHENA paredzēto ES misijas revīzijas un pārskatu iesniegšanas kārtību, šis lēmums tiek atcelts dienā, kad tiek slēgts ES štābs, sakaru birojs Nairobi un atbalsta vienība Briselē.
13. pants
Publicēšana
1. Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
2. PDK lēmumus par ES misijas komandiera iecelšanu un PDK lēmumus par trešo valstu palīdzības pieņemšanu, kā arī Palīdzības sniedzēju komitejas izveidi arī publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Briselē, 2010. gada 15. februārī