NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 724/2010
ze dne 12. srpna 2010,
kterým se stanoví prováděcí pravidla pro ukončení rybolovu v reálném čase v určitých oblastech Severního moře a Skagerraku
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky, o změně nařízení (ES) č. 847/96, (ES) č. 2371/2002, (ES) č. 811/2004, (ES) č. 768/2005, (ES) č. 2115/2005, (ES) č. 2166/2005, (ES) č. 388/2006, (ES) č. 509/2007, (ES) č. 676/2007, (ES) č. 1098/2007, (ES) č. 1300/2008 a (ES) č. 1342/2008 a o zrušení nařízení (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1627/94 a (ES) č. 1966/2006 (1), a zejména na čl. 51 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Články 51, 52 a 53 nařízení (ES) č. 1224/2009 stanoví pravidla a postupy týkající se postupů pro ukončení rybolovu v reálném čase členskými státy. Podle uvedených ustanovení ukončí členské státy dočasně rybolov v určité oblasti, pokud je dosaženo spouštěcí úrovně úlovku konkrétního druhu nebo skupiny druhů.
(2)
V záznamu závěrů konzultací mezi Evropskou unií a Norskem schváleném dne 3. července 2009 se stanoví postupy a metodika odběru vzorků pro ukončení rybolovu v reálném čase v Severním moři a Skagerraku. Uvedená ustanovení byla transponována do práva Unie prostřednictvím nařízení Rady (ES) č. 753/2009 (2), kterým se mění nařízení (ES) č. 43/2009, kterým se na rok 2009 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro některé populace ryb.
(3)
Ustanovení takto zařazená do nařízení (ES) č. 43/2009 se vztahují na tresku obecnou, tresku jednoskvrnnou, tresku tmavou a tresku bezvousou lovené jakýmkoli lovným zařízením s výjimkou pelagických vlečných sítí, košelkových nevodů, unášených tenatových sítí a lovu pomocí olůvek s několika udicemi zaměřeného na sledě obecného, makrelu obecnou, kranase obecného, krytých vrší a drapáků pro lov hřebenatkovitých a tenatových sítí pro chytání ryb za žábry. V ustanoveních se kromě toho také specifikují povinnosti pobřežních členských států týkající se rozhodnutí o ukončení rybolovu v reálném čase a informací, které mají být poskytnuty jiným dotčeným členským státům a/nebo třetím zemím a Komisi.
(4)
Vzhledem k tomu, že dotyčná ustanovení přestala platit od 1. ledna 2010, je třeba transponovat schválený záznam závěrů prostřednictvím prováděcích pravidel k článkům 51, 52 a 53 nařízení (ES) č. 1224/2009 v Severním moři a Skagerraku.
(5)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro rybolov a akvakulturu,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Tímto nařízením se stanoví prováděcí pravidla pro ukončení rybolovu v reálném čase v určitých oblastech Severního moře a Skagerraku v souladu s články 51, 52 a 53 nařízení (ES) č. 1224/2009.
Článek 2
Oblast působnosti
Toto nařízení se vztahuje na tresku obecnou, tresku jednoskvrnnou, tresku tmavou a tresku bezvousou lovené v Severním moři a Skagerraku jakýmkoli lovným zařízením s výjimkou:
a)
pelagických vlečných sítí, košelkových nevodů, unášených tenatových sítí a lovu pomocí olůvek s několika udicemi zaměřeného na sledě obecného, makrelu obecnou a kranase obecného;
b)
krytých vrší;
c)
drapáků pro lov hřebenatkovitých;
d)
tenatových sítí pro chytání ryb za žábry.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí následující definice:
a)
„oblastmi ICES“ (Mezinárodní rada pro průzkum moří) se rozumí oblasti vymezené v nařízení Rady (EHS) č. 3880/91 (3);
b)
„Skagerrakem“ se rozumí oblast, která je na západě ohraničena linií vedoucí od majáku Hanstholm k majáku Lindesnes a na jihu linií vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží;
c)
„Severním mořem“ se rozumí oblast ICES IV;
d)
„zátahem“ se rozumí akt mezi rozhozením a vytažením sítě.
Článek 4
Spouštěcí úroveň úlovku
1. Spouštěcí úroveň úlovku pro ukončení rybolovu v reálném čase podle článku 51 nařízení (ES) č. 1224/2009 činí 15 % hmotnosti nedospělých jedinců ve srovnání s celkovým množstvím čtyř druhů uvedených v článku 2 při jednom zátahu.
2. Pokud však množství tresky obecné v daném vzorku překročí 75 % v poměru k celkovému množství daných čtyř druhů při jednom zátahu, činí spouštěcí úroveň 10 % hmotnosti nedospělých jedinců v poměru k celkovému množství daných čtyř druhů při jednom zátahu.
Článek 5
Definice „nedospělých jedinců“
Pro účely tohoto nařízení se „nedospělými jedinci“ rozumí:
-
jedinci tresky obecné menší než 35 cm,
-
jedinci tresky jednoskvrnné menší než 30 cm,
-
jedinci tresky tmavé menší než 35 cm,
-
jedinci tresky bezvousé menší než 27 cm.
Článek 6
Výpočet úrovně úlovku nedospělých jedinců
1. Pro účely výpočtu úrovně úlovku nedospělých jedinců v souladu s čl. 51 odst. 2 nařízení (ES) č. 1224/2009 stanoví pobřežní členský stát a/nebo členský stát, který se podílí na společné rybolovné operaci podle plánu společného využívání, oblasti, v nichž hrozí dosažení spouštěcí úrovně.
2. V oblastech stanovených v souladu s odstavcem 1 provede pobřežní členský stát a/nebo členský stát, který se podílí na společné rybolovné operaci podle společného plánu využívání, inspekce s cílem zjistit, zda procentní podíl nedospělých jedinců dosahuje spouštěcí úrovně, a to i prostřednictvím plánů společného využívání.
3. Při provádění inspekcí podle odstavce 2 pobřežní členský stát a/nebo členský stát, který se podílí na společné rybolovné operaci podle společného plánu využívání:
a)
odebírá a posuzuje vzorky tresky obecné, tresky jednoskvrnné, tresky tmavé a tresky bezvousé z jednoho zátahu v souladu s přílohou I;
b)
dokumentuje každý odběr vzorku vyplněním zprávy o odběru vzorku uvedené v příloze II a zasílá tuto zprávu pobřežnímu členskému státu.
4. Členské státy mohou vyzvat další země provádějící inspekce v dané oblasti, aby za ně odebíraly vzorky.
5. Dotčený pobřežní členský stát zveřejní neprodleně na svých internetových stránkách místo, na němž byl odebrán vzorek podle odst. 3 písm. a), čas jeho odběru a množství nedospělých jedinců jako procentní podíl hmotnosti celkového úlovku tresky obecné, tresky jednoskvrnné, tresky tmavé a tresky bezvousé. Procentní podíl se zveřejní jak podle druhů, tak i jako celkový údaj pro uvedené čtyři druhy.
Článek 7
Ukončení rybolovu
1. Pokud vzorek podle čl. 6 odst. 3 písm. a) ukáže, že procentní podíl nedospělých jedinců dosahuje spouštěcí úrovně, zakáže dotčený pobřežní členský stát rybolov v dané oblasti jakýmkoli lovným zařízením s výjimkou:
a)
pelagických vlečných sítí, košelkových nevodů, unášených tenatových sítí a lovu pomocí olůvek s několika udicemi zaměřeného na sledě obecného, makrelu obecnou a kranase obecného;
b)
krytých vrší;
c)
drapáků pro lov hřebenatkovitých a
d)
tenatových sítí pro chytání ryb za žábry
v souladu s článkem 53 nařízení (ES) č. 1224/2009.
2. Oblast, která má být v souladu s odstavcem 1 uzavřena, se definuje na základě těchto kritérií:
a)
oblast má čtyři, pět nebo šest spojných bodů;
b)
středový bod rybolovné operace nebo operací se vzorky nad spouštěcí úrovní se rovná středovému bodu uzavřené oblasti;
c)
pokud je uzavřená oblast založena na jednom vzorku a leží mimo příslušné vody až do vzdálenosti 12 mil od základních linií pobřežního členského státu, je její plocha 50 čtverečních mil.
3. Ukončení rybolovu v reálném čase podle odstavce 1:
a)
vstupuje v platnost 12 hodin po přijetí rozhodnutí dotčeným členským státem a
b)
platí po dobu 21 dnů, po níž automaticky přestává platit o půlnoci univerzálního koordinovaného času (UTC).
4. Pokud do oblasti, která má být uzavřena, spadají i oblasti pod jurisdikcí a svrchovaností sousedních třetích zemí, informuje dotčený pobřežní členský stát neprodleně tyto třetí země.
Článek 8
Informace
1. Pro účely čl. 53 odst. 5 nařízení (ES) č. 1224/2009 uvede pobřežní členský stát neprodleně na svých internetových stránkách podrobné informace o ukončení rybolovu v reálném čase, o němž bylo rozhodnuto podle článku 7, a informuje o něm:
a)
v rámci možností plavidla v blízkosti dané oblasti a
b)
Komisi;
c)
střediska pro sledování lovišť podle článku 3 nařízení Komise (ES) č. 2244/2003 (4) a
d)
ostatní členské státy a třetí země, jejichž rybářská plavidla jsou oprávněna provozovat činnost v dotyčné oblasti.
2. Členské státy přijmou nezbytná opatření s cílem zajistit, aby jejich střediska pro sledování lovišť informovala plavidla plující pod jejich vlajkou, že se na ně ukončení rybolovu v reálném čase vztahuje.
3. Pro účely čl. 53 odst. 6 nařízení (ES) č. 1224/2009 poskytne dotčený pobřežní členský stát Komisi na požádání podrobné zprávy o odběru vzorků a odůvodnění rozhodnutí o ukončení rybolovu v reálném čase podle článku 7.
Článek 9
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. srpna 2010.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 724/2010
(2010. gada 12. augusts),
ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā konkrētās zvejniecībās Ziemeļjūrā un Skagerakā īstenojami zvejas liegumi reāllaikā
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (1), un jo īpaši tās 51. panta 3. punktu,
tā kā:
(1)
Regulas (EK) Nr. 1224/2009 51., 52. un 53. pantā ir paredzēti noteikumi un procedūras, saskaņā ar kurām dalībvalstis nosaka zvejas liegumus reāllaikā. Saskaņā ar šiem noteikumiem dalībvalstis attiecīgajai zvejniecībai konkrētā apgabalā uz laiku nosaka zvejas liegumu, ja ir sasniegts konkrētas sugas vai sugu grupas nozvejas robežlielums.
(2)
Eiropas Savienības un Norvēģijas 2009. gada 3. jūlija Saskaņoto secinājumu protokolā ir izklāstītas procedūras un paraugu ņemšanas metodika reāllaika zvejas liegumu noteikšanai Ziemeļjūrā un Skagerakā. Šie noteikumi tika transponēti Savienības tiesību aktos ar Padomes Regulu (EK) Nr. 753/2009 (2), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 43/2009 un 2009. gadam nosaka dažu zivju krājumu zvejas iespējas un ar tām saistītos nosacījumus.
(3)
Minētie noteikumi, kurus tādā veidā iestrādāja Regulā (EK) Nr. 43/2009, ir piemērojami mencām, pikšām, saidām un merlangiem, kuri nozvejoti ar jebkādiem zvejas rīkiem, izņemot pelaģiskos traļus, riņķvadus, dreifējošos tīklus un džigerus siļķu, makreļu un stavridu zvejai, murdus, ķemmīšgliemeņu dragas un žaunu tīklus. Turklāt tajos cita starpā bija noteikti piekrastes dalībvalstu pienākumi saistībā ar lēmumiem par zvejas liegumiem reāllaikā un informāciju, kas jāsniedz citām dalībvalstīm un/vai attiecīgām trešām valstīm un Komisijai.
(4)
Ņemot vērā to, ka attiecīgie noteikumi 2010. gada 1. janvārī zaudēja spēku, ir jānodrošina Saskaņotā protokola transponēšana, pieņemot sīki izstrādātus noteikumus Regulas (EK) Nr. 1224/2009 51., 52. un 53. panta īstenošanai Ziemeļjūrā un Skagerakā.
(5)
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras komitejas atzinumu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Priekšmets
Šajā regulā paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 51., 52. un 53. pantu konkrētās zvejniecībās Ziemeļjūrā un Skagerakā īstenojami zvejas liegumi reāllaikā.
2. pants
Darbības joma
Šo regulu piemēro mencām, pikšām, saidām un merlangiem, kuri Ziemeļjūrā un Skagerakā nozvejoti ar jebkādiem zvejas rīkiem, izņemot:
a)
pelaģiskos traļus, riņķvadus, dreifējošos tīklus un džigerus siļķu, makreļu un stavridu zvejai;
b)
murdus;
c)
ķemmīšgliemeņu dragas;
d)
žaunu tīklus.
3. pants
Definīcijas
Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:
a)
ICES (Starptautiskā Jūras pētniecības padome) zonas, kā noteikts Padomes Regulā (EEK) Nr. 3880/91 (3);
b)
“Skageraks” ir apgabals, kuru rietumos norobežo līnija, kas novilkta no Hanstholmas bākas līdz Lindesnes bākai, un dienvidos - līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no šā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā;
c)
“Ziemeļjūra” ir ICES IV zona;
d)
“zvejas rīka iemetiens” ir darbība no zvejas rīka ievietošanas līdz tā pacelšanai.
4. pants
Nozvejas robežlielums
1. Nozvejas robežlielums, kuru sasniedzot zvejniecībās tiek noteikts zvejas liegums reāllaikā, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 51. pantā, ir zivju mazuļu daudzums, kas atbilst 15 % (svara izteiksmē) no 2. pantā minēto četru sugu kopējās nozvejas vienā zvejas rīka iemetienā.
2. Tomēr tad, ja mencu daudzums paraugā pārsniedz 75 % no minēto četru sugu kopējās nozvejas vienā zvejas rīka iemetienā, nozvejas robežlielums ir zivju mazuļu daudzums, kas atbilst 10 % (svara izteiksmē) no minēto četru sugu kopējās nozvejas vienā zvejas rīka iemetienā.
5. pants
Zivju mazuļu definīcija
Šajā regulā “zivju mazuļi” ir:
-
mencas īpatņi, kas mazāki par 35 cm,
-
pikšas īpatņi, kas mazāki par 30 cm,
-
saidas īpatņi, kas mazāki par 35 cm,
-
merlanga īpatņi, kas mazāki par 27 cm.
6. pants
Zivju mazuļu nozvejas aprēķināšana
1. Lai aprēķinātu zivju mazuļu procentuālo daļu nozvejā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 51. panta 2. punktu, piekrastes dalībvalsts un/vai dalībvalsts, kas piedalās kopīgā operācijā saskaņā ar resursu kopīgas izmantošanas plānu, nosaka apgabalus, kuros pastāv risks, ka tiks sasniegts nozvejas robežlielums.
2. Lai konstatētu, vai zivju mazuļu procentuālā daļa atbilst nozvejas robežlielumam, piekrastes dalībvalsts un/vai dalībvalsts, kas piedalās kopīgā operācijā saskaņā ar resursu kopīgas izmantošanas plānu, atbilstīgi 1. punktam noteiktajos apgabalos veic inspekcijas, tostarp resursu kopīgas izmantošanas plānu ietvaros.
3. Veicot 2. punktā minētās inspekcijas, piekrastes dalībvalsts un/vai dalībvalsts, kas piedalās kopīgā operācijā saskaņā ar resursu kopīgas izmantošanas plānu:
a)
saskaņā ar I pielikuma noteikumiem ņem mencu, pikšu, saidu un merlangu paraugus no zvejas rīka iemetienā gūtās nozvejas un veic mērījumus;
b)
dokumentē katru paraugu ņemšanu, aizpildot paraugu ņemšanas ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar II pielikumu, un nosūta ziņojumu piekrastes valstij.
4. Dalībvalstis var aicināt citas valstis, kas veic inspekcijas attiecīgajā apgabalā, veikt paraugu ņemšanu to vārdā.
5. Attiecīgā piekrastes dalībvalsts savā tīmekļa vietnē nekavējoties publisko vietu, kurā ņemts 3. punkta a) apakšpunktā minētais paraugs, parauga ņemšanas laiku un zivju mazuļu daudzumu, kas izteikts kā procentuālā daļa (svara izteiksmē) no mencu, pikšu, saidu un merlangu kopējās nozvejas. Publicē gan katras sugas procentuālo daļu, gan visu četru sugu kopējo procentuālo daļu.
7. pants
Zvejas lieguma noteikšana
1. Ja 6. panta 3. punkta a) apakšpunktā minētais paraugs liecina, ka zivju mazuļu procentuālā daļa atbilst nozvejas robežlielumam, attiecīgā piekrastes dalībvalsts attiecīgajā apgabalā aizliedz zveju ar jebkādiem zvejas rīkiem, izņemot:
a)
pelaģiskos traļus, riņķvadus, dreifējošos tīklus un džigerus siļķu, makreļu un stavridu zvejai;
b)
murdus;
c)
ķemmīšgliemeņu dragas; un
d)
žaunu tīklus,
saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 53. pantu.
2. Apgabalu, kurā jānosaka zvejas liegums saskaņā ar 1. punktu, nosaka, ievērojot šādus kritērijus:
a)
apgabala robežas veido 4, 5 vai 6 savstarpēji savienoti punkti;
b)
tās zvejas darbības vai darbību viduspunkts, kurās iegūtajos paraugos ir pārsniegts nozvejas robežlielums, atbilst zvejas lieguma apgabala viduspunktam;
c)
ja zvejas lieguma apgabals ir noteikts, pamatojoties uz vienu paraugu, un atrodas ārpus 12 jūdžu zonas no piekrastes dalībvalsts bāzes līnijas, tas ir 50 kvadrātjūdžu liels.
3. Šā panta 1. punktā minētais zvejas liegums reāllaikā:
a)
stājas spēkā 12 stundas pēc attiecīgās dalībvalsts lēmuma;
b)
tiek piemērots 21 dienu, un pēc tam tā piemērošana automātiski beidzas pusnaktī (UTC).
4. Ja apgabals, kurā nosakāms zvejas liegums, ietver zonas, kas ir kaimiņos esošu trešo valstu jurisdikcijā vai suverenitātē, attiecīgā piekrastes dalībvalsts nekavējoties informē minētās trešās valstis.
8. pants
Informācija
1. Regulas (EK) Nr. 1224/2009 53. panta 5. punkta īstenošanas vajadzībām piekrastes dalībvalsts savā tīmekļa vietnē nekavējoties dara pieejamas ziņas par zvejas liegumu reāllaikā, kurš noteikts atbilstīgi 7. pantam, un par šo zvejas liegumu informē:
a)
iespēju robežās - kuģus, kas atrodas attiecīgā apgabala tuvumā;
b)
Komisiju;
c)
Komisijas Regulas (EK) Nr. 2244/2003 (4) 3. pantā minētos zvejas uzraudzības centrus (FMC);
d)
citas dalībvalstis un trešās valstis, kuru zvejas kuģiem ir atļauts darboties attiecīgajā apgabalā.
2. Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka to FMC informē kuģus, kuri peld ar to karogu un kurus ietekmē zvejas liegums reāllaikā.
3. Regulas (EK) Nr. 1224/2009 53. panta 6. punkta īstenošanas vajadzībām attiecīgā piekrastes dalībvalsts sniedz Komisijai sīki izstrādātus paraugu ņemšanas ziņojumus un pamatojumu, uz kura balstās saskaņā ar 7. pantu noteiktais zvejas liegums reāllaikā.
9. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2010. gada 12. augustā