ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 19. ledna 2011
o zastavení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu přečištěné kyseliny tereftalové a jejích solí pocházející z Thajska
(2011/32/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1 Zahájení
(1)
Evropská komise (dále jen „Komise“) dne 22. prosince 2009 oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení“) oznámila zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu přečištěné kyseliny tereftalové a jejích solí (dále jen „PKT“) pocházející z Thajska do Unie.
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podaly dne 13. listopadu 2009 společnosti BP Aromatics Limited NV a CEPSA Quimica S.A. (dále jen „žadatelé“) představující významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby PKT v Unii. Podnět obsahoval přímé důkazy o dumpingu dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující odůvodnění pro zahájení řízení.
(3)
Tentýž den Komise zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (3) informovala o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu PKT pocházející z Thajska do Unie. Toto šetření bylo zastaveno rozhodnutím Komise 2011/31/EU (4).
1.2 Strany dotčené řízením
(4)
O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v Thajsku, zástupce dotčené vyvážející země a známé dovozce a uživatele. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Komise rozeslala dotazníky žadatelům, ostatním známým výrobcům v Unii, známým vyvážejícím výrobcům v Thajsku a známým dovozcům a uživatelům dotčeného výrobku a všem ostatním stranám, které si dotazník vyžádaly ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení.
(6)
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od tří známých thajských vyvážejících výrobců, tří výrobců v Unii, jednoho dovozce do Unie a pěti uživatelů v Unii.
(7)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné ke stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Kontrolní návštěvy se uskutečnily v prostorách těchto subjektů:
a)
výrobci v Unii
-
BP Aromatics Limited NV, Geel, Belgie,
-
CEPSA Química, S.A., Madrid, Španělsko,
-
Lotte Chemical UK Ltd (dříve Artenius), Wilton, Redcar, Spojené království;
b)
dovozci do Unie
-
Mitsui & Co. Benelux NV, Brusel, Belgie;
c)
uživatelé v Unii
-
DSM Powder Coating Resins B.V., Zwolle, Nizozemsko,
-
M&G Polimeri Italia SPA, Patrica (Frosinone), Itálie,
-
NOVAPET S.A., Barbastro (Huesca), Španělsko,
-
UAB NEO Group, Klaipeda, Litva;
d)
vyvážející výrobci v Thajsku:
-
TPT Petrochemicals Public Company Ltd., Bangkok, Thajsko (dále jen „TPT“),
-
Indorama Petrochem Ltd., Bangkok, Thajsko (dále jen „Indorama“),
-
Siam Mitsui PTA Company Ltd., Bangkok, Thajsko (dále jen „SMPC“);
e)
Vývozce ve spojení
-
Mitsui Chemicals Inc, Tokio, Japonsko (dále jen „MCI“) - zástupce pro prodej na vývoz a akcionář společnosti SMPC.
(8)
Vzhledem k tomu, že společnosti TPT a Indorama vlastní stejná holdingová společnost, budou v tomto dokumentu označovány jako „skupina Indorama“.
1.3 Období šetření a posuzované období
(9)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. prosince 2008 do 30. listopadu 2009 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(10)
Dotčeným výrobkem je kyselina tereftalová a její soli o čistotě nejméně 99,5 % hmotnostních, v současnosti kódu KN ex 2917 36 00 (dále jen „dotčený výrobek“).
(11)
PKT se získává čištěním surové kyseliny tereftalové, jež je výsledkem reakce paraxylenu (dále jen „PX“) s rozpouštědlem a roztokem katalyzátoru.
2.2 Obdobný výrobek
(12)
Bylo zjištěno, že dotčený výrobek a PKT vyráběná a prodávaná na thajském vnitrostátním trhu i PKT vyráběná a prodávaná v Unii odvětvím Unie mají stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a použití. Proto byly ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považovány za obdobné.
3. DUMPING
3.1 Předběžné poznámky
(13)
Všichni tři thajští vyvážející výrobci uvedení v podnětu předložili odpovědi na dotazník. Šetřením bylo zjištěno, že neexistují žádní další thajští výrobci PKT a že se odpovědi týkají 100 % thajského vývozu na trh EU.
(14)
Uvedené tři společnosti požádaly o provedení výpočtu dumpingu na základě měsíčních údajů, jelikož náklady na hlavní surovinu a následně i ceny dotčeného výrobku v průběhu období šetření výrazně kolísaly. Z důvodů uvedených v 26. bodě odůvodnění nebylo použití požadované metodiky považováno za opodstatněné.
(15)
Je třeba poznamenat, že prodej na vnitrostátním trhu a trhu EU vycházel buď z okamžitých cen nebo ze smluv založených na nákladech na PX (hlavní surovinu) nebo ze vzorce založeného na cenovém indexu PKT v Číně. V posledním uvedeném případě došlo několikrát ke značné časové prodlevě, než byl konečný index k dispozici. K využití vzorce bylo nutno použít ujednání o fakturaci, podle nějž bylo možno uhradit konečnou cenu několik měsíců po vystavení původní prozatímní faktury. Za účelem opravy konečné ceny dohodnuté ve smlouvě byly vystaveny vrubopisy/dobropisy.
(16)
Pro všechny spolupracující vyvážející výrobce v Thajsku byla použita následující obecná metodika.
3.2 Běžná hodnota
(17)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve u thajských výrobců přezkoumala, zda byl jejich prodej dotčeného výrobku na domácím trhu v období šetření dostatečně reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % jejich celkového vývozu dotčeného výrobku do Unie. Prodej thajských výrobců na domácím trhu byl shledán v průběhu období šetření za dostatečně reprezentativní.
(18)
Komise následně zkoumala, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto zkoumání proběhlo na základě stanovení podílu ziskového domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu v průběhu období šetření.
(19)
Vzhledem k tomu, že objem ziskového prodeje obdobného výrobku představoval více než 80 % celkového objemu domácího prodeje obdobného výrobku pro všechny tři výrobce, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočtené jako vážený průměr veškerého domácího prodeje.
3.3 Vývozní cena
(20)
Šetření ukázalo, že jeden ze spolupracujících vyvážejících výrobců (SMPC) prodával na trhu EU prostřednictvím svého největšího akcionáře (MCI, společnost se sídlem v Japonsku), který pak prodával řadě japonských obchodníků, jež nakonec prodávali zákazníkům na trhu EU. Bylo šetřeno, zda MCI a největší japonský obchodník jsou ve spojení a zda mělo toto spojení dopad na ceny.
(21)
Bylo zjištěno, že nejdůležitějším spojením bylo držení velmi nízkého procentního podílu běžných akcií japonskými bankami jménem mnoha správců. Bylo tedy zjištěno, že uvedené spojení není takové povahy, aby ovlivňovalo ceny. Vzhledem i) k uvedeným cenovým/smluvním ujednáním, které jsou pro toto odvětví typické, a ii) k povaze spojení mezi výše uvedenými společnostmi, jsou ceny nezávislé. Proto bylo stanoveno, že vývozní cenu dotčeného výrobku lze stanovit na základě prodeje společností MCI japonským obchodníkům.
(22)
Společnosti MCI byl zaslán dopis, kterým byla informována o důsledcích nespolupráce, jelikož při inspekci v Tokiu nebyl úředníkům umožněn úplný přístup k účetním údajům týkajícím se některých úprav.
(23)
Proto bylo rozhodnuto vypočítat úpravy v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě dostupných údajů. V důsledku toho byla použita následující metodika. Pokud jde o náklady na dopravu, byly na základě informací zjištěných na místě upraveny směrem nahoru. Pro zbývající úpravy byly oznámené částky i čisté prodejní ceny zkontrolovány porovnáním s údaji z ostatních nezávislých zdrojů, v tomto případě se zjištěnými údaji týkajícími se ostatních dvou thajských vyvážejících výrobců, a bylo zjištěno, že jsou v souladu se stejným druhem prodeje. Byla zvážena alternativní metoda, totiž použití cen Eurostatu, avšak tato metoda nebyla použita, jelikož cena Eurostatu pro tento výrobek byla cenou CIF k datu dovozu a nikoli upravenou konečnou cenou stanovenou v souladu s uvedenou prodejní smlouvou a uvedeným systémem fakturace. Tento přístup byl výjimečně vhodný vzhledem ke struktuře trhu, jak je vysvětleno v 15. bodě odůvodnění. Je třeba poznamenat, že většina úprav již byla ověřena v Thajsku.
3.4 Srovnání
(24)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(25)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly provedeny - v případě, že byly použitelné a odůvodněné - úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, pojištění, balení, úvěry, manipulaci a provize.
(26)
Srovnání mezi vývozní cenou a běžnou hodnotou bylo provedeno na ročním základě. Žádost vyvážejících výrobců o provedení porovnání na měsíčním základě byla zvážena, avšak nebylo jí vyhověno, jelikož bylo zřejmé, že by to nezměnilo celkový závěr, pokud jde o dumping, tj. celostátní nepatrný dumping.
3.5 Dumpingové rozpětí
(27)
Dumpingové rozpětí pro spolupracující vyvážející výrobce v Thajsku bylo v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou stanovenou výše uvedeným způsobem.
(28)
Na základě výše uvedené metodiky byla konečná dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl nezaplaceného cla ceny CIF na hranicích Unie, stanovena takto:
Dumpingové rozpětí
Skupina Indorama
3,7 %
SMPC
Žádný dumping
(29)
Tři vyvážející výrobci (dva ze skupiny Indorama a SMPC) představují při srovnání s údaji Eurostatu veškerý vývoz pocházející z Thajska. Pro posouzení toho, zda je dumpingové rozpětí v celostátním měřítku nepatrné, byl stanoven celostátní vážený průměr dumpingového rozpětí. Bylo zjištěno, že toto rozpětí je nepatrné, tj. 1,8 %.
(30)
Vzhledem k celostátnímu nepatrnému dumpingovému rozpětí by neměla být uložena prozatímní opatření týkající se dovozu PKT pocházející z Thajska.
4. ÚJMA, PŘÍČINNÁ SOUVISLOST A ZÁJEM UNIE
(31)
Vzhledem k výše uvedeným zjištěním ohledně dumpingu není považováno za nutné předkládat analýzu újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie.
5. ZASTAVENÍ ŘÍZENÍ
(32)
Řízení by tedy mělo být zastaveno, jelikož dumpingové rozpětí stanovené pro Thajsko je menší než 2 %. Zúčastněné strany o tom byly informovány a dostaly příležitost vyjádřit své stanovisko.
(33)
Co se týče dumpingu, stanoviska byla obdržena od jednoho z žadatelů, který byl toho názoru, že v důsledku skutečností, jež byly k dispozici, měla Komise společnosti SMPC přisoudit dumpingové rozpětí stanovené pro ostatní dva vyvážející výrobce (tj. 3,7 %). Žadatel uvedl, že v takovém případě by bylo stanoveno větší než nepatrné dumpingové rozpětí. Toto tvrzení muselo být zamítnuto. Komise vycházela z dostupných údajů, pokud jde o japonskou společnost ve spojení, přičemž využila údaje společnosti, které byly k dispozici, a upravila je směrem nahoru a porovnala s ostatními ověřitelnými zdroji. Přiřadit za těchto okolností dumpingové rozpětí ostatních vývozců by nebylo v souladu s ustanoveními článku 18.
(34)
Stejný žadatel rovněž uvedl, že ostatní vlády mají na šetření týkající se PKT pro podobné období šetření odlišný názor. Toto tvrzení muselo být zamítnuto. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že důkazy poskytnuté uvedenou stranou se týkaly antidumpingového cla uloženému Čínskou lidovou republikou z dovozu PKT z Koreje a Thajska. Poskytnuté údaje nemohou potvrdit tvrzení uvedené strany, že neexistují důkazy o tom, jak byly v tomto čínském antidumpingovém šetření stanoveny běžná hodnota a vývozní cena. Kromě toho se šetření čínskými orgány vztahovalo na období od 1. října 2007 do 30. září 2008, zatímco období šetření použité v současném šetření EU se vztahuje na období od 1. prosince 2008 do 30. listopadu 2009. Období zvažovaná v rámci šetření EU a čínského šetření jsou velmi odlišná.
(35)
Co se týče hledisek újmy, nepředložila své stanovisko žádná zúčastněná strana.
(36)
Závěrem je třeba uvést, že žádná vyjádření kterékoli zúčastněné strany nezpochybňují zjištění, že ochranná opatření jsou nezbytná.
(37)
Vzhledem k uvedeným skutečnostem dospěla Komise k závěru, že antidumpingové řízení týkající se dovozu přečištěné kyseliny tereftalové a jejích solí pocházející z Thajska by mělo být ukončeno bez uložení antidumpingových opatření,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Jediný článek
Antidumpingové řízení týkající se dovozu kyseliny tereftalové a jejích solí o čistotě nejméně 99,5 % hmotnostních pocházející z Thajska, v současnosti kódu KN ex 2917 36 00, se zastavuje.
V Bruselu dne 19. ledna 2011.
KOMISIJAS LĒMUMS
(2011. gada 19. janvāris)
par antidempinga procedūras izbeigšanu attiecībā uz Taizemes izcelsmes attīrītas tereftalskābes un tās sāļu importu
(2011/32/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu,
apspriedusies ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
1. PROCEDŪRA
1.1. Procedūras sākšana
(1)
Eiropas Komisija (“Komisija”) 2009. gada 22. decembrī, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2) publicējot paziņojumu (“paziņojums par procedūras sākšanu”), informēja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Taizemes (“attiecīgā valsts”) izcelsmes attīrītas tereftalskābes un tās sāļu (“PTA”) importu Savienībā.
(2)
Antidempinga procedūru sāka pēc tam, kad 2009. gada 13. novembrīBP Aromatics Limited NV un CEPSA Quimica S.A. (“sūdzības iesniedzēji”) iesniedza sūdzību ievērojamas daļas ražotāju vārdā, kas šajā gadījumā pārstāv vairāk nekā 50 % no Savienības kopējās PTA produkcijas. Sūdzībā bija iekļauti pirmšķietami pierādījumi par attiecīgās valsts izcelsmes attiecīgā ražojuma dempingu un būtisko kaitējumu, ko tas izraisījis, un šos pierādījumus atzina par pietiekamiem, lai pamatotu procedūras sākšanu.
(3)
Tajā pašā dienā Komisija, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3), sāka antisubsidēšanas procedūru attiecībā uz Taizemes izcelsmes PTA importu Savienībā. Šo izmeklēšanu izbeidza ar Komisijas Lēmumu 2011/31/ES (4).
1.2. Procedūrā iesaistītās personas
(4)
Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli informēja sūdzības iesniedzējus, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos Taizemes ražotājus eksportētājus, attiecīgās eksportētājvalsts pārstāvjus un zināmos importētājus un lietotājus. Ieinteresētajām personām bija iespēja izteikt viedokli rakstiski un lūgt uzklausīšanu termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu. Uzklausīja visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja, norādot konkrētus iemeslus, kādēļ tās būtu jāuzklausa.
(5)
Komisija nosūtīja anketas sūdzības iesniedzējiem, citiem zināmiem Savienības ražotājiem, zināmiem Taizemes ražotājiem eksportētājiem un zināmiem attiecīgā ražojuma importētājiem un lietotājiem, kā arī visām citām ieinteresētajām personām, kas bija pieprasījušas anketu paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā.
(6)
Atbildes uz anketas jautājumiem saņēma no trim zināmiem Taizemes ražotājiem eksportētājiem, trim Savienības ražotājiem, viena Savienības importētāja un pieciem Savienības lietotājiem.
(7)
Komisija lūdza un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai konstatētu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica šādos uzņēmumos:
a)
ražotāji Savienībā:
-
BP Aromatics Limited NV, Gēla, Beļģija,
-
CEPSA Química, S.A., Madride, Spānija,
-
Lotte Chemical UK Ltd (agrāk Artenius), Wilton, Redcar, Apvienotā Karaliste;
b)
importētāji Savienībā:
-
Mitsui & Co. Benelux NV, Brisele, Beļģija;
c)
lietotāji Savienībā:
-
DSM Powder Coating Resins B.V., Zwolle, Nīderlande,
-
M&G Polimeri Italia SPA, Patrica (Frosinone), Itālija,
-
NOVAPET S.A., Barbastro (Huesca), Spānija,
-
UAB NEO Group, Klaipēda, Lietuva;
d)
Taizemes ražotāji eksportētāji:
-
TPT Petrochemicals Public Company Ltd, Bangkoka, Taizeme (turpmāk “TPT”),
-
Indorama Petrochem Ltd, Bangkoka, Taizeme (turpmāk “Indorama”),
-
Siam Mitsui PTA Company Ltd, Bangkoka, Taizeme (turpmāk “SMPC”);
e)
saistītais eksportētājs:
-
Mitsui Chemicals Inc, Tokija, Japāna (turpmāk “MCI”) - eksporta tirdzniecības pārstāvis un SMPC akcionārs.
(8)
Tā kā uzņēmumi TPT un Indorama abi pieder vienai kontrolakciju sabiedrībai, turpmāk šajā dokumentā tos sauc par “Indorama grupu”.
1.3. Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods
(9)
Dempinga un kaitējuma izmeklēšana attiecās uz periodu no 2008. gada 1. decembra līdz 2009. gada 30. novembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz laikposmu no 2006. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).
2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
2.1. Attiecīgais ražojums
(10)
Attiecīgais ražojums ir Taizemes izcelsmes tereftalskābe un tās sāļi ar tīrības pakāpi 99,5 % vai lielāku, uz kuru patlaban attiecas KN kods ex 2917 36 00 (“attiecīgais ražojums”).
(11)
PTA iegūst, attīrot neapstrādātu tereftalskābi, kas rodas paraksilēna (PX) reakcijā ar šķīdinātāju un katalizācijas šķīdumu.
2.2. Līdzīgais ražojums
(12)
Konstatēja, ka attiecīgajam ražojumam un Taizemes iekšējā tirgū pārdotajai PTA, kā arī Savienības ražošanas nozares Savienībā ražotajai un pārdotajai PTA ir vienas un tās pašas fiziskās un ķīmiskās īpašības un lietojums. Tāpēc tos uzskata par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
3. DEMPINGS
3.1. Iepriekšējas piezīmes
(13)
Visi trīs sūdzībā minētie Taizemes ražotāji eksportētāji iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Izmeklēšanā konstatēja, ka Taizemē nav citu PTA ražotāju eksportētāju un ka atbildes pārstāv 100 % no Taizemes eksporta ES tirgū.
(14)
Šie trīs uzņēmumi pieprasīja, lai dempinga aprēķinus veiktu, pamatojoties uz katra mēneša datiem, jo galvenā izejmateriāla un līdz ar to attiecīgā ražojuma cenas IP būtiski mainījās. Ņemot vērā 26. apsvērumā izklāstītos iemeslus, pieprasītās metodes izmantošanu neuzskatīja par pamatotu.
(15)
Jānorāda, ka pārdevumu iekšzemes tirgū un ES tirgos pamatā bija vai nu aktuālās cenas vai līgumi, kuru pamatā ir PX izmaksas (galvenais izejmateriāls), vai arī formula, kas pamatojas uz PTA cenas noteikšanas indeksu Ķīnā. Izmantojot pēdējo metodi, bija vairāki gadījumi ar būtisku laika nobīdi, pēc kuras bija pieejams galīgais indekss. Lai piemērotu formulu, bija jāizmanto fakturēšanas risinājums, kas ļāva noteikt galīgo cenu dažus mēnešus pēc sākotnējā pagaidu rēķina izsniegšanas. Lai koriģētu galīgo cenu, par kuru vienojās līgumā, tika izsniegtas parādzīmes/kredītnotas.
(16)
Turpmāk izklāstītā vispārīgā metodika piemērota visiem Taizemes ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās izmeklēšanā.
3.2. Normālā vērtība
(17)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu Komisija vispirms attiecībā uz Taizemes ražotājiem pārbaudīja, vai to pārdevumu apjomi iekšzemes tirgū ir pietiekami reprezentatīvi, proti, vai šo pārdevumu kopējais apjoms ir vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma kopējā eksporta apjoma uz Savienību. Izmeklēšanas periodā Taizemes ražotāju pārdevumu apjomi iekšzemes tirgū bija pietiekami reprezentatīvi.
(18)
Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai līdzīgā ražojuma pārdevumu apjomus iekšzemes tirgū var uzskatīt par tādiem, kas iegūti parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. To veica, nosakot iekšzemes tirgū pārdotā līdzīgā ražojuma rentablo pārdevumu apjoma neatkarīgiem klientiem īpatsvaru izmeklēšanas periodā.
(19)
Tā kā līdzīgā ražojuma rentablo pārdevumu apjoms visiem trim ražotājiem bija vairāk nekā 80 % no kopējā līdzīgā ražojuma pārdevumu apjoma iekšzemes tirgū, normālās vērtības pamatā bija faktiskā cena iekšzemes tirgū, kas aprēķināta kā vidējā svērtā cena visos pārdevumos iekšzemes tirgū.
3.3. Eksporta cena
(20)
Šajā izmeklēšanā konstatēja, ka viens no ražotājiem eksportētājiem (SMPC), kas sadarbojās izmeklēšanā, ES tirgū ražojumu pārdeva ar sava lielākā akcionāra (MCI, uzņēmums, kas atrodas Japānā) starpniecību, kas savukārt pārdeva tālāk vairākiem Japānas tirgotājiem, kuri beigās ražojumu pārdeva uzņēmumiem ES tirgū. Tika izmeklēts, vai MCI un lielākais Japānas tirgotājs ir saistīti un vai šāda saikne ietekmē cenas.
(21)
Konstatēja, ka būtiskākā saikne bija procentuāli ļoti maza kopīga akciju pakete, ko daudzu pilnvaroto vārdā pārvalda Japānas bankas. Tāpēc konstatēja, ka šī saikne neietekmē cenu līmeņus. Ņemot vērā i) iepriekš aprakstītos cenu noteikšanas/līgumu slēgšanas risinājumus, kas šajā nozarē ir raksturīgi, un ii) kāda ir saikne starp iepriekš aprakstītajiem uzņēmumiem, cenas atbilst godīgiem konkurences apstākļiem. Tāpēc nolēma, ka attiecīgā ražojuma eksporta cena ir jānosaka, pamatojoties uz MCI pārdevumu Japānas tirgotājiem.
(22)
MCI tika nosūtīta vēstule, informējot par nesadarbošanās sekām, jo pārbaudes laikā Tokijā izmeklēšanas veicējiem tika liegta pilna piekļuve grāmatvedības informācijai par konkrētiem piešķīrumiem.
(23)
Tāpēc tika nolemts, ka piešķīrumus aprēķinās, pamatojoties uz pieejamiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. Tādējādi izmatoja šādu metodiku. Piešķīrumu par pārvadājumu izmaksām pielāgoja uz augšu, pamatojoties uz informāciju, ko ievāca uz vietas. Attiecībā uz pārējiem piešķīrumiem paziņotās summas un neto tirdzniecības cenas pārbaudīja, atsaucoties uz citiem neatkarīgiem avotiem, šajā gadījumā informāciju, kas bija iegūta par pārējiem diviem Taizemes ražotājiem eksportētajiem un ko uzskatīja par atbilstošu tāda paša tipa tirdzniecībai. Apsvēra iespēju vietā izmantot alternatīvu metodi ar Eurostat cenām, taču to nedarīja, jo šā ražojuma vērtība Eurostat bija CIF cena importēšanas dienā, nevis koriģētā galīgā cena, ko nosaka saskaņā ar tirdzniecības līgumu un iepriekš aprakstītajām rēķinu izsniegšanas sistēmām. Šāda pieeja bija ļoti atbilstoša, ņemot vērā tirgus struktūru, kas raksturota 15. apsvērumā. Jānorāda, ka lielākā daļa piešķīrumu jau bija pārbaudīti Taizemē.
3.4. Salīdzinājums
(24)
Normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja, pamatojoties uz ražotāja noteikto cenu.
(25)
Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas atbilstošas korekcijas, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Tādējādi piemērotos un pamatotos gadījumos veica pielāgojumus atšķirībām transporta, apdrošināšanas, iepakojuma, kredīta, apstrādes un komisijas izmaksām.
(26)
Normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja par katru gadu. Ražotāju eksportētāju pieprasījumu salīdzināt par katru mēnesi ņēma vērā, taču neīstenoja, jo bija skaidrs, ka tas nebūtu mainījis kopējos secinājumus par dempingu, t. i., valsts mēroga minimālo dempingu.
3.5. Dempinga starpība
(27)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempinga starpību Taizemes ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, noteica, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību ar vidējo svērto eksporta cenu, kā norādīts iepriekš.
(28)
Izmantojot aprakstīto metodiku, dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas uz Savienības robežas, bez nodokļa nomaksas, tika noteiktas šādi:
Dempinga starpība
Indorama grupa
3,7 %
SMPC
Dempinga nav
(29)
Trīs ražotāji eksportētāji (abi Indorama grupas uzņēmumi un SMPC) pārstāv visu Taizemes izcelsmes eksportu, ja salīdzina ar Eurostat datiem. Lai novērtētu, vai valsts mērogā dempinga starpība bija zem minimuma, noteica svērto vidējo valsts mēroga dempinga starpību. Konstatēja, ka tā bija zem minimālās robežvērtības, proti, 1,8 %.
(30)
Ņemot vērā valsts mēroga minimālo dempinga starpību, Taizemes izcelsmes PTA importam nav jāpiemēro pagaidu pasākumi.
4. KAITĒJUMS, CĒLOŅSAKARĪBA UN SAVIENĪBAS INTERESES
(31)
Ņemot vērā iepriekšminētos konstatējumus attiecībā uz dempingu, uzskata, ka nav vajadzības sniegt analīzi par kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm.
5. PROCEDŪRAS IZBEIGŠANA
(32)
Tāpēc procedūra jāizbeidz, jo Taizemei noteiktā dempinga starpība ir zemāka par 2 %. Par to attiecīgi informēja ieinteresētās personas, un tām bija iespēja izteikt piezīmes.
(33)
Par dempinga jautājumiem piezīmes tika saņemtas no viena sūdzības iesniedzēja, kurš uzskatīja, ka Komisijai būtu bijusi jāpiemēro SMCP tā pati dempinga starpība, kas noteikta pārējiem diviem ražotājiem eksportētājiem (3,7 %) saistībā ar pieejamiem faktiem. Tika apgalvots, ka šādā gadījumā būtu bijusi minimālā dempinga starpība. Šo apgalvojumu noraidīja. Komisija piemēroja pieejamos faktus attiecībā uz uzņēmumu, kas saistīts ar Japānu, izmantojot uzņēmuma pieejamos datus, pielāgojot tos uz augšu un salīdzinot ar citiem pārbaudāmiem avotiem. Šajos apstākļos pārējo eksportētāju dempinga starpības piemērošana būtu pretrunā 18. panta noteikumiem.
(34)
Tas pats sūdzības iesniedzējs apgalvoja arī, ka citām valdībām ir cits viedoklis par izmeklēšanu saistībā ar PTA līdzīgā izmeklēšanas periodā. Šo apgalvojumu noraidīja. Šajā ziņā jānorāda, ka uzņēmuma sniegtie pierādījumi attiecas uz antidempinga maksājumu, ko Ķīnas Tautas Republika piemēro PTA importam no Korejas un Taizemes. Sniegtā informācija nevar apstiprināt uzņēmuma apgalvojumu, jo nav pierādījumu par to, kā Ķīnas veiktajā antidempinga izmeklēšanā noteica normālo vērtību un eksporta cenu. Turklāt Ķīnas iestāžu veiktajā izmeklēšanā IP ir no 2007. gada 1. oktobra līdz 2008. gada 30. septembrim, savukārt pašreizējā ES izmeklēšanā izmantotais izmeklēšanas periods ir no 2008. gada 1. decembra līdz 2009. gada 30. novembrim. Tāpēc periodi, ko ņēmusi vērā ES un Ķīna, būtiski atšķiras.
(35)
Neviena ieinteresētā persona nesniedza nekādu informāciju par kaitējuma aspektiem.
(36)
Visbeidzot, neviena ieinteresētā persona nesniedza piezīmes, kas atspēkotu konstatējumu, ka aizsardzības pasākumi nav vajadzīgi.
(37)
Ņemot vērā visu iepriekšminēto, Komisija secina, ka antidempinga procedūra attiecībā uz Taizemes izcelsmes attīrītas tereftalskābes un tās sāļu importu ir jāizbeidz, nepiemērojot antidempinga pasākumus,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
Vienīgais pants
Ar šo izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz Taizemes izcelsmes tereftalskābes un tās sāļu ar tīrības pakāpi 99,5 % vai lielāku, uz kuru patlaban attiecas KN kods ex 2917 36 00, importu.
Briselē, 2011. gada 19. janvārī