PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 803/2011
ze dne 4. srpna 2011,
kterým se na základě přezkumu podle čl. 18 odst. 2 nařízení (ES) č. 597/2009 zrušuje vyrovnávací clo na dovoz určitých širokospektrých antibiotik pocházejících z Indie a ukončuje řízení týkající se tohoto dovozu
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 18 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
V květnu 2005 uložila Rada po kombinovaném přezkumu opatření před pozbytím platnosti a prozatímním přezkumu (dále jen „kombinovaný přezkum“) nařízením (ES) č. 713/2005 (2) konečné vyrovnávací clo z dovozu určitých širokospektrých antibiotik, jmenovitě trihydrátu amoxicilinu, trihydrátu ampicilinu a cefalexinu, které nejsou v odměřených dávkách nebo upravené ve formě nebo v balení pro drobný prodej (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex29411000 a ex29419000, pocházejících z Indie. Opatření měla formu valorického cla v rozmezí od 17,3 % do 32 %. Původní opatření byla uložena nařízením Rady (ES) č. 2164/98 (3).
(2)
Po provedení částečného prozatímního přezkumu změnila Rada nařízením (ES) č. 1176/2008 (4) sazbu vyrovnávacího cla použitelnou na jednoho indického vývozce.
1.2 Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(3)
Na základě zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (5) konečných opatření obdržela Komise od dvou výrobců v Unii žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti nařízení (ES) č. 713/2005 podle čl. 18 odst. 2 základního nařízení. Uvedení dva výrobci jsou společnost DSM a společnost Sandoz (dále jen „žadatelé“), které představují podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby určitých širokospektrých antibiotik v Unii.
(4)
Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti opatření pravděpodobně vedlo k přetrvávání nebo obnovení subvencování a újmy pro výrobní odvětví Unie.
(5)
Před zahájením přezkumu před pozbytím platnosti a v souladu s čl. 10 odst. 9 a čl. 22 odst. 1 základního nařízení upozornila Komise indickou vládu, že obdržela náležitě doloženou žádost o přezkum. Indická vláda byla přizvána ke konzultacím s cílem vyjasnit situaci s ohledem na obsah žádosti a dospět k oboustranně přijatelnému řešení. Indická vláda odpověděla na tuto výzvu velmi pozdě, a proto k žádným takovým konzultacím nedošlo.
1.3 Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(6)
Po konzultaci s poradním výborem byl vyvozen závěr, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a Komise dne 12. května 2010 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (6) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s článkem 18 základního nařízení.
1.4 Šetření
1.4.1 Období šetření
(7)
Šetření ohledně přetrvávání nebo obnovení subvencování proběhlo v období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
1.4.2 Strany dotčené šetřením
(8)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, dodavatele a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a rovněž indickou vládu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.
(9)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(10)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců dotčeného výrobku v Indii, kteří byli uvedeni v žádosti, se v souladu s článkem 27 základního nařízení považovalo za vhodné zvážit, zda by se měl provést výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 27 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu. Přihlásili se pouze tři vyvážející výrobci. Proto se výběr vzorku nepoužil.
(11)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. Odpovědi obdržela od tří výrobců v Unii, tří vyvážejících výrobců a od indické vlády. Žádný jiný výrobce neodpověděl na dotazník ani neposkytl žádné informace. Během výběru vzorků se nepřihlásil žádný dovozce a žádný jiný dovozce nedodal Komisi informace ani se nepřihlásil v průběhu šetření.
(12)
Jeden výrobce tvrdil, že při posouzení situace výrobního odvětví Unie by se mělo rovněž přihlédnout k údajům od jiného údajného výrobce v Unii. Jelikož však bylo zjištěno, že uvedená společnost nevyráběla šetřený výrobek, byla tato žádost zamítnuta.
(13)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení subvencování a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Kontrolní návštěvy se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
a)
Výrobci v Unii:
-
společnost DSM Anti-Infectives B.V., Delft (Nizozemsko), která také odpověděla na dotazník Komise jménem společnosti DSM Anti-Infectives Chemferm S.A., Santa Perpetua de Mogoda (Španělsko). Tyto dvě společnosti jsou dále společně označovány jako „DSM“,
-
společnost Deretil S.A. (původně DSM Anti-Infectives Deretil S.A.), Almeria, Španělsko, dále jen „Deretil“, a
-
společnost Sandoz GmbH, Kundl (Rakousko), která také odpověděla na dotazník Komise jménem společnosti Sandoz Industrial Products S.A., Barcelona (Španělsko). Tyto dvě společnosti jsou dále společně označovány jako „Sandoz“.
b)
Vyvážející výrobci v Indii:
-
Lupin Limited, Mumbaí,
-
M/s Surya Pharmaceuticals Ltd., Chandigarh a Baddi, a
-
Ranbaxy Laboratories Limited, Gurgaon.
c)
Indická vláda
-
ministerstvo obchodu, Dillí.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(14)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je totožný s výrobkem, jehož se týkalo nařízení (ES) č. 713/2005, tedy trihydrát amoxicilinu, trihydrát ampicilinu a cefalexin, které nejsou v odměřených dávkách nebo upravené ve formě nebo v balení pro drobný prodej, v současnosti kódů KN ex29411000 a ex29419000, pocházející z Indie (dále jen „dotčený výrobek“).
(15)
Stejně jako v případě předchozího přezkumného šetření potvrdilo i toto šetření, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci na domácím trhu v Indii, stejně jako výrobky vyráběné a prodávané výrobci v Unii na trhu Unie mají tytéž základní fyzické a technické vlastnosti a tatáž použití, a považují se tudíž za obdobný výrobek ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.
3. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ SUBVENCOVÁNÍ
3.1 Úvod
(16)
Jak bylo uvedeno v 11. bodě odůvodnění, přihlásili se tři vyvážející výrobci, kteří vyplnili dotazník. Pouze dva z těchto tří vyvážejících výrobců však uvedli, že během období přezkumného šetření prodávali dotčený výrobek do Unie.
(17)
Na základě informací uvedených v žádosti o přezkum a v odpovědích na dotazník Komise byly prošetřeny tyto režimy, které údajně zahrnují poskytování subvencí:
Celostátní režimy:
a)
režim předběžných povolení („AAS“);
b)
režim Duty Entitlement Passbook („DEPB“);
c)
režim Export Promotion Capital Goods („EPCG“);
d)
režim Focus Market Scheme („FMS“);
e)
povolení bezcelního dovozu;
f)
program jednotek orientovaných na vývoz/program vývozních zpracovatelských zón/program zvláštních ekonomických zón;
g)
program vývozních úvěrů a
h)
režim osvobození od daně z příjmu.
Regionální programy:
i)
program státu Paňdžáb týkající se průmyslových pobídek a
j)
program státu Gudžarát týkající se průmyslových pobídek.
(18)
Režimy uvedené výše v písmenech a) až f) vycházejí ze zákona o zahraničním obchodu (rozvoj a regulace) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu vydávat oznámení o vývozní a dovozní politice. Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o politice zahraničního obchodu, které jsou každých pět let vydávány ministerstvem obchodu a pravidelně aktualizovány. Pro období přezkumného šetření, které se vztahuje na tento případ, jsou relevantní dva dokumenty o politice zahraničního obchodu, a sice FTP 04-09 a FTP 09-14. Druhý dokument vstoupil v platnost v srpnu 2009. Indická vláda kromě toho stanoví postupy pro dokumenty FTP 04-09 a FTP 09-14 v Příručce postupů, svazku I („Handbook of Procedures, Volume I“, dále jen „HOP I 04-09“ a „HOP I 09-14“). Příručka postupů je také pravidelně aktualizována.
(19)
Program uvedený v písmeni g) vychází z § 21 a § 35 A zákona o regulaci bankovnictví z roku 1949, který umožňuje Indické centrální bance (dále jen „ICB“) dávat pokyny komerčním bankám v oblasti vývozních úvěrů.
(20)
Režim uvedený v písmeni h) vychází ze zákona o daních z příjmu z roku 1961, který je každoročně pozměňován finančním zákonem.
(21)
Program uvedený v písmeni i) je spravován vládou státu Paňdžáb a vychází z kodexu průmyslové politiky a pobídek vlády státu Paňdžáb.
(22)
Program uvedený v písmeni j) je spravován vládou státu Gudžarát a vychází z politiky státu Gudžarát týkající se průmyslových pobídek.
3.2 Režim předběžných povolení
a) Právní základ
(23)
Podrobný popis tohoto režimu je uveden v odstavcích 4.1.1 až 4.1.14 dokumentů FTP 04-09 a FTP 09-14 a v odstavcích 4.1 až 4.30 A příruček HOP I 04-09 a HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(24)
Režim předběžných povolení sestává z šesti podprogramů, jak je podrobněji popsáno v 25. bodě odůvodnění. Tyto podprogramy se mimo jiné liší v rozsahu způsobilosti. Vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci, kteří jsou „vázáni“ k pomocným výrobcům, jsou způsobilí pro režim předběžných povolení na fyzický vývoz a pro režim předběžných povolení na roční potřebu. Pro režim předběžných povolení na dodávky meziproduktů jsou způsobilí vyvážející výrobci poskytující dodávky konečnému vývozci. Hlavní dodavatelé dodávající v rámci kategorií „domnělého vývozu“ uvedených v odstavci 8.2 FTP 04-09 a FTP 09-14, např. dodavatelé jednotky orientované na vývoz, jsou způsobilí pro režim předběžných povolení na domnělý vývoz. Dodavatelé meziproduktů vyvážejícím výrobcům jsou způsobilí pro výhody „domnělého vývozu“ v rámci podprogramů předběžného příkazu k uvolnění (Advance Release Order, „ARO“) a tuzemského back-to-back akreditivu.
c) Praktické provádění
(25)
Předběžná povolení mohou být vydávána na:
i)
fyzický vývoz: jedná se o hlavní podprogram. Umožňuje bezcelní dovoz vstupních materiálů potřebných k výrobě určitého výsledného výrobku určeného na vývoz. „Fyzický“ v tomto kontextu znamená, že výrobek určený na vývoz musí opustit indické území. Bezcelní dovozní množství a vývozní povinnost zahrnující typ výrobku určeného na vývoz jsou uvedeny v předběžném povolení,
ii)
roční potřebu: toto předběžného povolení není spojeno s určitým výrobkem určeným na vývoz, ale se širší skupinou výrobků (např. chemické a příbuzné výrobky). Držitel předběžného povolení může - do určité hodnoty stanovené jeho předchozí vývozní činností - bezcelně dovážet jakýkoli vstup potřebný k výrobě jakéhokoli položky spadající do dané skupiny výrobků. Může vyvážet jakýkoli výsledný výrobek spadající do dané skupiny výrobků, který byl vyroben s použitím takového materiálu osvobozeného od cla,
iii)
dodávky meziproduktů: tento podprogram se vztahuje na případy, kdy dva výrobci chtějí vyrábět jeden výrobek určený na vývoz a rozdělí proces výroby. Vyvážející výrobce, jenž vyrábí meziprodukt, smí bezcelně dovážet vstupní materiál a pro tento účel může získat předběžné povolení na dodávky meziproduktů. Konečný vývozce dokončuje výrobu a je povinen hotový výrobek vyvézt,
iv)
domnělý vývoz: tento podprogram umožňuje hlavnímu dodavateli bezcelně dovážet vstupy potřebné k výrobě zboží, které má být prodáno jako „domnělý vývoz“ kategoriím zákazníků uvedeným v odst. 8.2 písm. b) až f), g), i) a j) FTP 04-09 a FTP 09-14. Podle indické vlády odkazuje domnělý vývoz na ty transakce, při nichž dodané zboží neopouští zemi. Za domnělý vývoz je považována celá řada kategorií dodávek za předpokladu, že je zboží vyrobeno v Indii, jako např. dodávky zboží pro jednotku orientovanou na vývoz nebo pro společnost, která se nachází ve zvláštní ekonomické zóně,
v)
ARO: držitel předběžného povolení, který si hodlá opatřit vstupy z domácích zdrojů místo přímého dovozu, má možnost opatřit si je oproti ARO. V takových případech jsou předběžná povolení validována jako ARO a převedena na domácího dodavatele při dodávce v nich uvedených položek. Domácí dodavatel má v případě potvrzení ARO nárok na výhody domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 FTP 04-09 a FTP 09-14 (tj. režim předběžných povolení na dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vrácení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně). V rámci mechanismu ARO jsou daně a cla vraceny dodavateli místo konečnému vývozci ve formě vrácení/náhrady cla. Vrácení daní/cla je možné v případě domácích vstupů i v případě dovezených vstupů,
vi)
tuzemský back-to-back akreditiv: tento podprogram se opět týká domácích dodávek pro držitele předběžného povolení. Držitel předběžného povolení může požádat banku o otevření tuzemského akreditivu ve prospěch domácího dodavatele. Na předběžné povolení pro přímý dovoz banka započítává pouze hodnotu a množství položek opatřených z domácích zdrojů místo z dovozu. Domácí dodavatel má nárok na výhody domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 FTP 04-09 a FTP 09-14 (tj. režim předběžných povolení na dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vrácení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně).
(26)
Během období přezkumného šetření získal jeden ze dvou spolupracujících vývozců úlevy spadající pod režim předběžných povolení. Podprogram, který tato společnost využila, byl podprogram uvedený v bodě i) fyzický vývoz. Není proto nezbytné zjišťovat napadnutelnost zbývajících nevyužívaných podprogramů.
(27)
Dovážený vstupní materiál je nepřenosný a musí být použit k výrobě výsledného výrobku určeného na vývoz. Vývozní povinnost musí být splněna v předepsané lhůtě po vydání předběžného povolení. Po kombinovaném přezkumu byla tato lhůta prodloužena na 36 měsíců (24 měsíců s možností dvojího prodloužení, vždy o šest měsíců).
(28)
Pro účely ověření indickými orgány je držitel předběžného povolení ze zákona povinen vést registr skutečné spotřeby („pravdivou a řádnou evidenci“) bezcelně dováženého zboží/zboží nakupovaného z domácích zdrojů v případě každého předběžného povolení ve stanoveném formátu (odstavce 4.26 a 4.30 a dodatek 23 HOP I 04-09 a HOP I 09-14). Tento registr musí ověřit externí autorizovaný účetní/kontrolor nákladů a provedené práce, který vydává potvrzení, že stanovené registry a příslušné záznamy byly zkontrolovány a že informace předávané podle dodatku 23 jsou po všech stránkách pravdivé a správné.
(29)
Pokud jde o režim předběžných povolení využívaný během období šetření pro fyzický vývoz, jsou dovozní množství a vývozní povinnost pevně stanoveny co do množství a hodnoty indickou vládou a jsou zaznamenány v předběžném povolení. Kromě toho musí být v době dovozu a vývozu odpovídající transakce zaznamenány v předběžném povolení vládními úředníky. Objem dovozu povolený v rámci tohoto režimu je určen indickou vládou na základě standardních norem vstupů a výstupů. Standardní normy vstupů a výstupů existují pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku a jsou vydávány indickou vládou. Po kombinovaném přezkumu byly standardní normy vstupů a výstupů sníženy a během období přezkumného šetření byly v případě surovinových vstupů a v závislosti na výrobku a cestě o 2,3 % až 16,1 % nižší než během kombinovaného přezkumu.
(30)
I přes toto snížení standardních norem vstupů a výstupů bylo zjištěno, že u jednoho z dotčených druhů výrobků byla stále skutečná spotřeba nižší než standardní normy vstupů a výstupů. Kromě toho bylo zjištěno, že společnost nevedla povinný registr spotřeby uvedený v 28. bodě odůvodnění („dodatek 23“), což mohl ověřit externí účetní. Přestože tato společnost nedodržela uvedený požadavek, využívala výhod režimu předběžných povolení, které proto vzhledem k zjištěnému nadhodnocení standardních norem vstupů a výstupů přesahovaly právní ustanovení.
d) Připomínky po poskytnutí informací
(31)
Indická vláda a jeden vyvážející výrobce předložili připomínky k režimu předběžných povolení.
(32)
Indická vláda tvrdila, že režim předběžných povolení funguje jako povolený systém vracení nebo vracení u náhradních vstupů, pro který existuje ověřovací systém v souladu s ustanoveními příloh I, II a III základního nařízení, přičemž účelem tohoto ověřovacího systému je monitorování spojitosti mezi bezcelně dováženými vstupy a výslednými výrobky určenými na vývoz. Indická vláda dále tvrdila, že podle základního nařízení lze napadnout pouze prominutí nebo vrácení dovozních poplatků uložených navíc mimo dovozní poplatky uložené na dovážené vstupy, které jsou spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku. Pokud jde o ověřovací systém, indická vláda trvá na tom, že byl zaveden přiměřený ověřovací systém. V této souvislosti odkazuje na řadu ověřovacích prvků, které měla indická vláda pro takové ověřování k dispozici, včetně standardních norem vstupů a výstupů, informací o množství z dovozních a vývozních dokumentů a ověření náhrad po uskutečnění dovozu a vývozu. Indická vláda také upozornila na to, že tento režim v případě existence nevyužitého materiálu předepisuje zaplacení celého cla i s úroky.
(33)
Vyvážející výrobce, který využil režimu předběžných povolení pro své prodeje v Unii, neměl žádné připomínky ke zjištěním týkajícím se popisu a praktického provádění, jak bylo shrnuto v oddílech a) až c), ale napadl řadu údajů uvedených ve výpočtu výše subvence. Výpočet byl tedy zkontrolován, nebylo třeba provést žádné opravy a tato otázka byla dotčené společnosti objasněna.
e) Závěr
(34)
Osvobození od dovozního cla je subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, tj. finanční příspěvek indické vlády, která poskytla zvýhodnění šetřenému vývozci.
(35)
Navíc režim předběžných povolení na fyzický vývoz jasně právně závisí na vývozní výkonnosti, a je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. Bez vývozního závazku nemůže společnost využívat výhod vyplývajících z tohoto programu.
(36)
Tento přezkum před pozbytím platnosti proto potvrdil, že hlavní podprogram využitý v aktuálním případě nelze považovat za povolený systém vracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje pravidlům stanoveným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Přestože ověřovací systém nebo postup za účelem potvrzení, zda a v jakém množství byly vstupy spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku (příloha II část II odst. 4 základního nařízení a v případě programů navracení u náhradních vstupů příloha III část II odst. 2 základního nařízení) existuje, indická vláda jej neuplatňovala účinně. Standardní normy vstupů a výstupů jako takové nelze považovat za systém ověřování skutečné spotřeby, jelikož bylo zjištěno, že jsou příliš velkorysé a že výhody, které byly získány navíc, nebyly indickou vládou požadovány zpět. Mimoto se neprováděla účinná kontrola ze strany indické vlády na základě náležitě vedeného registru skutečné spotřeby. Indická vláda kromě toho neprovedla další přezkoumání na základě skutečných vstupů, ačkoli za normálních okolností by takové přezkoumání bylo vzhledem k absenci účinně uplatňovaného ověřovacího systému potřebné (příloha II část II odst. 5 a příloha III část II odst. 3 základního nařízení). Kromě toho bylo potvrzeno, že zapojení autorizovaných účetních znalců do ověřovacího procesu, které je ze zákona povinné, není v praxi zaručeno.
(37)
Režim předběžných povolení pro fyzický vývoz je proto napadnutelný.
f) Výpočet výše subvence
(38)
Při neexistenci povoleného systému navracení cla nebo systému navracení u náhradních vstupů má napadnutelná výhoda podobu prominutí celkových dovozních cel obvykle splatných při dovozu vstupů. V této souvislosti a vzhledem k tvrzení indické vlády uvedenému v 32. bodě odůvodnění je třeba poznamenat, že základní nařízení nestanoví pouze napadnutí „nadměrného“ vrácení cla. Podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a přílohy I písm. i) základního nařízení lze napadnout pouze nadměrné vrácení cla za předpokladu, že jsou splněny podmínky obsažené v přílohách II a III základního nařízení. Tyto podmínky však v tomto případě splněny nebyly. Proto v případě, že bude zjištěno, že neproběhl vhodný monitorovací proces, výše uvedenou výjimku pro programy navracení nelze použít a namísto údajného nadměrného vrácení se použije obvyklé pravidlo napadnutí výše nezaplaceného cla (ušlého příjmu). Jak je uvedeno v příloze II části II a příloze III části II základního nařízení, není výpočet takového nadměrného vrácení povinností vyšetřujícího orgánu. Naopak podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení musí tento orgán pouze získat dostatečné důkazy k vyvrácení vhodnosti údajného ověřovacího systému.
(39)
Výše subvence pro vývozce, který využil režimu předběžných povolení, byla vypočtena na základě ušlého dovozního cla (základní clo a zvláštní dodatečné clo) z materiálu dovezeného v rámci podprogramu pro dotčený výrobek během období přezkumného šetření (čitatel). V souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení byly poplatky nezbytně vynaložené za účelem získání subvence v případě oprávněné žádosti z výše subvence odečteny. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat dotčeného výrobku během období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(40)
Sazba subvence zjištěná pro tento režim během období přezkumného šetření pro jediného spolupracujícího výrobce činí 12,3 %.
3.3 Režim Duty Entitlement Passbook („DEPB“)
a) Právní základ
(41)
Podrobný popis režimu DEPB je uveden v odstavci 4.3 FTP 04-09 a FTP 09-14 a v kapitole 4 příruček HOP I 04-09 a HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(42)
Pro tento program je způsobilý kterýkoli vyvážející výrobce nebo vyvážející obchodník.
c) Praktické provádění
(43)
Způsobilý vývozce může zažádat o úvěry v rámci režimu DEPB, které jsou vypočteny jako procento hodnoty výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Tyto sazby režimu DEPBS byly stanoveny indickými orgány pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku. Jsou stanoveny na základě standardních norem vstupů a výstupů (viz 29. bod odůvodnění) a daňového zatížení předpokládaného dovozního podílu bez ohledu na to, zda bylo dovozní clo skutečně zaplaceno či nikoli. Sazby DEPB pro dotčený výrobek během období přezkumného šetření v rámci tohoto šetření činily 8 % pro trihydrát amoxicilinu a 7 % pro trihydrát ampicilinu a cefalexin, a proto jsou ve všech případech vyšší než během kombinovaného přezkumu.
(44)
Aby mohla společnost využívat výhod tohoto režimu, musí vyvážet. V čase vývozní transakce musí vývozce podat úřadům v Indii prohlášení, že probíhá vývoz v režimu DEPB. Aby mohlo být zboží vyvezeno, vydají indické celní úřady během odeslání vývozní přepravní doklad. Ten obsahuje mimo jiné výši úvěru v rámci režimu DEPB, který má být poskytnut pro danou vývozní transakci. V tomto okamžiku zná vývozce výši výhody, kterou obdrží. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad, je indická vláda povinna poskytnout úvěr DEPB. Příslušná sazba režimu DEPB pro výpočet výše výhody je sazba, která je použita v okamžiku podání vývozní deklarace. Neexistuje tudíž možnost zpětné úpravy výše výhody.
(45)
Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy mohou být úvěry DEPB při splnění vývozní povinnosti zaúčtovány do komerčních účtů na základě časového rozlišení jako příjem. Tyto úvěry mohou být použity k zaplacení cla z následného dovozu jakéhokoliv volně dováženého zboží, s výjimkou investičního majetku. Zboží dovezené na základě takových úvěrů může být prodáno na domácím trhu (přičemž podléhá dani z prodeje), nebo použito jinak. Úvěry v rámci režimu DEPB jsou volně převoditelné a jsou platné po dobu 24 měsíců od data vydání.
(46)
Žádost o úvěry v rámci režimu DEPB se vyplňují elektronicky a mohou se vztahovat na neomezený počet vývozních transakcí. Pro podávání žádostí o úvěry v rámci režimu DEPB v podstatě neexistují jasně dané lhůty. Elektronický systém používaný ke správě režimu DEPB automaticky nevylučuje vývozní transakce mimo lhůty pro podávání uvedené v odstavci 4.47 příručky HOP I 04-09 a HOP I 09-14. Jak je dále stanoveno v odstavci 9.3 příručky HOP I 04-09 a HOP I 09-14, žádosti obdržené po uplynutí lhůt pro podání lze vždy přijmout a přitom uložit drobnou pokutu (např. 10 % nároku).
(47)
Bylo zjištěno, že jeden spolupracující vyvážející výrobce v Indii tento režim během období přezkumného šetření využíval.
d) Připomínky po poskytnutí informací
(48)
Indická vláda tvrdila, že „výhodu vzniklou příjemci“ lze změřit a napadnutelnost subvence lze určit pouze tehdy, pokud jsou licence DEPB prodávány na trhu, jelikož výhodu poskytují pouze tehdy, když jsou prodávány na trhu. Jinými slovy, úvěry v rámci režimu DEPB nejsou napadnutelné, pokud jsou použity pro platbu cla za dovezené zboží, které se použije jako vstup pro výrobu zboží určeného na vývoz.
e) Závěry k režimu DEPB
(49)
Režim DEPB poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Úvěr v rámci režimu DEPB je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla, a sníží tak příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Kromě toho úvěr v rámci režimu DEPB poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu nejen tehdy, když se licence prodává na trhu, jak tvrdila indická vláda, ale i tehdy, když je použit jako platba cla z dováženého zboží.
(50)
Režim DEPB je kromě toho právně závislý na vývozní výkonnosti, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(51)
Tento režim nelze považovat za povolený systém vracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitému vstupnímu materiálu. Navíc neexistuje systém nebo postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu výrobku určeného na vývoz, nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. V neposlední řadě má vývozce nárok na výhody režimu DEPB bez ohledu na to, zda vůbec nějaký vstupní materiál doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce jednoduše vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiál, mají tudíž nárok na výhodu vyplývající z režimu DEPB.
f) Výpočet výše subvence
(52)
V souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody u příjemce, která byla zjištěna za období přezkumného šetření. V tomto ohledu se mělo za to, že výhoda je poskytnuta příjemci v okamžiku vývozní transakce podle tohoto programu. V tomto okamžiku se indická vláda musí vzdát cla, což představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení.
(53)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti je považováno za vhodné stanovit, že výhoda vyplývající z režimu DEPB odpovídá výši úvěrů získaných ze všech vývozních transakcí provedených podle tohoto režimu v období přezkumného šetření.
(54)
V případě, že byla podána oprávněná žádost, byly podle čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení poplatky nezbytně vynaložené na získání subvence odečteny z takto zjištěných úvěrů a výsledná částka byla použita jako čitatel pro výpočet výše subvence.
(55)
V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat v průběhu období přezkumného šetření jako příslušný jmenovatel, neboť subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(56)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazba subvence pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce zjištěná v souvislosti s tímto režimem během období přezkumného šetření 6,9 %.
3.4 Režim Export Promotion Capital Goods („EPCG“)
a) Právní základ
(57)
Podrobný popis režimu EPCGS je uveden v kapitole 5 FTP 04-09 a FTP 09-14 a v kapitole 5 příruček HOP I 04-09 a HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(58)
Pro tento režim jsou způsobilí vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci „vázaní“ na podpůrné výrobce a poskytovatele služeb.
c) Praktické provádění
(59)
Pod podmínkou vývozní povinnosti je společnosti dovoleno dovážet investiční majetek (nový i použitý investiční majetek až 10 let starý) za sníženou celní sazbu. Za tímto účelem vydává indická vláda po požádání a zaplacení poplatku licenci EPCG. Tento režim zajišťuje sníženou sazbu dovozního cla ve výši 5 % použitelnou na veškerý investiční majetek dovezený v rámci tohoto režimu. Aby byla splněna vývozní povinnost, musí být dovezený investiční majetek využit k výrobě určitého množství zboží na vývoz v průběhu určitého období. Podle FTP 09-14 může být investiční majetek dovážen v rámci EPCG při sazbě v nulové výši, avšak v takovém případě je lhůta pro splnění vývozní povinnosti kratší.
(60)
Držitel licence EPCG může také pořídit investiční majetek z domácích zdrojů. V takovém případě může domácí výrobce investičního majetku využít výhody bezcelního dovozu dílů nutných pro výrobu tohoto investičního majetku. Případně může domácí výrobce požadovat výhodu domnělého vývozu pro dodávky investičního majetku držiteli licence EPCG.
(61)
Bylo zjištěno, že oba spolupracující vyvážející výrobci tento režim během období přezkumného šetření využívali.
d) Připomínky po poskytnutí informací
(62)
Po poskytnutí informací zpochybnila indická vláda napadnutelnost EPCG. Zejména tvrdila, že subvence v rámci režimu EPCG týkající se nákupu investičního majetku, u nějž byla vývozní povinnost splněna již před začátkem období přezkumného šetření, by již neměla být považována za závislou na vývozní výkonnosti. Jeden vyvážející výrobce, u nějž bylo zjištěno, že využil subvence v rámci režimu EPCG, tvrdil, že k těmto subvencím se nemělo přihlížet, jelikož nebyly použity k nákupu investičního majetku použitého k výrobě dotčeného výrobku.
e) Závěry k režimu EPCG
(63)
Režim EPCG poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Snížení cla představuje finanční příspěvek indické vlády, neboť tato úleva snižuje příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto poskytuje snížení cla vývozci výhodu, protože ušetřením cla při dovozu se zvyšuje likvidita společnosti.
(64)
Tvrzení, že subvence v rámci režimu EPCG týkající se nákupu investičního majetku, u nějž byla vývozní povinnost splněna již před začátkem období přezkumného šetření, by již neměla být považována za závislou na vývozní výkonnosti, bylo třeba odmítnout. Nezpochybňuje se, že režim EPCG právně závisí na vývozní výkonnosti, protože takové licence EPCG nelze získat bez závazku vyvážet. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. Doba, kdy byla vývozní povinnost skutečně splněna, je v tomto ohledu irelevantní. Pokud jde o otázku, zda byl investiční majetek použit k výrobě dotčeného výrobku či nikoli, podle kapitoly 5.2 FTP 09-14 je v rámci režimu EPCG povoleno dovážet investiční majetek pro předvýrobní, výrobní a povýrobní činnosti (včetně výrobků ve zcela rozebraném stavu (CKD)/v polosmontované formě (SKD) a počítačového softwaru). Proto je zřejmé, že i na zboží, které nebylo použito k výrobě dotčeného výrobku, se mohou vztahovat výhody z režimu EPCG. Kromě toho bylo zjištěno, že vývozní povinnost v rámci režimu EPCG byla splněna s použitím vývozu dotčeného výrobku. Toto tvrzení se tedy zamítá.
(65)
Režim EPCG nelze považovat za povolený režim vracení cla nebo režim vracení cla u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Investiční majetek není zahrnut do působnosti takových povolených systémů, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože není spotřebován ve výrobě výrobků určených na vývoz.
f) Výpočet výše subvence
(66)
Výše subvence byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení rozložením nezaplaceného cla z dováženého investičního majetku na dobu odpovídající běžné době amortizace takového investičního majetku v dotčeném výrobním odvětví. K této částce byl připočten úrok, aby byla zohledněna úplná hodnota výhody v čase. Za vhodnou pro tento účel byla považována komerční úroková sazba pro úvěry v místní měně v Indii během období přezkumného šetření.
(67)
V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat během období přezkumného šetření jako příslušný jmenovatel, neboť subvence závisí na vývozní výkonnosti.
(68)
Sazba subvence pro spolupracující vyvážející výrobce zjištěná v souvislosti s tímto režimem během období přezkumného šetření činí 0,1 %-0,5 %.
3.5 Režim Focus Market Scheme („FMS“)
a) Právní základ
(69)
Podrobný popis režimu FMS je uveden v odstavcích 3.9.1 až 3.9.2.2 FTP 04-09 a v odstavcích 3.14.1 až 3.14.3 FTP 09-14 a v odstavcích 3.20 až 3.20.3 HOP I 04-09 a v odstavcích 3.8 až 3.8.2 HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(70)
Pro tento režim je způsobilý kterýkoli vyvážející výrobce nebo vyvážející obchodník.
c) Praktické provádění
(71)
Vývoz všech výrobků v rámci tohoto režimu do zemí uvedených v dodatku 37 C) HOP I 04-09 a HOP I 09-14 má nárok na úvěry na clo rovnající se 2,5 % hodnoty FOB výrobků vyvezených v rámci tohoto programu. Na určitý typ vývozních činností, např. na vývoz dováženého či překládaného zboží, domnělý vývoz, vývoz služeb a vývozní obrat jednotek působících v rámci zvláštních ekonomických zón/jednotek orientovaných na vývoz, se tento program nevztahuje. Nevztahuje se ani na určité typy výrobků, např. na diamanty, vzácné kovy, rudy, obilí, cukr a ropné produkty.
(72)
Úvěry na clo v rámci FMS jsou volně převoditelné a platné po dobu 24 měsíců ode dne vydání příslušného osvědčení o nároku na úvěr. Mohou být použity k zaplacení cla u následného dovozu jakéhokoliv vstupního materiálu nebo zboží včetně investičního majetku.
(73)
Osvědčení o nároku na úvěr se vydává v přístavu, ze kterého se vývoz realizuje, po uskutečnění vývozu nebo po odeslání zboží. Pokud žadatel předloží orgánům kopie všech příslušných vývozních dokumentů (např. příkazu k vývozu, faktur, přepravních dokladů, potvrzení banky o uskutečnění vývozu), nemůže indická vláda poskytnutí úvěrů na clo nikterak ovlivnit.
d) Připomínky po poskytnutí informací
(74)
Po poskytnutí informací indická vláda tvrdila, že dokud osvědčení o nároku na úvěr není prodáno na trhu, nepředstavuje pro příjemce žádný prospěch, a proto není napadnutelné. Tvrdila, že úvěry na clo v rámci FMS nejsou napadnutelné, pokud jsou použity pro platbu cla za dovezené zboží, které se použije jako vstup pro výrobu zboží určeného na vývoz. Spolupracující vyvážející výrobce, který využil výhod v rámci FMS, tvrdil, že tento režim se z geografického hlediska týká pouze jiných zemí, a proto jej Unie nemůže napadnout.
e) Závěry k režimu FMS
(75)
FMS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Úvěr na clo v rámci FMS je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit k vyrovnání dovozního cla, a bude tak snižovat výnosy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Kromě toho bez ohledu na to, zda se osvědčení o nároku na úvěr použije k vyrovnání dovozního cla, nebo je prodáno na trhu, úvěr na clo v rámci FMS poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu.
(76)
Kromě toho FMS právně závisí na vývozní výkonnosti, a je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. Skutečnost, že se FMS nevztahuje na země Unie, není v rozporu ani s praktickým prováděním tohoto režimu, ani se způsobem, jakým jsou využívány výhody FMS, jak je uvedeno v 72. až 74. bodě odůvodnění. Toto tvrzení tedy bylo nutné odmítnout.
(77)
Tento režim nelze považovat za povolený systém navracení nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitému vstupnímu materiálu. Neexistuje systém nebo zavedený postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu výrobku určeného na vývoz, nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. Vývozce má nárok na výhody FMS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupní materiály doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce jednoduše vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiál, mají nárok na výhodu z FMS. Kromě toho může vývozce využít úvěry na clo v rámci FMS k dovozu investičního majetku, ačkoliv investiční majetek nespadá do působnosti povolených systémů navracení cla, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože není spotřebováno při výrobě vyvážených výrobků.
f) Výpočet výše subvence
(78)
Výše napadnutelných subvencí byla vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce a u které bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření byla zaúčtována spolupracujícím vyvážejícím výrobcem, který tento program využívá, na základě časového rozlišení jako příjem ve stadiu vývozní transakce. V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel) přepočtena na vývozní obrat během období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(79)
Míra subvence zjištěná s ohledem na tento režim během období přezkumného šetření u spolupracujícího vyvážejícího výrobce, který tento program využívá, činí 0,1 %.
3.6 Povolení bezcelního dovozu
(80)
V průběhu šetření bylo zjištěno, že spolupracující indičtí výrobci v průběhu období přezkumného šetření režim povolení bezcelního dovozu nevyužívali. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
3.7 Program jednotek orientovaných na vývoz/program vývozních zpracovatelských zón/program zvláštních ekonomických zón
(81)
V průběhu šetření bylo zjištěno, že spolupracující indičtí výrobci v průběhu období přezkumného šetření tyto programy nevyužívali. Proto nebylo nutné tyto programy v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
3.8 Program vývozních úvěrů („PVÚ“)
a) Právní základ
(82)
Podrobnosti tohoto programu jsou uvedeny v rámcovém oběžníku DBOD č. DIR.(Exp). BC 07/04.02.02/2009-10 (vývozní úvěr v cizí měně a rupiích a služby pro vývozce) ICB, který je určen všem komerčním bankám v Indii.
b) Způsobilost
(83)
Pro tento program jsou způsobilí vyrábějící vývozci a obchodující vývozci.
c) Praktické provádění
(84)
Podle tohoto programu nastavuje ICB povinně maximální úrokové sazby použitelné pro vývozní úvěry, jak v indických rupiích, tak v cizí měně, které mohou komerční banky účtovat vývozci. PVÚ se skládá ze dvou podprogramů, programu vývozních úvěrů před odesláním („balicí úvěr“), který pokrývá úvěry poskytované vývozci na financování nákupu, zpracování, výroby, balení a/nebo odeslání zboží před vývozem, a program vývozních úvěrů po odeslání, který zajišťuje provozní úvěry za účelem financování vývozních pohledávek. ICB také vydává bankám pokyny, aby poskytly určitou částku svého čistého bankovního úvěru ve prospěch financování vývozu.
(85)
Na základě rámcového oběžníku ICB mohou vývozci obdržet vývozní úvěry za preferenční úrokové sazby ve srovnání s úrokovými sazbami běžných komerčních úvěrů (hotovostní úvěry), které jsou stanoveny čistě za tržních podmínek. Rozdíl v sazbách se může pro společnosti s dobrým úvěrovým hodnocením snížit. Společnosti s vysokým hodnocením mohou ve skutečnosti získat vývozní úvěry a hotovostní úvěry za stejných podmínek.
d) Závěry k programu PVÚ
(86)
Preferenční úrokové sazby úvěru PVÚ stanovené rámcovým oběžníkem ICB uvedeným v 85. bodě odůvodnění mohou snížit úrokové náklady vývozce ve srovnání s úrokovými náklady stanovenými čistě tržními podmínkami a poskytují v tomto případě takovému vývozci výhodu ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Financování vývozu není samo o sobě bezpečnější než tuzemské financování. Obvykle je ve skutečnosti vnímáno jako rizikovější a rozsah požadovaných záruk pro určitý úvěr bez ohledu na předmět financování je čistě komerčním rozhodnutím dané komerční banky. Rozdíly v sazbách s ohledem na různé banky jsou výsledkem metodiky ICB spočívající ve stanovení maximální úvěrové sazby pro každou komerční banku individuálně. Kromě toho by komerční banky nemusely poskytovat půjčovatelům vývozního financování výhodnější úrokové sazby pro vývozní úvěry v cizí měně.
(87)
Bez ohledu na skutečnost, že jsou preferenční úvěry v rámci programu vývozních úvěrů poskytovány komerčními bankami, je tato výhoda finančním příspěvkem vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení. V této souvislosti je třeba poznamenat, že ani čl. 3 odst. 1 písm. a) bod iv) základního nařízení, ani DSVO nevyžaduje pro zjištění subvence výdej veřejných finančních prostředků, např. odškodnění komerčních bank ze strany indické vlády, ale pouze pokyn vlády vykonávat funkce uvedené v čl. 3 odst. 1 písm. a) bodech i), ii) nebo iii) základního nařízení. ICB je veřejnoprávním subjektem, a spadá tedy pod definici „vláda“, jak je uvedeno v čl. 2 písm. b) základního nařízení. Je to subjekt ve 100 % vlastnictví státu, realizuje cíle veřejné politiky, např. měnovou politiku, a její vedení je jmenováno indickou vládou. ICB dává pokyny soukromým subjektům ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu vi) druhé odrážky základního nařízení, protože komerční banky jsou vázány uvedenými podmínkami, mimo jiné maximálními stropy úrokových sazeb pro úroky z vývozních úvěrů stanovenými v rámcovém oběžníku ICB a ustanoveními ICB, že komerční banky musí poskytnout určitou částku svých čistých bankovních úvěrů ve prospěch financování vývozu. Tato povinnost zavazuje komerční banky k tomu, aby vykonávaly funkce zmíněné v čl. 3 odst. 1 písm. a) bodě i) základního nařízení, v tomto případě poskytovaly půjčky ve formě preferenčního financování vývozu. Takový přímý převod peněžních prostředků ve formě půjček za určitých podmínek by jinak byl svěřen vládě a výkon této funkce se v žádném smyslu neliší od jednání obvykle prováděného vládou v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. a) bodem iv) základního nařízení. Tato subvence je považována za specifickou a napadnutelnou, protože preferenční úrokové sazby jsou k dispozici pouze ve vztahu k financování vývozních transakcí, a proto jsou závislé na vývozní výkonnosti podle čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení.
e) Výpočet výše subvence
(88)
Výše subvence byla vypočtena na základě rozdílu mezi úrokem placeným za vývozní úvěry využité během období přezkumného šetření a úrokovou sazbou, která by byla splatná za běžné komerční úvěry využité jediným spolupracujícím vyvážejícím výrobcem, který tento program využívá. Tato výše subvence (čitatel) byla přepočtena na celkový vývozní obrat během období přezkumného šetření (jmenovatel) v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení, neboť subvence je závislá na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(89)
Míra subvence zjištěná s ohledem na tento program během období přezkumného šetření u spolupracujícího vyvážejícího výrobce, který tento program využívá, byla zanedbatelná.
3.9 Režim osvobození od daně z příjmu
(90)
V průběhu šetření bylo zjištěno, že spolupracující indičtí výrobci během období přezkumného šetření režim osvobození od daně z příjmu nevyužívali. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
3.10 Program státu Paňdžáb týkající se průmyslových pobídek
(91)
V průběhu šetření bylo zjištěno, že spolupracující indičtí výrobci v průběhu období přezkumného šetření program státu Paňdžáb týkající se průmyslových pobídek nevyužívali. Proto nebylo nutné tento program v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
3.11 Program státu Gudžarát týkající se průmyslových pobídek
(92)
V průběhu šetření bylo zjištěno, že spolupracující indičtí výrobci v průběhu období přezkumného šetření program státu Gudžarát týkající se průmyslových pobídek nevyužívali. Proto nebylo nutné tento program v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
3.12 Výše napadnutelných subvencí
(93)
Výše napadnutelných subvencí určená v souladu s ustanoveními základního nařízení vyjádřená valoricky se u šetřených vyvážejících výrobců pohybovala v rozmezí 7,5 % až 12,4 %. Tato výše subvencí je vyšší než nepatrná podle čl. 14 odst. 5 základního nařízení.
(94)
Má se tudíž za to, že podle článku 18 základního nařízení byly v období přezkumného šetření nadále poskytovány subvence.
3.13 Závěry ohledně pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení subvencování
(95)
V souladu s čl. 18 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že subvence přetrvají nebo se obnoví, pokud stávající opatření pozbudou platnosti.
(96)
V této souvislosti je třeba připomenout, že spolupracovali pouze dva známí vyvážející výrobci dotčeného výrobku. Na základě dostupných statistických informací Indie a Unie nelze stanovit podíl těchto vývozců na celkovém prodeji indických vyvážejících výrobců dotčeného výrobku v Unii. Uvedené statistické údaje však naznačují, že existují další výrobci, kteří možná prodávají dotčený výrobek do Unie.
(97)
Bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření spolupracující vyvážející výrobci nadále získávali výhody z napadnutelného subvencování ze strany indické vlády. Výše analyzované subvenční režimy poskytují opakované výhody a nic nenasvědčuje tomu, že by tyto režimy měly být v dohledné budoucnosti ukončeny nebo upraveny nebo že by spolupracující vyvážející výrobci přestali čerpat výhody v rámci těchto režimů.
(98)
Nejsou k dispozici žádné informace, které by naznačovaly, že ostatní vyvážející výrobci dále nevyužívají výše analyzované subvenční režimy. Byl proto učiněn závěr, že subvencování na úrovni celé země pokračuje.
(99)
Vzhledem k výše uvedeným zjištěním byl učiněn závěr, že subvencování pokračovalo i v období přezkumného šetření a že je pravděpodobné, že bude pokračovat i v budoucnu.
4. VÝROBA V UNII
(100)
Během období přezkumného šetření vyráběli obdobný výrobek v Unii tito výrobci v Unii: Sandoz, DSM, Deretil, ACS Dobfar SpA a Antibioticos S.A. Žadatelé požadovali přezkum platných antisubvenčních opatření před pozbytím platnosti. K zjištění celkové výroby v Unii byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v žádosti a údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a poté. Na tomto základě činila odhadovaná celková výroba v Unii během období přezkumného šetření 7 093 tun.
(101)
Výrobci v Unii představující celkovou výrobu v Unii proto představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 9 odst. 1 základního nařízení, a jsou proto dále označováni jako „výrobní odvětví Unie“. Jelikož obdobný výrobek vyráběný třemi výrobci v Unii, kteří poskytli odpovědi na dotazník během období přezkumného šetření, představuje až 95 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii, považují se údaje o těchto výrobcích za reprezentativní pro celé výrobní odvětví Unie.
5. SITUACE NA TRHU UNIE
5.1 Předběžná poznámka
(102)
Za účelem analýzy objemu dovozu a cenových trendů byly použity statistiky Eurostatu pro kódy TARIC 2941101010, 2941102010 a 2941900030 za rok 2007 a 2008 a kódy TARIC 2941100010 a 2941900030 za rok 2009 a dále, platné během posuzovaného období.
(103)
S přihlédnutím k počtu výrobců v Unii a ke skutečnosti, že jeden výrobce v Unii vyráběl obdobný výrobek na základě dohody o poplatcích s jiným výrobcem, jsou informace o výrobním odvětví Unie v případě nutnosti uvedeny pouze ve formě indexů nebo rozpětí, aby byla chráněna důvěrnost údajů.
5.2 Spotřeba na trhu Unie
(104)
Výrobní odvětví Unie prodává obdobný výrobek odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a ten je dále prodáván/převáděn společnostem ve spojení pro další následné zpracování.
(105)
Prodeje nezávislým subjektům byly považovány za „volný trh“. Prodeje/převody subjektům ve spojení byly považovány za „vlastní spotřebu“.
(106)
Při výpočtu zřejmé spotřeby dotčeného výrobku a obdobného výrobku v Unii Komise sečetla:
-
objem celkového dovozu šetřeného výrobku do Unie podle údajů Eurostatu,
-
objem prodeje obdobného výrobku v Unii vyráběného výrobním odvětvím Unie,
-
objem vlastní spotřeby obdobného výrobku ve výrobním odvětví Unie a
-
odhadovaný objem prodeje obdobného výrobku v Unii jinými známými výrobci v Unii.
(107)
Je třeba uvést, že aby se zabránilo dvojímu započtení objemů prodeje, byly z tohoto výpočtu vyloučeny prodeje, ke kterým došlo na základě dohody o poplatcích mezi dvěma výrobci v Unii.
(108)
Na základě výše uvedených skutečností se spotřeba dotčeného výrobku a obdobného výrobku v Unii během posuzovaného období postupně zvýšila o 28 %.
Spotřeba (v tunách)
2007
2008
2009
OPŠ
Dotčený výrobek a obdobný výrobek
6 601
7 021
7 783
8 423
Index
100
106
118
128
5.3 Dovoz z Indie
5.3.1 Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z Indie
Dovoz (v tunách)
2007
2008
2009
OPŠ
Dovoz dotčeného výrobku pro volný oběh
32,6
16,1
1,9
1,4
Index
100
49
6
4
Dovoz dotčeného výrobku v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku
45,5
3,7
15,5
14,5
Index
100
8
34
32
(109)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu dotčeného výrobku z Indie pro volný oběh v posuzovaném období snížil o 96 %. K významnému snížení o 51 procentních bodů došlo v roce 2008 a následovalo další snížení o 43 procentních bodů v roce 2009 a o dva procentní body v období přezkumného šetření.
(110)
Mírně odlišný trend bylo možné pozorovat u dovozu v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku, který je osvobozen od vyrovnávacího cla a základního cla. Po počátečním poklesu v letech 2007 až 2008 o 92 % vzrostl objem dovozu v roce 2009 a v období přezkumného šetření zůstal relativně stabilní.
Průměrná dovozní cena (EUR/t)
2007
2008
2009
OPŠ
Dovoz dotčeného výrobku pro volný oběh
25 863
28 934
34 758
19 200
Index
100
112
134
74
Dovoz dotčeného výrobku v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku
35 616
37 443
30 894
30 044
Index
100
105
87
84
(111)
Průměrná dovozní cena dotčeného výrobku z Indie pro volný oběh vzrostla v letech 2007 až 2009 o 34 %, poté v období přezkumného šetření prudce poklesla a dosáhla úrovně o 26 % nižší než v roce 2007. Rovněž ceny dovozu v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku měly sestupný trend a poklesly v posuzovaném období o 16 %. Rozdílné cenové trendy mezi těmito dvěma režimy lze vysvětlit odlišným typem dotčeného výrobku, který byl hlavně dovážen, tj. cefalexin, který je ve srovnání s ostatními typy dražší.
Podíl dovozu z Indie na trhu
2007
2008
2009
OPŠ
Dovoz dotčeného výrobku pro volný oběh
0,5 %
0,2 %
0,0 %
0,0 %
Index
100
46
5
3
Dovoz dotčeného výrobku v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku
0,7 %
0,1 %
0,2 %
0,2 %
Index
100
8
29
25
(112)
Podíl dovozu z Indie pro volný oběh na trhu nebo dovozu v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku byl v posuzovaném období velmi malý a v obou případech se ještě snížil.
(113)
Jeden výrobce v Unii uvedl, že odhad indického dovozu na základě údajů z Eurostatu byl proveden chybně, jelikož indické vývozní statistiky vykazují větší objem vývozu, než je objem uváděný Eurostatem. V této souvislosti je třeba poznamenat, že běžnou praxí Komise je používat Eurostat jako základ pro statistiky dovozu. Dále je nutné uvést, že indické vývozní statistiky neudávají konečné místo určení vývozu ani skutečnost, zda se vývoz skutečně dostal do Unie. Toto tvrzení tedy bylo nutné odmítnout.
5.3.2 Cenové podbízení
(114)
Vzhledem k extrémně malému objemu dovozu z Indie, který byl uváděn do volného oběhu na trh Unie, nelze vyvodit žádný smysluplný závěr ohledně cenového podbízení. Pokud jde o dovoz v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku, zjištěné rozpětí cenového podbízení bylo negativní. Objem tohoto dovozu však činil méně než deset tun a týkal se pouze jednoho typu výrobku (cefalexin), který je zároveň nejdražším a nejméně zastoupeným typem výrobku na trhu. Proto byl vyvozen závěr, že transakční údaje týkající se dovozu v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku nejsou reprezentativní pro účely rozumného výpočtu cenového podbízení a nejsou vhodné pro další analýzu.
(115)
Jeden výrobce v Unii uvedl, že oddělená analýza těchto dvou kategorií dovozu, tj. dovozu pro volný oběh a dovozu v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku, nebyla v souladu s přístupem použitým během předchozího přezkumného šetření, a proto byla v rozporu s běžnou praxí Komise.
(116)
K tomu je třeba poznamenat, že podle závěru ve 115. bodě odůvodnění nebyla množství dovezená jak v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku, tak pro volný oběh dostatečná k tomu, aby bylo možné vyvodit smysluplný závěr. Vzhledem k malému množství celkového objemu se tento závěr použije obdobně i na uvedený objem.
5.4 Dovoz z jiných třetích zemí
Dovoz z třetích zemí
2007
2008
2009
OPŠ
Objem (v tunách)
Singapur
1 557,7
1 448,2
2 030,5
2 425,3
Index
100
93
130
156
Čína
487,6
622,5
1 176,9
1 234,7
Index
100
128
241
253
Omán
373,4
438,5
301,7
287,9
Index
100
117
81
77
Ostatní třetí země
67,8
327,5
74,2
73,2
Index
100
483
109
108
Celkem
2 486,5
2 836,7
3 583,3
4 021,1
Index
100
114
144
162
(117)
Dovoz přezkoumávaného výrobku z jiných zemí než z Indie vzrostl během posuzovaného období o 62 % a jeho podíl na trhu se zvýšil o více než 10 procentních bodů z 37,6 % na 47,7 %, což se shodovalo se zvýšenou spotřebou na trhu Unie. Mezi dovážejícími zeměmi jsou největšími dodavateli na trhu Unie Singapur, Čína a Omán.
Průměrná dovozní cena za tunu (v EUR)
2007
2008
2009
OPŠ
Singapur
44 218
36 590
27 007
22 485
Index
100
83
61
51
Čína
29 515
26 622
21 224
20 683
Index
100
90
72
70
Omán
29 875
27 665
23 440
22 597
Index
100
93
78
76
Ostatní třetí země
38 324
35 987
45 628
46 938
Index
100
94
119
122
Celkem
39 020
32 953
25 193
22 385
Index
100
84
65
57
(118)
Průměrné dovozní ceny ze třetích zemí se v posuzovaném období výrazně snížily, a sice o 43 %. Přestože ceny hlavních vyvážejících zemí (Singapur, Čína a Omán) představovaly v období přezkumného šetření cenové podbízení vůči cenám Unie asi o 20 % pro každý výrobek a objem dovozu lze považovat za významný, tento dovoz za nízké ceny zjevně neměl vliv na ziskovost výrobního odvětví Unie.
(119)
Jeden výrobce v Unii tvrdil, že při analýze trendu průměrné dovozní ceny mělo být přihlédnuto k různým druhům výrobků. V této souvislosti je třeba poznamenat, že podle standardní praxe je nutné provádět analýzu mimo jiné cenových trendů na základě dotčeného výrobku bez ohledu na podíl každého druhu výrobku. Dále je třeba uvést, že v tomto případě nebyl vyvozen žádný závěr z trendu dovozních cen ze třetích zemí v posuzovaném období. Výše uvedené tvrzení bylo proto nutné odmítnout.
(120)
Všichni výrobci v Unii tvrdili, že mimo jiné u dovozu z Číny a Ománu se jedná o trihydrát amoxicilinu pro veterinární použití a že k tomu mělo být přihlédnuto při analýze výše uvedených cen. V této souvislosti je třeba poznamenat, že pod výrobek, který je předmětem přezkumu, spadají antibiotika pro lidskou i veterinární spotřebu. Kromě toho informace poskytnuté na podporu tohoto tvrzení nebyly podložené. Výše uvedené tvrzení bylo proto nutné odmítnout.
(121)
Jeden výrobce v Unii zpochybnil základ použitý pro srovnání cen trihydrátu amoxicilinu a trihydrátu ampicilinu v období přezkumného šetření vzhledem k tomu, že údaje z Eurostatu nerozlišují mezi těmito dvěma druhy. Jelikož bylo v této souvislosti zjištěno, že ceny výrobního odvětví Unie u těchto dvou druhů výrobků jsou podobné, bylo přiměřené provést souhrnné srovnání cen.
(122)
Pokud jde o dovoz ze Singapuru, všichni výrobci v Unii tvrdili, že k němu docházelo za transferové ceny mezi stranami ve spojení. Za těchto okolností by zahrnutí tohoto dovozu narušilo průměrné ceny dovozu z jiných třetích zemí. Je třeba poznamenat, že kdyby byl tento dovoz vyňat ze srovnání cen, výše uvedené zjištění ohledně rozpětí cenového podbízení by se nijak významně nezměnilo a závěr v tom smyslu, že tento dovoz za nízké ceny neměl vliv na ziskovost výrobního odvětví Unie, by zůstal platný.
5.5 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(123)
U následujících ekonomických ukazatelů vztahujících se k výrobnímu odvětví Unie bylo zjištěno, že smysluplná analýza a hodnocení se musí zaměřit na situaci na volném trhu: objem prodeje a prodejní ceny na trhu Unie, podíl na trhu a ziskovost. Pokud to bylo možné a odůvodněné, byly tyto zjištěné údaje následně porovnány s údaji pro závislý trh, aby se získal celý obrázek situace ve výrobním odvětví Unie.
(124)
U ostatních ekonomických ukazatelů bylo však na základě šetření zjištěno, že mohly být smysluplně zkoumány jedině vztažením k celé činnosti. Ve skutečnosti výroba (jak u závislého, tak u volného trhu), kapacita, využití kapacity, zásoby, investice, zaměstnanost, produktivita, mzdy a schopnost opatřit si kapitál závisejí na celé činnosti, ať už je výroba závislá nebo prodávaná na volném trhu.
(125)
Po obdržení připomínek od jednoho výrobce v Unii po poskytnutí konečných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo navrženo zastavit šetření, byly některé ekonomické ukazatele v následujících bodech odůvodnění opraveny. Tyto změny nebyly takové povahy, aby se změnil závěr ohledně situace výrobního odvětví Unie.
5.5.1 Výroba, kapacita a využití kapacity
2007
2008
2009
OPŠ
Index kapacity
100
100
104
107
Index výroby
100
95
96
98
Index využití kapacity
100
95
92
91
(126)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie byla v letech 2007 až 2008 stabilní a poté se zvýšila o 4 % v letech 2008 až 2009 a o další tři procentní body v období přezkumného šetření.
(127)
Objem produkce však nesledoval tento nárůst, protože jeden výrobce v Unii měl nepředvídatelné technické problémy v roce 2008, kdy objem výroby poklesl o 5 % a do začátku období přezkumného šetření se postupně vyrovnal.
(128)
V důsledku tohoto nárůstu výrobní kapacity v kombinaci s lehkým poklesem výroby klesalo vytížení kapacity postupně během posuzovaného období a v období přezkumného šetření dosáhlo úrovně, která byla o 9 % nižší než v roce 2007.
5.5.2 Objem prodeje, prodejní cena, podíl na trhu
5.5.2.1
Prodej stranám v Unii, které nejsou ve spojení
2007
2008
2009
OPŠ
Index objemu
100
97
93
99
Index průměrné prodejní ceny
100
121
104
104
Index podílu na trhu
100
90
79
78
(129)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie stranám, které nejsou ve spojení, byl v období přezkumného šetření o něco nižší než v roce 2007, v roce 2009 poklesl o 7 % a během období přezkumného šetření vzrostl o šest procentních bodů.
(130)
Průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie na trhu Unie v posuzovaném období vzrostla o 4 %. Ceny se nejprve prudce zvýšily o 21 % v roce 2008, poté v roce 2009 o 17 procentních bodů poklesly a během období přezkumného šetření zůstaly stabilní.
(131)
Jeden výrobce v Unii tvrdil, že dopad cen dovozu z Indie na výrobní odvětví Unie nebyl posouzen správně. V této souvislosti je nejprve třeba poznamenat, že nebylo zjištěno žádné cenové podbízení, jak je uvedeno ve 115. bodě odůvodnění. Kromě toho, jak je uvedeno v předcházejícím bodě odůvodnění, ceny výrobního odvětví Unie v posuzovaném období vzrostly o 4 %. Za těchto okolností se má za to, že dovoz z Indie neměl žádný nepříznivý dopad na situaci výrobního odvětví Unie.
(132)
Snížení objemu prodeje na trhu Unie stranám, které nejsou ve spojení, se odrazilo na podílu na trhu, který se ve srovnání s rokem 2007 během období přezkumného šetření o 22 procentních bodů snížil.
5.5.2.2
Závislý trh v Unii
2007
2008
2009
OPŠ
Index objemu
100
115
122
128
Index průměrných prodejních cen závislého prodeje
100
100
111
110
Index podílu na trhu
100
109
104
100
(133)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie stranám, které nejsou ve spojení, se během posuzovaného období i přes vzrůstající poptávku snižoval, ale objem závislého prodeje vzrostl o 28 %.
(134)
Podíl závislého prodeje výrobního odvětví Unie na trhu se v roce 2008 zvýšil o 9 procentních bodů a poté se postupně snižoval až na úroveň z roku 2007.
5.5.2.3
Prodej stranám, které nejsou ve spojení, závislý prodej, vlastní spotřeba
2007
2008
2009
OPŠ
Index objemu
100
107
108
114
Index podílu na trhu
100
100
92
90
(135)
Podíl výrobního odvětví Unie jako celku na trhu byl vypočítán součtem objemu volného a závislého trhu v Unii. Přestože se tento objem během posuzovaného období zvýšil o 14 %, podíl výrobního odvětví Unie na trhu se snížil o 10 procentních bodů, jelikož spotřeba na trhu během téhož období vzrostla o 28 %. To znamená, že výrobní odvětví Unie nemělo z nárůstu spotřeby žádný prospěch.
5.5.3 Zásoby
Stav zásob
2007
2008
2009
OPŠ
Index objemu
100
74
63
46
(136)
Stav zásob se v době od roku 2007 do konce období přezkumného šetření snížil o 54 %, což lze vysvětlit zejména nárůstem závislé poptávky.
5.5.4 Ziskovost
5.5.4.1
Ziskovost na volném trhu
2007
2008
2009
OPŠ
Index
100
447
218
253
(137)
Ziskovost prodeje výrobního odvětví Unie stranám, které nejsou ve spojení, na trhu Unie se během období přezkumného šetření výrazně zvýšila, a sice o 153 procentních bodů. Tento vývoj lze vysvětlit průměrným nárůstem cen o 2 % a snížením výrobních nákladů. Ve srovnání se ziskovým rozpětím, jehož bylo dosaženo během období přezkumného šetření v souvislosti s posledním šetřením před pozbytím platnosti, vzrostl zisk o více než 400 procentních bodů.
(138)
Je třeba uvést, že s výjimkou roku 2007 se úroveň ziskovosti výrobního odvětví Unie pohybovala v posuzovaném období nad cílovým ziskovým rozpětím stanoveným v předchozím přezkumném šetření před pozbytím platnosti, tj. 10 % (dále jen „cílový zisk“).
(139)
Dva výrobci v Unii tvrdili, že ziskovost nebyla posouzena správně, jelikož zisk, kterého dosáhli subdodavatelé, byl odečten od jejich nákladů. V této souvislosti je běžnou praxí odečítat zisk dosažený stranami ve spojení, které se podílejí na produkci surovin. Proto bylo nutné tento argument odmítnout.
5.5.4.2
Ziskovost závislého prodeje
2007
2008
2009
OPŠ
Index
100
55
153
151
(140)
Ziskovost závislého prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie se během období přezkumného šetření zvýšila, a sice o 51 %. Tento vývoj lze vysvětlit zejména průměrným nárůstem cen o 10 %. Jelikož je však tento trend založen na transferových cenách, nelze z výše uvedených skutečností vyvodit žádný smysluplný závěr.
5.5.5 Investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost získat kapitál
2007
2008
2009
OPŠ
Index investic
100
246
342
129
Index návratnosti investic
100
233
52
62
Index peněžního toku
100
236
83
107
(141)
Investice se během posuzovaného období zvýšily. Tyto investice souvisely s nárůstem výrobní kapacity s cílem pomoci závislému i volnému trhu.
(142)
Z šetření rovněž vyplynulo, že návratnost investic, tj. čistý zisk před zdaněním z prodeje výrobku vyjádřený jako procentní podíl čisté účetní hodnoty stálých aktiv přiřazených k tomuto výrobku, se v průběhu posuzovaného období snížila.
(143)
Peněžní tok se v posuzovaném období zvýšil o 7 %, jelikož pokles ziskovosti mohl být vyrovnán poklesem stavu zásob v druhé polovině posuzovaného období.
5.5.6 Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2007
2008
2009
OPŠ
Index zaměstnanosti
100
106
111
109
Index produktivity
100
89
87
89
Index mezd
100
104
106
106
(144)
Zaměstnanost se během posuzovaného období zvýšila o 9 % v souladu s investicemi do výrobní kapacity, ale průměrné mzdy vzrostly pouze o 6 %. Produktivita se snížila celkem o 11 % v důsledku neočekávaných technických problémů, se kterými se potýkal jeden výrobce v Unii.
5.5.7 Výše napadnutelných subvencí a překonání účinků dřívějšího subvencování
(145)
Vzhledem k objemu subvencovaných dovozů z Indie nelze dopad stávající výše subvencí považovat za významný.
(146)
Situace výrobního odvětví Unie se od posledního přezkumného šetření a v posuzovaném období značně zlepšila. Proto lze učinit závěr, že výrobnímu odvětví Unie se podařilo plně překonat účinky dřívějšího subvencování.
5.6 Závěr o hospodářské situaci výrobního odvětví Unie
(147)
V době mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření byl objem subvencovaného dovozu dotčeného výrobku zanedbatelný. S výjimkou určitých ukazatelů újmy, jako je podíl na trhu, objem produkce a návratnost investic, se většina ukazatelů újmy, včetně ziskovosti (+ 153 %), prodejní ceny (+ 4 %), objemu prodeje (+ 14 %), zaměstnanosti (+ 10 %) a investic (+ 29 %), během posuzovaného období vyvíjela pozitivně. Úroveň ziskovosti dosažená na trhu Unie se s výjimkou roku 2007 pohybovala nad cílovým ziskovým rozpětím stanoveným v předchozím přezkumném šetření před pozbytím platnosti, tj. 10 %. Pozitivní trend, který vykazovala velká většina ukazatelů, je zejména důsledkem spolehlivosti výrobního odvětví Unie a dlouhodobých vztahů se zákazníky, které si v minulých letech vybudovalo, ale také úrovně cen, které dokázalo dosáhnout na trhu.
(148)
Jeden výrobce v Unii tvrdil, že při analýze cenových trendů a trendů v oblasti zisku by se mělo přihlížet k nedostatku surovin v letech 2007 a 2008. Tento nedostatek prý vedl k výjimečnému nárůstu cen a zisku v roce 2008 a do určité míry i v roce 2009. V této souvislosti je třeba uvést, že (jak je vidět v tabulkách 5.5.2.1 a 5.5.4.1) tato výjimečná úroveň cen a ziskovosti se týká pouze roku 2008. Úrovně ziskovosti, jichž bylo dosaženo v roce 2009 a v období přezkumného šetření, zjevně již nebyly ovlivněny nedostatkem surovin. Závěr uvedený ve 139. bodě odůvodnění v tom smyslu, že zisky během celého posuzovaného období se pohybovaly nad cílovým ziskem, tedy zůstává platný.
(149)
Pokud jde o závislé prodeje, možnost výrobního odvětví Unie prodávat část své výroby na závislé trhy zjistila vysokou míru využití kapacity a umožnila výrobnímu odvětví Unie rozmělnit fixní náklady a z hlediska nákladů tak zůstat konkurenceschopným.
(150)
Závěrem se vzhledem k příznivému vývoji ukazatelů týkajících se výrobního odvětví Unie usuzuje, že výrobnímu odvětví Unie během období přezkumného šetření nevznikla podstatná újma.
5.7 Účinek subvencovaného dovozu
(151)
Vzhledem k malému objemu dotčeného výrobku, který byl v posuzovaném období dovezen do Unie, neměl subvencovaný dovoz negativní vliv na výkonnost výrobního odvětví Unie. Jak již bylo uvedeno výše, byl učiněn závěr, že výrobnímu odvětví nebyla v období přezkumného šetření způsobena podstatná újma.
6. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(152)
Je třeba připomenout, že výrobnímu odvětví Unie nebyla v posuzovaném období způsobena podstatná újma, jelikož většina ukazatelů újmy v této době vykazovala pozitivní trend. V souladu s čl. 18 odst. 2 základního nařízení bylo proto zkoumáno, zda existuje pravděpodobnost obnovení újmy, pokud stávající opatření pozbudou platnosti.
6.1 Volná kapacita v dotčené zemi
(153)
Šetření ukázalo, že využití kapacity u tří spolupracujících indických vyvážejících výrobců dosáhlo v období přezkumného šetření velmi vysoké míry. Proto se zdá, že volná kapacita, která by mohla být při neexistenci opatření směrována na trh Unie, je omezená.
(154)
Po poskytnutí informací tvrdili někteří výrobci v Unii, že volná kapacita v Indii je velká a že vytížení kapacity spolupracujících indických vyvážejících výrobců nebylo reprezentativní pro indické výrobní odvětví jako celek. Jeden výrobce v Unii dokonce tvrdil, že volná kapacita sedmi předních indických vývozců představuje objem vysoce převyšující spotřebu na volném trhu Unie.
(155)
V této souvislosti je nejprve třeba zdůraznit, že vytížení kapacity tří spolupracujících vyvážejících výrobců byl výpočet váženého průměru, který byl založený na ověřených údajích a týkal se konkrétně dotčeného výrobku. Kromě toho se u dotčených tří spolupracujících vyvážejících výrobců jedná o velké výrobce, kteří patří mezi sedm indických vývozců, které uvedený výrobce v Unii označuje za „přední“. Naopak údaje předložené výrobci v Unii týkající se volné kapacity těchto sedmi indických výrobců byly založeny zejména na „znalosti trhu“ a nemohly být podloženy žádnými spolehlivými konkrétními důkazy, přestože to bylo výslovně požadováno. K těmto informacím tedy nemohlo být přihlédnuto a bylo potvrzeno, že na základě ověřených údajů v dokumentaci je volná kapacita indických výrobců zjevně omezená.
6.2 Vývozní praktiky indických vyvážejících výrobců
(156)
Na základě údajů z indických oficiálních statistik bylo zjištěno, že ceny prodeje na vývoz na deset hlavních indických vývozních trhů byly v průměru asi o 20 % nižší než ceny prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie během období přezkumného šetření. Tyto indické vývozní ceny byly v souladu s cenami ostatních hlavních aktérů na trhu Unie, jak bylo uvedeno ve 119. bodě odůvodnění. Bylo zjištěno, že uvedený dovoz za nízké ceny z těchto jiných zemí během posuzovaného období neměl negativní účinky na výkonnost výrobního odvětví Unie. Za těchto okolností se dospělo k závěru, že pokud opatření pozbudou platnosti, indické vývozní ceny pravděpodobně nebudou mít nepříznivý vliv na výrobní odvětví Unie, jelikož mu již konkurují jiné vyvážející země, které mají tutéž cenovou politiku, aniž by utrpělo jakoukoli podstatnou újmu.
(157)
Dva výrobci v Unii také namítli, že pokud opatření pozbudou platnosti, indičtí výrobci přesměrují svůj vývoz, který v současnosti prodávají na jiných trzích, do Unie, jelikož trh Unie je atraktivní z hlediska cen. Nejprve je třeba poznamenat, že kdyby indičtí výrobci chtěli přesměrovat svůj vývoz do Unie, čelili by konkurenci ze strany jiných třetích zemí, které již do Unie vyvážejí významná množství. Kromě toho, jak je uvedeno ve 119. bodě odůvodnění, byl učiněn závěr, že dovoz ze třetích zemí za ceny podobné indickým vývozním cenám na jiných trzích neměl vliv na výkonnost výrobního odvětví Unie. Proto se má za to, že pokud vzroste objem indického vývozu do Unie za ceny podobné cenám na jiných vývozních trzích, neutrpí výrobní odvětví Unie žádnou podstatnou újmu.
(158)
Dva výrobci v Unii rovněž tvrdili, že skutečnost, že v USA platí zákaz dovozu pro některé indické výrobní závody produkující antibiotika, povede k přesměrování dalšího množství na trh Unie. V této souvislosti však nadále platí závěry uvedené v předešlém bodě odůvodnění týkající se možného přesměrování vývozu.
6.3 Závislý trh
(159)
Zatímco závislý trh tvořil v posuzovaném období 50-60 % volných a závislých trhů výrobního odvětví Unie, spotřeba na závislém trhu výrobního odvětví Unie v tomtéž období vzrostla o více než 20 %. S ohledem na charakter a velikost tohoto trhu se předpokládá, že pokud opatření pozbudou platnosti, nebude mít pravděpodobný nárůst indického vývozu vliv na závislý trh, a proto bude pro výrobní odvětví Unie nadále zajišťovat vysokou míru využití kapacity a úspor z rozsahu.
6.4 Závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy
(160)
Na základě výše uvedených skutečností byl učiněn závěr, že pokud opatření pozbudou platnosti, subvencovaný dovoz z Indie pravděpodobně nezpůsobí výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu, jelikož většina ukazatelů újmy vykazovala v posuzovaném období pozitivní vývoj, a to i přes narůstající a nezanedbatelný dovoz z jiných zemí, jehož ceny byly podobné jako u indického vývozu do jiných zemí. Proto byl učiněn závěr, že pokud opatření pozbudou platnosti, obnovení podstatné újmy je nepravděpodobné.
7. ZÁJEM UNIE
(161)
Jeden výrobce v Unii tvrdil, že měla být provedena zkušební analýza zájmu Unie. Jelikož se však dospělo k závěru, že obnovení újmy není pravděpodobné, analýza zájmu Unie nemá žádný smysl. Proto bylo toto tvrzení odmítnuto.
8. ZVLÁŠTNÍ MONITOROVÁNÍ
(162)
Vzhledem k závěrům ohledně pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení subvencování uvedeným ve 100. bodě odůvodnění a vzhledem k dopadu, který by mohlo mít na budoucí obchodní toky, bude Komise monitorovat objem dovozu dotčeného výrobku. Kdyby došlo k nějaké významné změně v tomto objemu, Komise zváží, zda je třeba přijmout opatření a případně jaké.
(163)
Monitorování se omezí na dobu dvou let po vyhlášení tohoto nařízení.
9. UKONČENÍ PLATNOSTI
(164)
Vzhledem k výsledkům tohoto přezkumného šetření se považuje za vhodné zrušit vyrovnávací clo na dovoz určitých širokospektrých antibiotik pocházejících z Indie.
(165)
Zúčastněné strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě Komise zamýšlí zastavit šetření, a bylo jim umožněno vyjádřit své připomínky. Předložené připomínky byly projednány v příslušných oddílech výše a nebyly takové povahy, aby změnily výše uvedené závěry,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Přezkum před pozbytím platnosti vyrovnávacích opatření použitelných na dovoz určitých širokospektrých antibiotik, v současnosti kódů KN ex29411000 a ex29419000, pocházejících z Indie, který byl zahájen podle čl. 18 odst. 2 nařízení (ES) č. 597/2009, se ukončuje a platná opatření uložená na dovoz pocházející z Indie se zrušují.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 4. srpna 2011.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 803/2011
(2011. gada 4. augusts),
ar ko atceļ kompensācijas maksājumu noteiktu Indijas izcelsmes plaša spektra antibiotiku importam un izbeidz procedūru attiecībā uz šādu importu pēc pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 597/2009 18. panta 2. punktam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 597/2009 (2009. gada 11. jūnijs) par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), (“pamatregula”) un jo īpaši tās 18. pantu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
1. PROCEDŪRA
1.1. Spēkā esošie pasākumi
(1)
2005. gada maijā, kad bija notikusi apvienota termiņa beigu un starpposma pārskatīšana (“apvienotā pārskatīšana”), Padome ar Regulu (EK) Nr. 713/2005 (2) piemēroja galīgu kompensācijas maksājumu attiecībā uz noteiktu Indijas izcelsmes plaša spektra antibiotiku importu, proti, amoksicilīna trihidrāta, ampicilīna trihidrāta un cefaleksīna importu, kas mazumtirdzniecībā netiek piedāvāti noteiktās devās, formās vai iepakojumos (“attiecīgais ražojums”) un patlaban atbilst KN kodam ex29411010 un ex29419000. Pasākumus noteica kā procentuālo maksājumu robežās no 17,3 % līdz 32 %. Sākotnējos pasākumus noteica ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2164/98 (3).
(2)
Pēc daļējas starpposma pārskatīšanas Padome ar Regulu (EK) Nr. 1176/2008 (4) grozīja kompensācijas maksājuma likmi, kas bija noteikta kādam Indijas eksportētājam.
1.2. Termiņa beigu pārskatīšanas pieprasījums
(3)
Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par spēkā esošo galīgo pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (5), Komisija no diviem Savienības ražotājiem saņēma pieprasījumu atbilstīgi pamatregulas 18. panta 2. punktam sākt termiņa beigu pārskatīšanu, kas paredzēta Regulā (EK) Nr. 713/2005. Pieprasījuma iesniedzēji DSM un Sandoz pārstāv būtisko daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 50 %, no konkrētu plaša spektra antibiotiku ražošanas Savienībā.
(4)
Pieprasījums tika pamatots ar to, ka pasākumu izbeigšana, iespējams, izraisītu subsidēšanas un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma turpināšanos un atkārtošanos.
(5)
Pirms sākt apvienoto termiņa beigu un starpposma pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 10. panta 9. punktu un 22. panta 1. punktu, Komisija informēja Indijas valdību (“IV”) par to, ka tā saņēmusi atbilstoši dokumentētu pieprasījumu veikt pārskatīšanu. IV tika uzaicināta uz konsultācijām, kuru mērķis bija precizēt pieprasījuma saturu un panākt abpusēji pieņemamu risinājumu. Uz šo uzaicinājumu IV atbildēja ļoti novēloti, tādēļ šādas konsultācijas nenotika.
1.3. Termiņa beigu pārskatīšanas sākšana
(6)
Komisija, apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un noteikusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņa beigu pārskatīšanas sākšanai, ar 2010. gada 12. maijāEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (6) publicēto paziņojumu (“paziņojums par procedūras sākšanu”) paziņoja par termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu atbilstoši pamatregulas 18. pantam.
1.4. Izmeklēšana
1.4.1. Izmeklēšanas periods
(7)
Izmeklēšana saistībā ar subsidēšanas turpināšanos vai atkārtošanos aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. aprīļa līdz 2010. gada 31. martam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendenču izpēte saistībā ar kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības novērtēšanu attiecās uz laikposmu no 2007. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).
1.4.2. Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana
(8)
Par termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzējus, citus zināmos Savienības ražotājus, ražotājus eksportētājus, importētājus, piegādātājus, lietotājus, kuri zināmi kā ieinteresētās puses, un IV. Ieinteresētajām personām bija iespēja izteikt savu viedokli rakstiski un lūgt uzklausīšanu termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu.
(9)
Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās ir jāuzklausa.
(10)
Ņemot vērā attiecīgā ražojuma pieprasījumā minēto ražotāju eksportētāju neapšaubāmi lielo skaitu Indijā, uzskatīja par lietderīgu saskaņā ar pamatregulas 27. pantu noteikt, vai ir jāizmanto atlases metode. Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, iepriekšminētajām personām lūdza saskaņā ar pamatregulas 27. pantu 15 dienās pēc pārskatīšanu sākšanas pieteikties Komisijā un sniegt Komisijai informāciju, kas pieprasīta paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu. Pieteicās tikai trīs ražotāji eksportētāji. Tādēļ atlase nebija nepieciešama.
(11)
Komisija nosūtīja anketas visām zināmajām iesaistītajām personām un personām, kuras bija pieteikušās līdz termiņam, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu. Atbildes tika saņemtas no trim savienības ražotājiem, trim ražotājiem eksportētājiem un no IV. Pārējie ražotāji neatsūtīja atbildes uz anketas jautājumiem un nesniedza citu informāciju. Neviens importētājs nepieteicās atlases izveidē, un neviens cits importētājs nesniedza Komisijai papildu informāciju, kā arī nepieteicās izmeklēšanas laikā.
(12)
Viens no ražotājiem apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares situācijas novērtējumā būtu jāietver arī dati no cita par Savienības ražotāju uzskatīta ražotāja. Tā kā tomēr konstatēja, ka minētais uzņēmums neražo izmeklējamo ražojumu, šo pieprasījumu noraidīja.
(13)
Komisija meklēja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu subsidēšanas un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica šādu ieinteresēto personu telpās:
a)
ražotāji Savienībā:
-
DSM Anti-Infectives B.V., Delft (Nīderlande), kas arī sniedza atbildes Kopienas aptaujā DSM Anti-Infectives Chemferm S.A., Santa Perpetua de Mogoda (Spānija), vārdā. Turpmāk tekstā šie divi uzņēmumi tiek kopīgi saukti “DSM”,
-
Deretil S.A. (iepriekš DSM Anti-Infectives Deretil S.A.), Almeria, Spānija, saukts “Deretil”, kā arī
-
Sandoz GmbH, Kundla (Austrija), kas arī sniedza atbildes Kopienas aptaujā Sandoz Industrial Products S.A., Barselona (Spānija), vārdā. Turpmāk tekstā abi uzņēmumi tiek kopīgi saukti par “Sandoz”;
b)
ražotāji eksportētāji Indijā:
-
Lupin Limited, Mumbai,
-
M/s Surya Pharmaceuticals Ltd., Chandigarh and Baddi, un
-
Ranbaxy Laboratories Limited, Gurgaon;
c)
Indijas valdība (“IV”):
-
Tirdzniecības ministrija, Ņūdeli.
2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
(14)
Šī pārskatīšana attiecas uz to pašu ražojumu, uz kuru attiecas Regula (EK) Nr. 713/2005, proti, Indijas izcelsmes amoksicilīna trihidrātu, ampicilīna trihidrātu un cefaleksīnu, kas mazumtirdzniecībā netiek piedāvāti noteiktās devās, formās vai iepakojumos un ko apzīmē ar KN kodiem ex29411000 un ex29419000 (“attiecīgais ražojums”).
(15)
Izmeklēšanā apstiprinājās, ka, tāpat kā iepriekšējā pārskatīšanas izmeklēšanā, attiecīgajam ražojumam un ražojumiem, ko ražotāji eksportētāji ražo un pārdod iekšzemes tirgū Indijā, kā arī ražojumiem, ko Savienības ražotāji ražo un pārdod Savienībā, ir tādas pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un tādi paši lietošanas veidi, tādēļ tie tiek uzskatīti par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 2. panta c) punkta izpratnē.
3. SUBSIDĒŠANAS TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
3.1. Ievads
(16)
Kā minēts iepriekš 11. apsvērumā, pieteicās trīs ražotāji eksportētāji un aizpildīja aptaujas anketu. Tomēr tikai divi no šiem trim ražotājiem eksportētājiem ziņoja, ka pārdevuši attiecīgo ražojumu Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.
(17)
Pamatojoties uz pārskatīšanas pieprasījumā ietverto informāciju un atbildēm uz Komisijas anketas jautājumiem, tika pētītas turpmāk minētās shēmas, kuras, kā domājams, ietver subsīdiju piešķiršanu.
Valsts līmeņa shēmas:
a)
iepriekšēju atļauju shēma (“IAS”);
b)
piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem (“DEPBS”);
c)
ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (“EPCGS”);
d)
mērķa tirgus shēma (“FMS”);
e)
bezmuitas ievešanas atļauja (“DFIA”);
f)
uz eksportu orientētas ražotnes (“EOU”)/eksportam atbrīvotas rūpniecības zonas (“EPZ”)/īpašās ekonomikas zonas (“SEZ”);
g)
eksporta kredītu shēma (“ECS”), kā arī
h)
shēma atbrīvojumam no ienākuma nodokļa (“ITES”).
Reģionālās shēmas:
i)
Punjab Industrial Incentive Scheme; un
j)
Gujarat Industrial Incentive Scheme.
(18)
Iepriekš a) līdz f) apakšpunktā norādītās shēmas pamato ar 1992. gada Ārējās tirdzniecības (attīstības un regulēšanas) likumu (Nr. 22, 1992), kas stājās spēkā 1992. gada 7. augustā (Ārējās tirdzniecības likums). Ārējās tirdzniecības likums pilnvaro IV sniegt paziņojumus par eksporta un importa politiku. Tās ir apkopotas Ārējās tirdzniecības politikas (ĀTP) dokumentos, kurus Komerclietu ministrija izdod ik pēc pieciem gadiem un kuri tiek regulāri atjaunināti. Divi ĀTP dokumenti ir saistīti ar šajā gadījumā minēto pārskatīšanas izmeklēšanas periodu (PIP), t. i., ĀTP 04-09 un ĀTP 09-14. Pēdējais dokuments stājās spēkā 2009. gada augustā. Turklāt IV arī nosaka ĀTP 04-09 un ĀTP 09-14 regulējošās procedūras Procedūru rokasgrāmatas I sējumā (attiecīgi “PR I 04-09” un “PR I 09-14”). Arī Procedūru rokasgrāmata tiek regulāri atjaunināta.
(19)
Eksporta kredītu shēma, kas minēta iepriekš g) apakšpunktā, pamatojas uz 1949. gada Banku darbības regulējuma likuma 21. un 35.A iedaļu, kas ļauj Indijas Rezervju bankai (“IRB”) sniegt norādījumus komercbankām eksporta kredītu jomā.
(20)
Iepriekš h) apakšpunktā minēto shēmu atbrīvojumam no ienākuma nodokļa pamato ar 1961. gada Ienākuma nodokļa likumu, ko katru gadu groza ar Finanšu likumu.
(21)
Iepriekš i) apakšpunktā minēto shēmu pārvalda Pendžabas valdība, un šīs shēmas pamatā ir Pendžabas rūpniecības un veicināšanas politika.
(22)
Iepriekš j) apakšpunktā minēto shēmu pārvalda Gudžaratas valdība, un šīs shēmas pamatā ir Gudžaratas rūpniecības veicināšanas politika.
3.2. Iepriekšēju atļauju shēma (“IAS”)
a) Juridiskais pamats
(23)
Sīkāks shēmas apraksts sniegts ĀTP 04-09 un ĀTP 09-14 4.1.1.-4.1.14. punktā un PR I 04-09 un PR I 09-14 4.1.-4.30.A nodaļā.
b) Atbilstība
(24)
IAS sastāv no sešām apakšshēmām, kas sīkāk aprakstītas 25. apsvērumā. Minētās apakšshēmas, cita starpā, atšķiras pēc tiesību attiecināmības jomas. IAS fiziskā eksporta iespējas un IAS ikgadējo pieprasījumu var izmantot ražotāji eksportētāji un tirgotāji eksportētāji, kas “piesaistīti” palīgražotājiem. Ražotāji eksportētāji, kas ražojumu piegādā galīgajam eksportētājam, IAS var izmantot starpproduktu piegādēm. IAS nosacīto eksportu var izmantot galvenie līgumslēdzēji, kuri veic piegādes ĀTP 04-09 un ĀTP 09-14 8.2. punktā minētajām “nosacītā eksporta” kategorijām, piemēram, piegādātājiem uz eksportu orientētām ražotnēm (EOR). Visbeidzot, starpnieki, kas veic piegādes ražotājiem eksportētājiem, ir tiesīgi gūt labumu no “nosacītā eksporta” saskaņā ar iepriekšēja izlaides pasūtījuma (IIP) apakšshēmām un kompensācijas iekšzemes akreditīvu.
c) Praktiskā īstenošana
(25)
Iepriekšējas atļaujas var izsniegt šādiem mērķiem:
i)
fiziskais eksports - tā ir galvenā apakšshēma. Tā ļauj bez nodokļa importēt izejmateriālus, kas vajadzīgi konkrētas eksporta produkcijas ražošanai. “Fizisks” šajā kontekstā nozīmē, ka eksporta prece ir jāizved no Indijas teritorijas. Iepriekšējā atļaujā ir norādīts ievedmuitas atvieglojums un eksportēšanas pienākums, minot arī eksportam paredzētā ražojuma veidu;
ii)
ikgadējais pieprasījums - šāda iepriekšēja atļauja nav saistīta ar īpašu eksporta preci, bet ar plašāku produkcijas grupu (piemēram, ķīmiski produkti un saistīti produkti). Iepriekšējās atļaujas turētājs, ievērojot konkrētu robežvērtību, ko nosaka atkarībā no agrākās eksporta darbības, var bez ievedmuitas importēt jebkurus izejmateriālus izmantošanai visu tādu preču ražošanā, kuras pieder pie šādas ražojumu grupas. Atļaujas turētājs var izvēlēties eksportam jebkuru gatavo ražojumu, kas pieder pie ražojumu grupas, ja ražojumam tiek izmantots šāds bez nodokļa importēts materiāls;
iii)
starpproduktu piegādes - šī apakšshēma attiecas uz gadījumiem, kad divi ražotāji plāno ražot vienu eksporta ražojumu un savstarpēji sadala ražošanas procesu. Ražotājs eksportētājs, kas ražo starpproduktu, var bez nodokļu nomaksas importēt izejmateriālus un starpproduktu piegādei tādēļ izmantot IAS. Galīgais eksportētājs pabeidz ražošanu, un tā pienākums ir eksportēt gatavo produkciju;
iv)
paredzamais eksports - šī apakšshēma ļauj galvenajam uzņēmējam bez ievedmuitas importēt izejmateriālus, ja tie ir vajadzīgi tādu preču ražošanai, kuras paredzēts pārdot kā “nosacītu eksportu” to kategoriju klientiem, kas minēti ĀTP 04-09 un ĀTP 09-14 8.2. punkta b) līdz f), g), i) un j) apakšpunktā. Kā paskaidroja IV, “nosacītais eksports” attiecas uz tiem darījumiem, kuros piegādātās preces netiek izvestas no valsts. Daudzas piegādes kategorijas tiek uzskatītas par nosacītu eksportu ar nosacījumu, ka preces tiek izgatavotas Indijā, piemēram, preču piegādes uz eksportu orientētām struktūrām vai uzņēmumiem, kas atrodas SEZ;
v)
IIP - iepriekšējas atļaujas turētājs, kas vēlas iegūt izejmateriālus no vietējiem avotiem, bet ne no tiešā importa, var izvēlēties tos iegūt pret IIP. Tādos gadījumos iepriekšējās atļaujas tiek validētas kā IIP un konkrēto resursu piegādes brīdī tiek pilnvarots iekšzemes piegādātājs. IIP indosaments dod tiesības vietējam piegādātājam izmantot nosacītā eksporta piedāvātās priekšrocības, kā norādīts ĀTP 04-09 un ĀTP 09-14 8.3. punktā (t. i., IAS starpproduktu piegādēm/nosacītajam eksportam, nosacītā eksporta atmaksājumus un galīgā akcīzes nodokļa atmaksu). IIP mehānisms paredz nodokļu un maksājumu atmaksāšanu piegādātājam tā vietā, lai tos atmaksātu galīgajam eksportētājam nodokļu atmaksas vai kompensācijas veidā. Nodokļu/maksājumu atmaksu var saņemt par izejmateriāliem, kas iepirkti iekšzemes tirgū un kas importēti;
vi)
kompensācijas iekšzemes akreditīvs - šī apakšshēma atkal attiecas uz vietējo resursu piegādi iepriekšējas atļaujas turētājam. Iepriekšējas atļaujas turētājs var bankā iesniegt pieprasījumu atvērt iekšzemes akreditīvu par labu vietējam piegādātājam. Banka anulēs iepriekšēju atļauju tieša eksporta veikšanai tikai attiecībā uz to preču vērtību un apjomu, kas iepirktas iekšzemes tirgū, nevis importētas. Vietējais piegādātājs būs tiesīgs saņemt nosacītā eksporta priekšrocības, kā norādīts ĀTP 04-09 un ĀTP 09-14 8.3. punktā (t. i., IAS starpproduktu piegādēm/nosacītam eksportam, nosacītā eksporta atmaksājumiem un galīgā akcīzes nodokļa atmaksai).
(26)
PIP laikā viens no diviem eksportētājiem, kas sadarbojās, ieguva koncesijas saskaņā ar IAS. Šis uzņēmums izmantoja apakšshēmu i) fiziskais eksports. Tāpēc nav jānosaka atlikušo neizmantoto apakšshēmu kompensējamība.
(27)
Importētie izejmateriāli tālāk nav pārvedami un ir izmantojami, lai ražotu gatavo eksporta ražojumu. Eksportēšanas pienākums jāizpilda paredzētajā termiņā pēc iepriekšējas atļaujas saņemšanas. Pēc apvienotās pārskatīšanas termiņš ir pagarināts uz 36 mēnešiem (24 mēneši ar diviem pagarinājumiem, katrs no kuriem ir seši mēneši).
(28)
Lai Indijas iestādes varētu veikt pārbaudes, iepriekšējās atļaujas turētājam ir juridisks pienākums uzturēt “patiesu un pareizu pārskatu par patēriņu un bez nodokļiem importēto/iekšzemē iepirkto preču izmantošanu” norādītajā formātā (4.26. un 4.30. nodaļa un PR I 04-09 un PR I 09-14 23. papildinājums), t. i., faktiskā patēriņa reģistru. Šis reģistrs ir jāpārbauda neatkarīgam zvērinātam grāmatvedim/darbu un izmaksu grāmatvedim, kurš izsniedz sertifikātu, kas apliecina, ka noteiktie reģistri un attiecīgie ieraksti ir pārbaudīti un ka atbilstīgi 23. papildinājumam sniegtā informācija visos aspektos ir patiesa un pareiza.
(29)
Attiecībā uz IAS, ko PIP laikā izmanto fiziskā eksporta shēmai, IV nosaka ievedmuitas atvieglojumu un eksportēšanas saistību apjomu un vērtību, ko norāda iepriekšējā atļaujā. Turklāt importēšanas un eksportēšanas laikā valsts amatpersonas attiecīgos darījumus norāda iepriekšējā atļaujā. Šajā shēmā atļauto importa apjomu IV nosaka, pamatojoties uz izejmateriālu/saražotās produkcijas standartnormām (“IPSN”). Tādas standartnormas ir noteiktas lielākajai daļai ražojumu, arī attiecīgajam ražojumam, un tās izdod IV. Kopš apvienotās pārskatīšanas izejmateriālu/saražotās produkcijas standartnormas ir pārskatītas un samazinātas, un PIP laikā galvenā izejmateriāla ievešanai un atkarībā no ražojuma un piegādes ceļa tās bija par 2,3 % līdz 16,1 % zemākas nekā apvienotās pārskatīšanas laikā.
(30)
Neskatoties uz šo izejmateriālu/saražotās produkcijas standartnormu samazināšanu, tika konstatēts, ka vienam no attiecīgo ražojumu veidiem faktiskais patēriņš bija zemāks par IPSN. Turklāt tika konstatēts, ka uzņēmums nebija uzturējis patēriņa reģistru, kas minēts 28. apsvērumā (“23. papildinājums”) un ko varēja pārbaudīt neatkarīgs grāmatvedis. Neskatoties uz šīs prasības pārkāpšanu, uzņēmums guva labumu saskaņā ar IAS, kas turklāt, ņemot vērā konstatēto izejmateriālu/saražotās produkcijas standartnormu pārāk augstus novērtējumu, pārsniedza tiesību normās noteikto.
d) Komentāri par konstatētajiem faktiem
(31)
IV un viens ražotājs eksportētājs iesniedza komentārus par IAS.
(32)
IV apgalvoja, ka attiecībā uz IAS runa ir par atļautu atmaksas vai atmaksas aizvietojuma shēmu ar pārbaudes sistēmu, kas atbilst pamatregulas I, II un III pielikuma noteikumiem un kas ir izveidota, lai pārraudzītu saikni starp izejvielām, kas importētas bez muitas nodokļiem, un eksporta galaproduktu. Turklāt IV apgalvoja, ka saskaņā ar pamatregulu var kompensēt tikai ievedmuitas atvieglojumus vai atmaksāšanu, kas pārsniedz to, kura uzlikta ievestajām izejvielām, kas patērētas eksportēto ražojumu ražošanā. Attiecībā uz pārbaudes sistēmu tā apgalvoja, ka ir izveidota atbilstoša pārbaudes sistēma. Šajā kontekstā IV atsaucās uz vairākiem pārbaudes elementiem, kas tai bija pieejami šādas pārbaudes veikšanai, tostarp uz izejmateriālu/saražotās produkcijas standartnormām, kvantitatīvu informāciju par importa un eksporta dokumentiem un izpirkuma pārbaudi pēc importa un eksporta veikšanas. IV arī atgādināja, ka neizmantotu materiālu gadījumā shēma paredz pilnas nodokļa likmes samaksu kopā ar procentiem.
(33)
Ražotājam eksportētājam, kas bija izmantojis IAS pārdevumiem Savienībā, nebija komentāru par konstatējumiem saistībā ar aprakstu un praktisko īstenošanu, kā norādīts a) līdz c) iedaļā, bet tās apstrīdēja vairākus skaitļus subsīdiju summas aprēķinā. Tā kā pēc aprēķinu pārbaudes labojumi nebija vajadzīgi, šo jautājumu paskaidroja attiecīgajam uzņēmumam.
e) Secinājumi
(34)
Atbrīvojums no ievedmuitas ir subsīdija pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē, t. i., IV finansiāls ieguldījums, kas piešķir labumu eksportētājam, attiecībā uz kuru veikta izmeklēšana.
(35)
Turklāt IAS fiziskajam eksportam pēc likuma nepārprotami ir atkarīgs no eksporta rezultāta, un tādēļ saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu to uzskata par īpašu un kompensējamu. Uzņēmums var izmantot šīs shēmas piedāvātās priekšrocības tikai tad, ja tas apņemas ražojumu eksportēt.
(36)
Tāpēc šajā termiņa beigu pārskatīšanā apstiprinājās, ka izmantoto galveno apakšshēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļa atmaksāšanas sistēmu vai šīs sistēmas aizvietotāju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tā neatbilst noteikumiem, kas izklāstīti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (atmaksāšanas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (aizvietojumu atmaksāšanas definīcija un noteikumi). IV efektīvi nepiemēroja pārbaudes sistēmu vai procedūru, kas apstiprinātu, ka eksportētā ražojuma ražošanā tika patērētas izejvielas un kāds bija to apjoms (pamatregulas II pielikuma II daļas 4. punkts, aizvietojamas nodokļu atmaksāšanas sistēmas gadījumā - III pielikuma II daļas 2. punkts), lai gan šāda sistēma pastāv. Izejmateriālu/saražotās produkcijas standartnormas pašas par sevi nevar uzskatīt par faktiskā patēriņa pārbaudes sistēmu, jo tās ir atzītas par pārāk dāsnām un konstatēts, ka labumu, kas iegūts, pārsniedzot noteikto, IV nav pieprasījusi atmaksāt. IV neveica efektīvu kontroli, kuras pamatā būtu pareiza faktiskā patēriņa reģistrēšana. Turklāt IV neveica turpmāku pārbaudi, pamatojoties uz faktiski izmantotajām izejvielām, kaut gan parasti šāda pārbaude jāveic, ja netiek piemērota pārbaudes sistēma (pamatregulas II pielikuma II daļas 5. punkts un III pielikuma II daļas 3. punkts). Visbeidzot, neskatoties uz to, ka zvērinātu grāmatvežu iesaistīšana pārbaudes procesā ir noteikta ar likumu, praksē tā netiek nodrošināta.
(37)
Tāpēc IAS fiziskajam eksportam ir kompensējama.
f) Subsīdijas summas aprēķināšana
(38)
Ja nav atļautas nodokļu atmaksāšanas sistēmas vai nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma sistēmas, kompensējamais labums ir atbrīvojums no ievedmuitas kopumā, kas parasti jāmaksā, importējot izejmateriālus. Saistībā ar to un ar IV apgalvojumu 32. apsvērumā tiek norādīts, ka pamatregulā ir paredzēta ne tikai kompensācija par “pārmērīgu” atbrīvojumu no nodokļiem. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu un I pielikuma i) punktu ievedmuitas pārsnieguma atmaksu var kompensēt tikai tad, ja tiek ievēroti pamatregulas II un III pielikuma nosacījumi. Tomēr šajā gadījumā šie nosacījumi netika izpildīti. Tādējādi, ja konstatē, ka nav atbilstoša uzraudzības procesa, iepriekš minēto izņēmumu attiecībā uz atmaksas shēmām nepiemēro, bet piemēro parasto noteikumu par to, ka kompensē nesamaksāto nodokļu summu (nesaņemtos ieņēmumus), nevis kādu apliecinātu pārmērīgu atbrīvojumu no nodokļiem. Kā izklāstīts pamatregulas II pielikuma II daļā un III pielikuma II daļā, izmeklēšanas iestādei nav jāaprēķina šāds pārmērīgs atbrīvojums no nodokļiem. Gluži otrādi, saskaņā ar pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu iestādei tikai jāatrod pietiekami pierādījumi, lai atspēkotu šķietamās pārbaudes sistēmas atbilstību.
(39)
Subsīdijas summu eksportētājam, kas izmanto IAS, aprēķināja, pamatojoties uz neuzlikto ievedmuitu (muitas pamatnodoklis un īpašais muitas papildnodoklis), par materiāliem, kas importēti saskaņā ar apakšshēmu, kuru izmantoja attiecīgajam produktam PIP laikā (skaitītājs). Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu maksas, kas neizbēgami bija radušās, lai saņemtu subsīdiju, atskaitīja no subsīdijas summas, ja par to tika saņemti pamatoti pieprasījumi. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas summu kā atbilstošu saucēju pieskaitīja attiecīgajam eksporta apgrozījumam, ko PIP sasniedza attiecīgais ražojums, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, ražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.
(40)
Subsīdijas likme, ko pārskatīšanas izmeklēšanas periodā attiecībā uz šo shēmu noteica vienīgajam ražotājam, kurš sadarbojās, ir 12,3 %.
3.3. Piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem (“DEPBS”)
a) Juridiskais pamats
(41)
Sīkāks DEPBS apraksts sniegts ĀTP 04-09 un ĀTP 09-14 4.3. punktā un PR I 04-09 un PR I 09-14 4. nodaļā.
b) Atbilstība
(42)
Jebkuram ražotājam eksportētājam vai eksporta produkcijas tirgotājam ir tiesības šo shēmu izmantot.
c) Praktiskā īstenošana
(43)
Eksportētājs, kam ir tiesības izmantot DEPBS, var lūgt DEPBS kredītu, ko aprēķina procentos no šajā shēmā ietverto eksportēto ražojumu vērtības. Šādas DEPBS procentu likmes Indijas iestādes ir noteikušas lielākajai daļai ražojumu, arī attiecīgajam ražojumam. Likmes pamatojas uz IPSN (sk. 29. apsvērumu) un muitas nodokļa piekritību šādam paredzētam importam neatkarīgi no tā, vai ievedmuita faktiski ir vai nav maksāta. DEPBS procentu likmes attiecīgajam ražojumam pašreizējās izmeklēšanas PIP laikā amoksicilīna trihidrātam bija 8 % un ampicilīna trihidrātam un cefaleksīnam - 7 % un tāpēc jebkurā gadījumā augstākas nekā apvienotās pārskatīšanas laikā.
(44)
Lai varētu izmantot šīs shēmas piedāvātās priekšrocības, uzņēmumam ir jāeksportē. Eksporta darījuma veikšanas laikā eksportētājam jāsagatavo deklarācija Indijas iestādēm, kurā jānorāda, ka eksports tiek veikts saskaņā ar DEPBS. Lai preci varētu eksportēt, nosūtīšanas procedūras gaitā Indijas muitas iestādes izsniedz eksportpreču transportēšanas izziņu. Šajā dokumentā cita starpā tiek parādīts DEPBS kredīta apjoms, kas eksportētājam jāsaņem par šo eksporta darījumu. Šajā brīdī eksportētājs zina, kādu labumu tas gūs. Tiklīdz muitas iestādes izsniedz eksporta nosūtīšanas rēķinu, IV vairs nevar lemt par DEPBS kredīta izsniegšanu. Attiecīgā DEPBS kredīta likme, no kā aprēķina iegūto labumu, ir tā, kas tiek piemērota eksporta deklarācijas noformēšanas brīdī. Tādēļ nav iespējams ar atpakaļejošu datumu koriģēt iegūtās priekšrocības līmeni.
(45)
Tika konstatēts, ka saskaņā ar Indijas grāmatvedības standartiem DEPBS kredītus var iegrāmatot pēc uzkrāšanas principa kā ienākumus darījumu kontā pēc eksporta pienākuma izpildes. Šādu kredītu var izmantot muitas nodokļu maksāšanai par vēlākām importa operācijām, importējot preces, ko var importēt bez ierobežojumiem, izņemot ražošanas līdzekļus. Preces, kas importētas par šādiem kredīta līdzekļiem, var pārdot iekšējā tirgū (maksājot mazumtirdzniecības nodokli) vai izmantot citādi. DEPBS kredīti ir brīvi pārvedami, un tie ir spēkā 24 mēnešus pēc izsniegšanas dienas.
(46)
Pieteikumi DEPBS kredītiem tiek iesniegti elektroniski un var attiekties uz neierobežotu skaitu eksporta darījumu. Faktiski nav stingru termiņu, lai pieteiktos DEPBS kredītiem. Elektroniskajā sistēmā, ko izmanto DEPBS pārvaldībā, eksporta darījumi netiek automātiski izslēgti, ja tie pārsniedz PR I 04-09 un PR 09-14 4.47. punktā minētos iesniegšanas termiņus. Turklāt, kā skaidri norādīts PR I 04-09 un PR 09-14 9.3. punktā, pieteikumus, kuri iesniegti pēc iesniegšanas termiņa beigām, var vienmēr ņemt vērā, ja tiek samaksāta neliela soda nauda (proti, 10 % no summas, uz ko ir tiesības).
(47)
Tika konstatēts, ka šo shēmu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā izmantoja viens Indijas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās.
d) Komentāri par konstatētajiem faktiem
(48)
IV norādīja, ka saņēmējam piešķirto ieguvumu un subsīdijas kompensējamību var noteikt tikai tad, ja DEPBS atļaujas pārdod tirgū, jo labumu no tām var gūt, tikai pārdodot tās tirgū. Citiem vārdiem sakot, DEPBS kredīti nebūtu kompensējami, ja tos izmanto muitas nodokļa samaksai par importētajām precēm, ko izmanto kā izejmateriālus eksportēto preču ražošanai.
e) Secinājumi par DEPBS
(49)
DEPBS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. DEPBS kredīts ir IV finanšu atbalsts, jo šo kredītu izmantos, lai ieskaitītu ievedmuitu, tādējādi samazinot IV ieņēmumus no nodokļiem, kas parasti jāmaksā. DEPBS kredīts arī dod labumu eksportētājam, jo tas uzlabo tā likviditāti ne vien tad, ja licenci pārdod tirgū - kā apgalvoja IV -, bet arī tad, ja to izmanto muitas nodokļa samaksai par importētajām precēm.
(50)
Turklāt DEPBS ir juridiski atkarīga no eksporta izpildes, tādēļ to uzskata par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu.
(51)
Šo shēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļu atmaksāšanas sistēmu vai nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tā neatbilst stingrajiem noteikumiem, kas izklāstīti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (atmaksāšanas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (aizvietojumu atmaksāšanas definīcija un noteikumi). Eksportētājam nav pienākuma faktiski ražošanas procesā patērēt bez nodokļa importētās preces, un kredīta apjoms netiek aprēķināts atkarībā no faktiski izmantotajām izejvielām. Bez tam nepastāv sistēma vai procedūra, kas apstiprinātu, kuras izejvielas tika patērētas, ražojot eksporta produktu, un vai bija vērojams ievedmuitas virsmaksājums pamatregulas I pielikuma i) punkta un II un III pielikuma nozīmē. Visbeidzot, eksportētājam ir tiesības gūt labumu no DEPBS neatkarīgi no tā, vai tas importē izejmateriālus. Lai gūtu labumu, pietiek, ka eksportētājs vienkārši eksportē preces, nepierādot, ka ir importēti izejmateriāli. Tādējādi pat eksportētāji, kuri visas izejvielas iegādājas iekšzemē un neimportē nevienu preci, ko var izmantot par izejvielu, tik un tā ir tiesīgi saņemt priekšrocības saskaņā ar DEPBS.
f) Subsīdijas summas aprēķināšana
(52)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. punktu un 5. pantu kompensējamu subsīdiju apjoms tika aprēķināts kā labums, ko gūst saņēmējs un ko konstatēja pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Šajā ziņā tika uzskatīts, ka saņēmējs gūst labumu tajā brīdī, kad saskaņā ar šo shēmu notiek eksporta darījums. Tajā brīdī IV ir jāatceļ muitas nodokļi, un tas ir finansiāls atbalsts pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē.
(53)
Ņemot vērā iepriekš minēto, ir pareizi novērtēt labumu saskaņā ar DEPBS kā kredītsummu, kas nopelnīta eksporta darījumos, kuri veikti saskaņā ar šo shēmu visā PIP.
(54)
Ja tika saņemts pamatots pieprasījums, maksājumi, kas bija jāveic subsīdijas iegūšanai, tika atskaitīti no apstiprinātā kredīta apjoma, tādējādi nonākot pie subsīdiju summas (skaitītājs) atbilstīgi pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktam.
(55)
Kā noteikts pamatregulas 7. panta 2. punktā, šo subsīdiju apjoms ir piešķirts par visu kopējā eksporta apgrozījumu PIP, kas aprēķinā parādās kā attiecīgās summas saucējs, jo subsīdijas ir saistītas ar eksporta darbības veikšanu un netika piešķirtas, atsaucoties uz apstrādātajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.
(56)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, subsīdijas likme, ko PIP attiecībā uz šo shēmu noteica ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, bija 6,9 %.
3.4. Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (“EPCGS”)
a) Juridiskais pamats
(57)
Sīkāks EPCGS apraksts sniegts ĀTP 04-09 un ĀTP 09-14 5. nodaļā un PR I 04-09 un PR I 09-14 5. nodaļā.
b) Atbilstība
(58)
Ražotāji eksportētāji, tirgotāji eksportētāji, kas ir “saistīti” ar ražotājiem un pakalpojumu sniedzējiem, kuri sniedz atbalstu, ir tiesīgi izmantot šo shēmu.
c) Praktiskā īstenošana
(59)
Saskaņā ar nosacījumu par pienākumu eksportēt uzņēmumam ir atļauts ar samazinātu nodokļa likmi importēt ražošanas līdzekļus (jaunus un arī lietotus ražošanas līdzekļus, kas nav vecāki par 10 gadiem). Šim nolūkam IV pēc iesnieguma saņemšanas un maksājuma veikšanas izdod EPCGS licenci. Šī shēma paredz 5 % ievedmuitas likmes samazinājumu, kas piemērojams visiem ražošanas līdzekļiem, kuri importēti saskaņā ar šo shēmu. Lai izpildītu eksporta saistības, importētie ražošanas līdzekļi noteiktā laikposmā ir jāizmanto noteikta daudzuma eksporta preču ražošanai. Saskaņā ar ĀTP 09-14 ražošanas līdzekļus var importēt ar nulles nodokļa likmi atbilstīgi EPCGS, bet tādā gadījumā laika periods eksporta pienākuma izpildei ir īsāks.
(60)
EPCGS licences turētājs var iegūt ražošanas līdzekļus arī iekšzemes tirgū. Šādā gadījumā ražošanas līdzekļu vietējais ražotājs var izmantot priekšrocību veikt tādu ar muitas nodokli neapliekamu sastāvdaļu importu, kuras vajadzīgas minēto ražošanas līdzekļu izgatavošanai. Vai arī - vietējais ražotājs var pieprasīt nosacītā eksporta piedāvātās priekšrocības saistībā ar ražošanas līdzekļu piegādi EPCGS licences turētājam.
(61)
Tika konstatēts, ka abi ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, šo shēmu izmantoja pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.
d) Komentāri par konstatētajiem faktiem
(62)
Pēc informācijas nodošanas atklātībā IV apstrīdēja EPCGS kompensējamību. Jo īpaši tā apgalvoja, ka EPCGS subsīdijas attiecībā uz ražošanas līdzekļu iegādi, ja eksporta pienākums bija izpildīts jau pirms pārskatīšanas izmeklēšanas perioda, vairs nevajadzētu uzskatīt par atkarīgām no eksporta izpildes. Viens ražotājs eksportētājs, kas bija saņēmis EPCGS subsīdijas, apgalvoja, ka šīs subsīdijas nebūtu vajadzējis ņemt vērā, jo tās nebūtu izmantotas, lai pirktu ražošanas līdzekļus attiecīgā ražojuma ražošanai.
e) Secinājums par EPCGS
(63)
EPCGS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. Nodokļa likmju pazemināšana ir IV finansiāls ieguldījums, jo ar šo koncesiju samazina tādu IV nodokļu ieņēmumus, kas pretējā gadījumā būtu jāmaksā. Bez tam muitas nodokļa samazinājums dod labumu eksportētājam, jo ievedmuitas ietaupījums uzlabo uzņēmuma likviditāti.
(64)
Ir jānoraida apgalvojums, ka EPCGS subsīdijas attiecībā uz ražošanas līdzekļu iegādi, ja eksporta pienākums bija izpildīts jau pirms pārskatīšanas izmeklēšanas perioda, vairs nevajadzētu uzskatīt par atkarīgām no eksporta izpildes. Nav apstrīdams, ka EPCGS pēc likuma ir atkarīga no eksporta rezultātiem, jo šādas EPCGS licences nevar saņemt, ja nav saistības eksportēt. Tādēļ to uzskata par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu. Tādā gadījumā nav svarīgi, kad eksportēšanas saistība būs izpildīta. Jautājums par to, vai ražošanas līdzekļus izmanto, lai ražotu attiecīgo ražojumu, kā noteikts ĀTP 09-14 5.2. nodaļā, EPCGS atļauj importēt ražošanas līdzekļus pirmsražošanas, ražošanas un pēcražošanas posmam (tostarp complete knock-down (CKD)/semi knock-down (SKD) un datoru programmatūras sistēmas). Tāpēc ir skaidrs, ka arī uz precēm, ko neizmanto attiecīgā ražojuma ražošanā, var attiecināt EPCGS. Turklāt konstatēja, ka eksporta pienākums saskaņā ar EPCGS tika izpildīts, eksportējot attiecīgo ražojumu. Tāpēc šo prasību noraida.
(65)
EPCGS shēmu nevar uzskatīt par atļaujamu nodokļu atmaksāšanas sistēmu vai aizvietotāju atmaksāšanas sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Šādas pieļaujamas sistēmas nav attiecināmas uz ražošanas līdzekļiem, kā norādīts pamatregulas I pielikuma i) punktā, jo ražošanas līdzekļi netiek izmantoti eksporta produkcijas ražošanā.
f) Subsīdijas summas aprēķināšana
(66)
Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu subsīdijas summu aprēķināja, pamatojoties uz nesamaksāto muitas nodokli importētiem ražošanas līdzekļiem, sadalot subsīdiju par periodu, kas atbilst parastam šādu ražošanas līdzekļu nolietojuma periodam attiecīgajā nozarē. Šai summai tika pieskaitīti procenti, lai parādītu laika gaitā iegūtā labuma kopējo vērtību. Uzskatīja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Indijā šim nolūkam bija piemērota komerciālā procentu likme aizdevumiem vietējā valūtā.
(67)
Ievērojot pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu, šis subsīdijas apjoms ir sadalīts uz eksporta apgrozījumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā un aprēķinā parādās kā attiecīgās summas saucējs, jo subsidēšana ir atkarīga no eksporta darbības.
(68)
Subsīdijas likme, ko PIP attiecībā uz šo shēmu noteica ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, bija 0,1-0,5 %.
3.5. Mērķa tirgus shēma (“FMS”)
a) Juridiskais pamats
(69)
Sīkāks FMS apraksts sniegts ĀTP 04-09 3.9.1.-3.9.2.2. punktā un ĀTP 09-14 3.14.1.-3.14.3. punktā, kā arī PR I 04-09 3.20.-3.20.3. punktā un PR I 09-14 3.8.-3.8.2. punktā.
b) Atbilstība
(70)
Jebkuram ražotājam eksportētājam vai eksporta produkcijas tirgotājam ir tiesības šo shēmu izmantot.
c) Praktiskā īstenošana
(71)
Saskaņā ar šo shēmu visu ražojumu eksportam uz valstīm, kas paziņotas PR I 04-09 un PR I 09 37-C papildinājumā, var izmantot nodokļu kredīta ekvivalentu 2,5 % no saskaņā ar šo shēmu eksportēto ražojumu FOB vērtības. Atsevišķa veida eksporta darbības ir izslēgtas no šīs shēmas, proti, importētu preču vai pārkrautu preču eksports, nosacītais eksports, pakalpojumu eksports un tādu uzņēmumu eksporta apgrozījums, kas darbojas speciālajās ekonomiskajās zonās/kas orientēti uz eksportu. Turklāt shēma neattiecas uz atsevišķu veidu ražojumiem, proti, dimantiem, dārgmetāliem, rūdām, graudiem, cukuru un naftas produktiem.
(72)
Nodokļu kredīti saskaņā ar FMS ir brīvi pārvedami un derīgi 24 mēnešus no attiecīgā kredīta tiesību sertifikāta izdošanas datuma. Tos var izmantot, lai nomaksātu muitas nodokļus par jebkādu izejvielu turpmāko importu, ieskaitot ražošanas līdzekļus.
(73)
Kredīta tiesību sertifikātu izdod ostā, no kuras veikts eksports, un pēc eksporta realizācijas vai preču nosūtīšanas. Kamēr pieteikuma iesniedzējs var nodrošināt iestādēm visas attiecīgās eksporta dokumentācijas kopijas (proti, eksporta pasūtījumus, rēķinus, nosūtīšanas rēķinus, bankas sertifikātus), IV nevar ietekmēt nodokļu kredītu piešķiršanu.
d) Komentāri par konstatētajiem faktiem
(74)
Pēc informācijas nodošanas atklātībā IV apgalvoja, ka, ja kredīta tiesību sertifikātu pārdod tirgū, tā saņēmējam nesniegtu nekādus atvieglojumus un tādējādi tie nebūtu kompensējami. Apgalvoja, ka FMS kredīti nebūtu kompensējami, ja tos lieto muitas nodokļa samaksai par importētajām precēm, ko izmanto kā izejmateriālus eksportēto preču ražošanai. Ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās un kas bija izmantojis šo shēmu, apgalvoja, ka shēma ir ģeogrāfiski saistīta ar citām valstīm un Savienība to nevar kompensēt.
e) Secinājums par FMS
(75)
FMS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. FMS kredīts ir IV finansiāls atbalsts, jo šo kredītu, iespējams, izmantos, lai kompensētu ievedmuitu, tādējādi samazinot IV ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi būtu jāmaksā. Turklāt, neskatoties uz to, vai kredīta tiesību sertifikātu izmanto, lai kompensētu ievedmuitu, vai to pārdod tirgū, FMS kredīts sniedz labumu eksportētājam, jo tas uzlabo eksportētāja likviditāti.
(76)
Turklāt FMS ir juridiski atkarīga no eksporta izpildes, un tādēļ to uzskata par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu. Tas, ka Savienības valstis neatbilst FMS, nav pretrunā ne shēmas praktiskajai īstenošanai, ne FMS priekšrocību izmantošanas veidam, kā norādīts 72. līdz 74. apsvērumā. Tādēļ šis apgalvojums jānoraida.
(77)
Šo shēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļu atmaksāšanas sistēmu vai nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tā neatbilst stingrajiem noteikumiem, kas izklāstīti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (atmaksāšanas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (aizvietojumu atmaksāšanas definīcija un noteikumi). Eksportētājam nav pienākuma faktiski ražošanas procesā patērēt bez nodokļa importētās preces, un kredīta apjoms netiek aprēķināts atkarībā no faktiski izmantotajām izejvielām. Nav sistēmas vai procedūras, kas apstiprinātu, kuras izejvielas ir patērētas, ražojot eksportēto ražojumu, vai bija vērojams ievedmuitas pārmaksājums pamatregulas I pielikuma i) punkta, II un III pielikuma nozīmē. Eksportētājs ir tiesīgs gūt labumu no FMS neatkarīgi no tā, vai tas importē kādas izejvielas vai ne. Lai gūtu labumu, pietiek, ka eksportētājs vienkārši eksportē preces, nepierādot, ka ir importēti izejmateriāli. Tātad labumu no FMS var gūt pat tie eksportētāji, kas visas vajadzīgās izejvielas sagādā uz vietas un neimportē preces, kuras var izmantot kā izejvielas. Turklāt eksportētājs var izmantot FMS nodokļu kredītus, lai importētu ražošanas līdzekļus, lai gan pieļaujamas nodokļu atmaksas sistēmas neattiecina uz ražošanas līdzekļiem, kā norādīts pamatregulas I pielikuma i) punktā, jo ražošanas līdzekļus neizmanto eksportētās produkcijas ražošanā.
f) Subsīdijas summas aprēķināšana
(78)
Kompensējamo subsīdiju lielumu aprēķināja kā labumu, ko guva saņēmējs un kas tika konstatēts pārskatīšanas izmeklēšanas laikā, ko ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās un izmantoja shēmu, bija iegrāmatojis uzkrājumu veidā kā ienākumus eksporta darījuma posmā. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šo subsīdijas summu (skaitītājs) kā atbilstīgu saucēju iedalīja visam eksporta apgrozījumam pārskatīšanas izmeklēšanas laikposmā, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem, un to nepiešķīra, pamatojoties uz saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.
(79)
Subsīdijas likme, ko attiecībā uz šo shēmu PIP noteica ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās un izmantoja shēmu, bija mazāka par 0,1 %.
3.6. Bezmuitas ievešanas atļauju (“DFIA”)
(80)
Izmeklēšanā konstatēja, ka Indijas ražotāji, kas sadarbojās, neguva nekādu labumu no DFIA shēmas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tādēļ turpmāka šīs shēmas analīze šajā izmeklēšanā nebija nepieciešama.
3.7. Uz eksportu orientētas ražotnes (“EOU”)/eksportam atbrīvotas rūpniecības zonas (“EPZ”)/īpašās ekonomikas zonas (“SEZ”)
(81)
Izmeklēšanā konstatēja, ka Indijas ražotāji, kas sadarbojās, neguva nekādu labumu no EOU/EPZ/SEZ shēmas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tādēļ turpmāka šo shēmu analīze šajā izmeklēšanā nebija nepieciešama.
3.8. Eksporta kredītu shēma (“ECS”)
a) Juridiskais pamats
(82)
Sīka informācija par šo shēmu ir izklāstīta IRB galvenajā apkārtrakstā DBOD Nr. DIR.(Exp). BC 07/04.02.02/2009-10 (Eksporta kredīts rūpijās/ārvalstu valūtā un pakalpojumi eksportētājiem), kas bija adresēts visām Indijas komercbankām.
b) Atbilstība
(83)
Ražotāji eksportētāji un tirgotāji eksportētāji ir tiesīgi izmantot šo shēmu.
c) Īstenošana praksē
(84)
Saskaņā ar šo shēmu IRB nosaka obligāto maksimālo procentu likmi, kas piemērojama eksporta kredītiem, gan Indijas rūpijās, gan ārvalstu valūtā, un komercbankas to var prasīt no eksportētājiem. ECS ietilpst divas apakšshēmas, proti, eksporta kredītu shēma pirms preču nosūtīšanas (tā saucamais “iepakošanas kredīts”), kas attiecas uz eksportētājam izsniegtajiem kredītiem preču iepirkšanas, apstrādes, ražošanas, iepakošanas un/vai transportēšanas finansēšanai pirms eksportēšanas, un eksporta kredītu shēma pēc preču nosūtīšanas, kas paredz apgrozāmā kapitāla aizdevumus, lai finansētu debitoru parādus eksporta darījumos. IRB arī norāda, cik lielu neto kreditēšanas apjomu katra banka var piešķirt eksporta darbības finansēšanai.
(85)
Kā norādīts IRB galvenajā apkārtrakstā, eksportētāji var saņemt eksporta kredītus ar izdevīgākām procentu likmēm, kas, salīdzinot ar parastiem komerckredītiem, ir zemākas (“skaidras naudas kredīti”) un kuras nosaka tikai atbilstīgi tirgus apstākļiem. Atšķirība starp likmēm var samazināties, ja uzņēmumam ir labs kredītreitings. Faktiski uzņēmumi ar augstu reitingu var iegūt eksporta kredītus un skaidras naudas kredītus ar vienādiem nosacījumiem.
d) Secinājums par ECS
(86)
ECS kredīta preferenciālās procentu likmes, ko nosaka 85. apsvērumā minētais IRB galvenais apkārtraksts, var samazināt eksportētāja procentu izdevumus salīdzinājumā ar kredīta izmaksām, kuras nosaka tikai pēc tirgus apstākļiem, un šai gadījumā labums pamatregulas 3. panta 2. punkta nozīmē tiek piešķirts šādam eksportētājam. Eksporta finansēšana pati par sevi nav drošāka par iekšzemes finansēšanu. Faktiski to parasti uzskata par riskantāku, un nodrošinājums, kāds nepieciešams kādam kredītam neatkarīgi no finanšu objekta, ir tikai komerciāls lēmums, kuru pieņem attiecīgā komercbanka. Atšķirīgas likmes attiecībā uz dažādām bankām ir IRB metodikas rezultāts, lai noteiktu maksimālo aizdevuma likmi katrai komercbankai atsevišķi. Turklāt komercbankām nebūtu pienākuma eksporta finansējuma aizņēmējiem noteikt izdevīgākas procentu likmes eksporta kredītiem ārvalstu valūtā.
(87)
Neraugoties uz to, ka saskaņā ar ECS piedāvātos preferenciālos kredītus izsniedz komercbankas, iegūtā priekšrocība ir valdības finansiāls atbalsts pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta nozīmē. Šajā kontekstā jānorāda, ka ne pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punktā, ne ASCM nav paredzēta maksa par publiskajiem pārskatiem, piemēram, IV veiktu atmaksu komercbankām, lai izveidotu subsīdiju, bet tikai valdības rīkojums veikt pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i), ii) vai iii) punktā raksturotās funkcijas. IRB ir valsts struktūra, un uz to attiecināms termins “valdība”, kas definēts pamatregulas 2. panta b) punktā. Šīs bankas vienīgais īpašnieks ir valsts, un tā īsteno valsts politikas mērķus, piemēram, monetāro politiku, un tās vadību ieceļ IV. IRB dod norādījumus privātām struktūrām pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta nozīmē, jo bankām ir saistoši tās paredzēti nosacījumi, piemēram, arī par maksimālajām augstākajām procentu likmēm eksporta kredītiem, kas noteikti IRB galvenajā apkārtrakstā un IRB nolikumos par to, ka bankām noteikta to tīro kredītu daļa jānovirza eksporta finansēšanai. Saskaņā ar šo norādījumu komercbanku pienākums ir veikt darbības, kas minētas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā, proti, šajā gadījumā izsniegt aizdevumus preferenciālas eksporta finansēšanas veidā. Pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta nozīmē šādu aizdevumu veidā piešķirtu naudas līdzekļu tiešu pārskaitīšanu ar konkrētiem nosacījumiem parasti uztic valdībai, un praksē tā būtībā atšķiras no valdības parastās prakses. Saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta a) apakšpunktu šo subsīdiju uzskata par konkrētu un kompensējamu, jo preferenciālas procentu likmes ir pieejamas tikai attiecībā uz eksporta darījumu finansēšanu un tādēļ tās ir atkarīgas no eksporta rezultātiem.
e) Subsīdijas summas aprēķināšana
(88)
Subsīdijas summa ir aprēķināta, pamatojoties uz starpību starp procentiem, kuri samaksāti par eksporta kredītiem, kas izmantoti PIP laikā, un procentu likmi, kura būtu maksājama par parastiem komerckredītiem, ko izmantotu vienīgais ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās un izmantoja shēmu. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu PIP subsīdijas summu (skaitītājs) pieskaitīja kopējam eksporta apgrozījumam kā atbilstīgu saucēju, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un tā netika piešķirta atkarībā no saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.
(89)
Subsīdijas likme, ko attiecībā uz šo shēmu PIP noteica ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās un izmantoja shēmu, bija niecīga.
3.9. Ienākuma nodokļa atbrīvojuma shēma (“ITES”)
(90)
Izmeklēšanā konstatēja, ka Indijas ražotāji, kas sadarbojās, neguva nekādu labumu no ITES shēmas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tādēļ turpmāka šīs shēmas analīze šajā izmeklēšanā nebija nepieciešama.
3.10. Punjab Industrial Incentive Scheme
(91)
Izmeklēšanā konstatēja, ka Indijas ražotājs, kas sadarbojās, neguva nekādu labumu no Punjab Industrial Incentive Scheme pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tādēļ turpmāka šīs shēmas analīze šajā izmeklēšanā nebija nepieciešama.
3.11. Gujarat Industrial Incentive Scheme
(92)
Izmeklēšanā konstatēja, ka Indijas ražotājs, kas sadarbojās, neguva nekādu labumu no Gujarat Industrial Incentive Scheme pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tādēļ turpmāka šīs shēmas analīze šajā izmeklēšanā nebija nepieciešama.
3.12. Kompensējamo subsīdiju apmērs
(93)
Kompensējamo subsīdiju apmērs, kas noteikts saskaņā ar pamatregulas noteikumiem un izteikts atbilstīgi preces vērtībai, apskatītajiem ražotājiem eksportētājiem svārstās no 7,5 % līdz 12,4 %. Šie subsidēšanas apmēri pārsniedz minimālo robežu, kas minēta pamatregulas 14. panta 5. punktā.
(94)
Tāpēc uzskata, ka, ievērojot pamatregulas 18. pantu, PIP subsidēšana turpinājās.
3.13. Secinājumi par subsidēšanas turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību
(95)
Ievērojot pamatregulas 18. panta 2. punktu, tika pārbaudīts, vai spēkā esošo pasākumu termiņa izbeigšanās radītu iespējamību, ka subsidēšana turpināsies vai atkārtosies.
(96)
Attiecībā uz šo ir jāatgādina, ka sadarbojās tikai divi zināmie ražotāji eksportētāji. Pieejamā Indijas un Savienības statistika nesniedz datus par to, cik liela ir šo eksportētāju tirdzniecības apjoma daļa no kopējā Indijas ražotāju eksportētāju attiecīgā ražojuma tirdzniecības apjoma Savienībā. Tomēr šie statistikas dati liecina, ka citi ražotāji būtu varējuši pārdot attiecīgo ražojumu Savienībā.
(97)
Tika konstatēts, ka PIP ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, turpināja izmantot kompensējamo subsīdiju piedāvātās priekšrocības, ko nodrošināja IV. Iepriekš analizētās subsīdiju shēmas piešķir atkārtotus labumus, un nepastāv norādes, ka šīs programmas paredzamā nākotnē varētu tikt pārtrauktas vai mainītas vai ka ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, vairs nesaņems labumu, izmantojot šīs shēmas.
(98)
Nav pieejama informācija, kas norādītu uz to, ka citi ražotāji eksportētāji neturpinātu gūt labumu no iepriekš analizētajām subsīdiju shēmām. Tādēļ ir secināts, ka turpinās subsidēšana valsts mērogā.
(99)
Ņemot vērā iepriekš aprakstītos konstatējumus, tiek secināts, ka subsidēšana turpinājās pārskatīšanas izmeklēšanas periodā un ka, iespējams, turpināsies arī nākotnē.
4. RAŽOŠANAS APJOMS SAVIENĪBĀ
(100)
Pārskata izmeklēšanas periodā līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja šādi Savienības ražotāji: Sandoz, DSM, Deretil, ACS Dobfar SpA un Antibioticos S.A. Pieprasījuma iesniedzēji pieprasīja termiņa beigu pārskatu par spēkā esošajiem antisubsidēšanas pasākumiem. Lai noteiktu Savienības kopējo ražošanas apjomu, izmantoja visu pieejamo informāciju par Savienības ražotājiem, tostarp informāciju, kas sniegta pieprasījumā, un datus, kuri savākti no Savienības ražotājiem pirms un pēc pārskatīšanas izmeklēšanas sākšanas. Pamatojoties uz to, tiek lēsts, ka Savienības kopējais ražošanas apjoms PIP bija 7 093 tonnas.
(101)
Savienības ražotāji, kuru saražotā produkcija veido kopējo ražošanas apjomu Savienībā, veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 9. panta 1. punkta nozīmē un turpmāk tekstā tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari”. Tā kā līdzīgais ražojums, ko ražo trīs Savienības ražotāji, kas sniedza atbildes uz anketas jautājumiem pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, ir gandrīz 95 % no līdzīgā ražojuma kopapjoma Savienībā, šo ražotāju datus var uzskatīt par reprezentatīviem attiecībā uz visu Savienības ražošanas nozari.
5. STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ
5.1. Iepriekšēja piezīme
(102)
Lai izvērtētu importa apjomus un cenu tendences, tika izmantota Eiropas Statistikas biroja atbilstoša statistika par Taric kodiem 2941101010, 2941102010 un 2941900030 attiecībā uz 2007. un 2008. gadu un par Taric kodiem 2941100010 un 2941900030 attiecībā uz 2009. un turpmākajiem gadiem.
(103)
Ņemot vērā Savienības ražotāju skaitu un to, ka viens Savienības ražotājs ražoja līdzīgo ražojumu atbilstīgi apstrādes līgumam ar citu ražotāju, informācija par Savienības ražošanas nozari vajadzības gadījumā ir norādīta indeksu vai sēriju veidā, lai aizsargātu datu konfidencialitāti.
5.2. Patēriņš Savienības tirgū
(104)
Savienības ražošanas nozare līdzīgo ražojumu pārdod nesaistītiem klientiem un pārdod/nodod to saistītiem uzņēmumiem turpmākai pārstrādei.
(105)
Tika uzskatīts, ka pārdošana nesaistītiem uzņēmumiem veido “brīvo tirgu”. Pārdošana/nodošana saistītiem uzņēmumiem tika uzskatīta par “iekšējo izmantošanu”.
(106)
Aprēķinot acīmredzamo attiecīgā un līdzīgā produkta patēriņu Savienībā, Komisija pievienoja:
-
izmeklējamā ražojuma kopējo importa apjomu Savienībā saskaņā ar Eiropas Statistikas biroja datiem,
-
Savienības ražošanas nozarē ražotā līdzīgā produkta Savienībā pārdotos apjomus,
-
līdzīgā produkta iekšējās izmantošanas apjomus Savienības ražošanas nozarē un
-
līdzīgā produkta citu zināmu Savienības ražotāju pārdošanas lēstos apjomus Savienībā.
(107)
Lai nepieļautu pārdošanas apjomu dubultu uzskaiti, pārdošana atbilstīgi apstrādes līgumam starp diviem Savienības ražotājiem iepriekš minētajā aprēķinā netika ietverta.
(108)
Ņemot vērā iepriekš minēto, attiecīgajā periodā attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma patēriņš ES palielinājās par 28 %.
Patēriņš (tonnās)
2007
2008
2009
PIP
Attiecīgais ražojums un līdzīgais ražojums
6 601
7 021
7 783
8 423
Indekss
100
106
118
128
5.3. Imports no Indijas
5.3.1. Indijas importa apjoms, tirgus daļa un cenas
Imports (tonnās)
2007
2008
2009
PIP
Attiecīgā ražojuma imports, laists brīvā apgrozībā
32,6
16,1
1,9
1,4
Indekss
100
49
6
4
Attiecīgā ražojuma imports “ievešana pārstrādei” režīmā
45,5
3,7
15,5
14,5
Indekss
100
8
34
32
(109)
Saskaņā ar Eurostat datiem attiecīgā ražojuma importa apjoms no Indijas, kas laists brīvā apgrozībā, attiecīgajā periodā samazinājās par 96 %. 2008. gadā tika novērots ievērojams kritums par 51 procentu punktu, kam sekoja samazinājums par 43 procentu punktiem 2009. gadā.
(110)
Nedaudz atšķirīga tendence bija vērojama attiecībā uz importu “ievešana pārstrādei” režīmā, kam nepiemēro kompensācijas maksājumus un muitas nodokli. Laikposmā no 2007. līdz 2008. gadam pēc sākotnēja 92 % krituma importa apjoms 2009. gadā pieauga un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija diezgan stabils.
Vidējā importa cena (EUR/tonna)
2007
2008
2009
PIP
Attiecīgā ražojuma imports, laists brīvā apgrozībā
25 863
28 934
34 758
19 200
Indekss
100
112
134
74
Attiecīgā ražojuma imports “ievešana pārstrādei” režīmā
35 616
37 443
30 894
30 044
Indekss
100
105
87
84
(111)
Attiecīgā ražojuma no Indijas, kas laists brīvā apgrozībā, vidējā importa cena starp 2007. un 2009. gadu pieauga par 34 %, tad spēji kritās pārskatīšanas izmeklēšanas periodā līdz līmenim, kas par 26 % zemāks par 2007. gada līmeni. Arī importa cenas “ievešana pārstrādei” režīmā uzrādīja lejupslīdes tendenci un attiecīgajā periodā kritās par 16 %. Abu šo importa režīmu atšķirīgās cenu tendences izskaidrojamas ar dažādiem tā attiecīgā ražojuma, proti, cefaleksīna, veidiem, ko galvenokārt importēja un kas ir salīdzinoši dārgāks nekā citi veidi.
Indijas importa tirgus daļa
2007
2008
2009
PIP
Attiecīgā ražojuma imports, laists brīvā apgrozībā
0,5 %
0,2 %
0,0 %
0,0 %
Indekss
100
46
5
3
Attiecīgā ražojuma imports “ievešana pārstrādei” režīmā
0,7 %
0,1 %
0,2 %
0,2 %
Indekss
100
8
29
25
(112)
Indijas importa tirgus daļa - laišanai brīvā apgrozībā vai kas ražota režīmā “ievešana pārstrādei” - attiecīgajā periodā bija ļoti maza un abos gadījumos samazinājās.
(113)
Viens no Savienības ražotājiem norādīja, ka Indijas imports, kas pamatojās uz Eurostat datiem, bija aplēsts kļūdaini, jo Indijas eksporta statistika uzrāda lielākus eksporta apjomus nekā Eurostat dati. Šai sakarā jāatzīmē, ka importa statistikai Komisija parasti izmanto Eurostat datus. Vēl jānorāda, ka Indijas eksporta statistikas datos nav norādīti eksporta galamērķi un nav zināms, vai tas faktiski nonāk Savienībā. Tādēļ šis apgalvojums bija jānoraida.
5.3.2. Cenu samazinājums
(114)
Ņemot vērā ārkārtīgi mazo Indijas importa daudzumu, kas tika ievests Savienības tirgū laišanai brīvā apritē, nevarēja izdarīt nozīmīgu secinājumu saistībā ar cenu samazinājumu. Attiecībā uz importu “ievešana pārstrādei” režīmā konstatētā cenu samazinājuma starpība bija negatīva. Tomēr šis imports attiecās tikai uz mazāk nekā 10 tonnām un tikai uz vienu ražojuma veidu (cefaleksīnu), kas ir arī visdārgākais un vismazāk pārstāvētais ražojuma veids tirgū. Tāpēc secināja, ka importa “ievešana pārstrādei” režīmā dati par darījumiem nebija reprezentatīvi, lai pienācīgi aprēķinātu cenu samazinājumu, un nebija piemēroti turpmākai analīzei.
(115)
Viens no Savienības ražotājiem norādīja, ka abu importa veidu (imports laišanai brīvā apritē un imports “ievešana pārstrādei” režīmā) atsevišķa analīze neatbilst pieejai, kas tika ievērota iepriekšējās pārskatīšanas procesā un neatbilst arī konsekventai Komisijas praksei.
(116)
Šai sakarā jāatzīmē, ka - kā secināts 115. apsvērumā - daudzumi, kas tika importēti vai nu saskaņā ar režīmu “ievešana pārstrādei”, vai laišanai brīvā apgrozībā, nebija pietiekami, lai izdarītu nozīmīgus secinājumus. Tā kā kopējā daudzuma līmenis bija zems, šo secinājumu var attiecināt arī uz kopējo apjomu.
5.4. Imports no citām trešām valstīm
Trešo valstu imports
2007
2008
2009
PIP
Apjoms (tonnās)
Singapūra
1 557,7
1 448,2
2 030,5
2 425,3
Indekss
100
93
130
156
Ķīna
487,6
622,5
1 176,9
1 234,7
Indekss
100
128
241
253
Omāna
373,4
438,5
301,7
287,9
Indekss
100
117
81
77
Citas trešās valstis
67,8
327,5
74,2
73,2
Indekss
100
483
109
108
Kopā
2 486,5
2 836,7
3 583,3
4 021,1
Indekss
100
114
144
162
(117)
Izmeklējamā ražojuma imports no citām valstīm, bet ne no Indijas, attiecīgajā periodā pieauga par 62 %, tā tirgus daļai strauji palielinoties par vairāk nekā 10 procentu punktiem (no 37,6 % līdz 47,7 %), atbilstoši pieaugošajam patēriņam Savienības tirgū. Tādas eksportējošās valstis kā Singapūra, Ķīna un Omāna ir galvenie piegādātāji Savienības tirgum.
Vidējā importa cena par tonnu (EUR)
2007
2008
2009
PIP
Singapūra
44 218
36 590
27 007
22 485
Indekss
100
83
61
51
Ķīna
29 515
26 622
21 224
20 683
Indekss
100
90
72
70
Omāna
29 875
27 665
23 440
22 597
Indekss
100
93
78
76
Citas trešās valstis
38 324
35 987
45 628
46 938
Indekss
100
94
119
122
Kopā
39 020
32 953
25 193
22 385
Indekss
100
84
65
57
(118)
Vidējā importa cena no trešām valstīm attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās par 43 %. Kaut gan galveno eksportējošo valstu (Singapūras, Ķīnas un Omānas) cenas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā par katru ražojumu atsevišķi bija zemākas par Savienības cenām apmēram par 20 % un šo valstu importa apjomus var uzskatīt par ievērojamiem, šāds imports par zemām cenām acīmredzot neietekmēja Savienības ražošanas nozares rentabilitāti.
(119)
Viens no Savienības ražotājiem apgalvoja, ka vidējo importa cenu tendenču analīzē būtu vajadzējis ņemt vērā dažādus ražojumu veidus. Šai sakarā jāatzīmē, ka saskaņā ar standarta praksi arī cenu tendenču analīze ir jāveic, pamatojoties uz attiecīgo ražojumu, neņemot vērā katra ražojuma veida daļu. Vēl jāatzīmē, ka šai gadījumā netika izdarīti secinājumi, balstoties uz importa cenu tendencēm no trešām valstīm attiecīgajā periodā. Iepriekšminētais apgalvojums bija jānoraida.
(120)
Visi Savienības ražotāji apgalvoja, ka no Ķīnas un Omānas importē galvenokārt amoksicilīna trihidrātu veterinārai lietošanai un to būtu vajadzējis ņemt vērā, analizējot iepriekš minētās cenas. Šai sakarā jāatzīmē, ka izmeklējamais ražojums ir antibiotikas gan cilvēku, gan dzīvnieku vajadzībām. Turklāt informācija, kas paskaidroja šo apgalvojumu, nebija pamatota. Tāpēc iepriekšminētais apgalvojums bija jānoraida.
(121)
Viens no Savienības ražotājiem apšaubīja, vai amoksicilīna trihidrāta un ampicilīna trihidrāta cenu salīdzinājums pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir pareizs, ņemot vērā to, ka Eurostat dati nenošķir šos divus ražojuma veidus. Šai sakarā konstatēts, ka šo divu ražojuma veidu Savienības ražošanas nozares cenas ir ļoti līdzīgas, un bija pamats kopējam cenu salīdzinājumam.
(122)
Visi Savienības ražotāji apgalvoja, ka imports no Singapūras tika veikts, izmantojot iekšējās norēķinu cenas starp iesaistītajām pusēm. Iekļaujot šo importu, būtu sagrozītas vidējās cenas no citām trešām valstīm. Jāatzīmē, ka, neiekļaujot šo importu cenu salīdzinājumā, iepriekš minētais konstatējums par cenu samazinājuma starpību nebūtu būtiski mainījies un spēkā būtu secinājums, ka imports par zemām cenām neietekmē Savienības ražošanas nozares rentabilitāti.
5.5. Ekonomiskā situācija Savienības ražošanas nozarē
(123)
Lai noteiktu Savienības ražošanas nozares ekonomiskos rādītājus, tika konstatēts, ka būtiskai analīzei un izvērtējumam lielākā vērība jāveltī situācijai, kas dominē brīvajā tirgū, - pārdošanas apjoms un pārdošanas cenas Savienības tirgū, tirgus daļa un rentabilitāte. Kur iespējams un piemērojams, šie konstatējumi tika attiecīgi salīdzināti ar datiem par ierobežoto tirgu, lai nodrošinātu pilnīgu Savienības ražošanas nozares situācijas redzējumu.
(124)
Attiecībā uz citiem ekonomikas rādītājiem izmeklēšanā tomēr atklāja, ka tos var pamatoti izvērtēt, tikai ņemot vērā visu darbību kopumā. Produkcija (gan pašu vajadzībām, gan brīvajam tirgum), jauda, jaudas izmantojums, uzskaite, ieguldījumi, krājumi, nodarbinātība, ražīgums, algas, izaugsme un spēja piesaistīt kapitālu patiešām ir atkarīga no visas darbības kopumā, vienalga, vai produkciju izmanto pašu vajadzībām vai to pārdod brīvajā tirgū.
(125)
Pēc tam, kad no kāda Savienības ražotāja bija saņemti komentāri par faktu un apsvērumu galīgo nodošanu atklātībā, pamatojoties uz ko tika ierosināts izbeigt pārbaudes procedūru, daži no ekonomiskajiem rādītājiem sekojošajos apsvērumos ir laboti. Šīs izmaiņas nemaina secinājumu par stāvokli Savienības ražošanas nozarē.
5.5.1. Ražošanas apjoms, jauda un tās izmantojums
2007
2008
2009
PIP
Ražošanas jaudas indekss
100
100
104
107
Ražošanas indekss
100
95
96
98
Jaudas izmantošanas indekss
100
95
92
91
(126)
No 2007. līdz 2008. gadam Savienības ražošanas nozares jauda bija stabila, pirms tā no 2008. līdz 2009. gadam pieauga par 4 % un vēl par 3 procentu punktiem pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.
(127)
Tomēr ražošanas apjoms šim pieaugumam nesekoja, jo vienam no Savienības ražotājiem 2008. gadā bija neparedzētas tehniskās problēmas, un ražošanas apjoms samazinājās par 5 %, līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam tas pamazām atgriezās iepriekšējā līmenī.
(128)
Ražošanas jaudai pieaugot, vēlāk nedaudz krītoties, attiecīgajā periodā jaudas izmantošanas rādītājs nepārtraukti kritās un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā sasniedza līmeni, kas bija par 9 % zemāks nekā 2007. gadā.
5.5.2. Pārdošanas apjoms, pārdošanas cena un tirgus daļa
5.5.2.1.
Pārdošana nesaistītām personām Savienībā
2007
2008
2009
PIP
Apjoma indekss
100
97
93
99
Vidējās pārdošanas cenas indekss
100
121
104
104
Tirgus daļas indekss
100
90
79
78
(129)
Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms nesaistītām personām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija nedaudz zem 2007. gada līmeņa, 2009. gadā tas kritās par 7 % un vēlāk pieauga par sešiem procentu punktiem pārskatīšanas izmeklēšanas perioda laikā.
(130)
Savienības ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas Savienības tirgū attiecīgajā periodā palielinājās par 4 %. Vispirms 2008. gadā cenas strauji pieauga par 21 %, pēc tam, 2009. gadā, kritās par 17 procentu punktiem un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija stabilas.
(131)
Viens no Savienības ražotājiem apgalvoja, ka Indijas importa ietekme uz cenām Savienības ražošanas nozarē nav pareizi novērtēta. Pirmkārt, jau 115. apsvērumā minēts, ka nav konstatēts cenu samazinājums. Turklāt, kā minēts iepriekšējā apsvērumā, Savienības ražošanas nozares cenas attiecīgajā periodā palielinājās par 4 %. Šādos apstākļos var uzskatīt, ka Indijas importam nav negatīvas ietekmes uz situāciju Savienības ražošanas nozarē.
(132)
Pārdošanas samazinājums nesaistītām personām Savienības tirgū ietekmēja tirgus daļas attīstību, kas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā kritās par 22 procentu punktiem, salīdzinot ar 2007. gadu.
5.5.2.2.
Tirgus pašu vajadzībām Savienībā
2007
2008
2009
PIP
Apjoma indekss
100
115
122
128
Vidējās pārdošanas cenas indekss pārdošanai pašu vajadzībām
100
100
111
110
Tirgus daļas indekss
100
109
104
100
(133)
Lai gan Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms nesaistītām personām samazinājās, neskatoties uz pieaugošo pieprasījumu attiecīgajā periodā, pārdošana ierobežotā tirgū pieauga par 28 %.
(134)
Savienības ražošanas nozares tirgus daļa tirgū pašu vajadzībām 2008. gadā pieauga par 9 procentu punktiem, pēc tam tā pakāpeniski kritās līdz 2007. gada līmenim.
5.5.2.3.
Pārdošana nesaistītām personām, pārdošana tirgū pašu vajadzībām un izmantošana pašu vajadzībām
2007
2008
2009
PIP
Apjoma indekss
100
107
108
114
Tirgus daļas indekss
100
100
92
90
(135)
Savienības ražošanas nozares tirgus daļa kopumā tika aprēķināta, saskaitot brīvā un iekšējās izmantošanas tirgus apjomus Savienībā. Kaut gan šis apjoms attiecīgajā periodā pieauga par 14 %, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par 10 procentu punktiem, jo šajā periodā par 28 % pieauga tirgus patēriņš. Tas liecina, ka Savienības ražošanas nozare neguva labumu no patēriņa pieauguma.
5.5.3. Uzskaite
Krājumi
2007
2008
2009
PIP
Apjoma indekss
100
74
63
46
(136)
No 2007. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam krājumu līmenis kritās par 54 %, kas galvenokārt izskaidrojams ar pieaugušo pieprasījumu pēc izmantošanas pašu vajadzībām.
5.5.4. Rentabilitāte
5.5.4.1.
Rentabilitāte brīvajā tirgū
2007
2008
2009
PIP
Indekss
100
447
218
253
(137)
Savienības rūpniecības nozares pārdošanas rentabilitāte nesaistītām personām ES tirgū pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ievērojami uzlabojās par 153 procentu punktiem. Šo attīstību var izskaidrot ar vidējo cenu pieaugumu par 2 % un ražošanas izmaksu samazināšanos. Salīdzinot ar peļņas starpību, kas bija sasniegta pēdējās termiņa beigu izmeklēšanas pārskata izmeklēšanas periodā, peļņa pieauga par vairāk nekā 400 procentu punktiem.
(138)
Jāatzīmē, ka, izņemot 2007. gadu, Savienības ražošanas nozares peļņas līmenis pārsniedza mērķa peļņas starpību, kas bija noteikta iepriekšējā termiņa beigu pārskatīšanas izmeklēšanā, proti, 10 % (mērķa peļņa) attiecīgajā periodā.
(139)
Divi no Savienības ražotājiem apgalvoja, ka rentabilitāte nav noteikta pareizi, jo no to izmaksām bija atskaitīta saistīto piegādātāju peļņa. Šādā gadījumā konsekventa prakse ir atskaitīt to saistīto piegādātāju peļņu, kas iesaistīti izejvielu ražošanā. Šādos apstākļos šis apgalvojums tiek noraidīts.
5.5.4.2.
Rentabilitāte no pārdošanas pašu vajadzībām
2007
2008
2009
PIP
Indekss
100
55
153
151
(140)
Savienības rūpniecības nozares rentabilitāte no pārdošanas pašu vajadzībām ES tirgū pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pieauga par 51 %. Šo attīstību lielā mērā var izskaidrot ar cenu pieaugumu vidēji par 10 %. Ņemot vērā to, ka šī cenu tendence pamatojas uz iekšējām norēķinu cenām, no iepriekšminētā nevajadzētu izdarīt nozīmīgus secinājumus.
5.5.5. Ieguldījumi, ieguldījumu ienesīgums, naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu
2007
2008
2009
PIP
Ieguldījumu indekss
100
246
342
129
Ieguldījumu ienesīguma indekss
100
233
52
62
Naudas plūsmas indekss
100
236
83
107
(141)
Ieguldījumi attiecīgajā periodā palielinājās. Ieguldījumi bija saistīti ar ražošanas jaudas pieaugumu gan pašu vajadzībām, gan brīvajam tirgum.
(142)
Izmeklēšanā arī atklājās, ka attiecīgajā periodā bija samazinājušies ienākumi no ieguldījumiem, proti, no ražojuma pārdošanā iegūtās neto peļņas pirms nodokļu nomaksas, kas izteikta kā procentuālā daļa no pamatlīdzekļu neto bilances vērtības, kas attiecināma uz ražojumu.
(143)
Naudas plūsma attiecīgajā periodā pieauga par 7 %, jo rentabilitātes samazinājumu varēja kompensēt, samazinot krājumus attiecīgā perioda otrajā pusē.
5.5.6. Nodarbinātība, produktivitāte un algas
2007
2008
2009
PIP
Nodarbinātības indekss
100
106
111
109
Produktivitātes indekss
100
89
87
89
Algu indekss
100
104
106
106
(144)
Nodarbinātība attiecīgajā periodā pieauga par 9 %, kas atbilst ieguldījumiem ražošanas jaudā, turpretim vidējās algas palielinājās tikai par 6 %. Produktivitāte visumā samazinājās par 11 %, jo vienam no Savienības ražotājiem bija neparedzētas tehniskās problēmas.
5.5.7. Kompensējamo subsīdiju daudzums un atgūšanās no iepriekšējās subsidēšanas
(145)
Ņemot vērā subsidētā importa no Indijas apjomu, faktiskās subsidēšanas daudzuma ietekmi nevar uzskatīt par vērā ņemamu.
(146)
Kopš pēdējās pārskatīšanas izmeklēšanas un attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares situācija ir ievērojami uzlabojusies. Tāpēc var izdarīt secinājumu, ka Savienības ražošanas nozare ir spējusi pilnībā atgūties no iepriekšējās subsidēšanas.
5.6. Secinājums par Savienības ražošanas nozares saimniecisko stāvokli
(147)
No 2007. gada līdz pārskata izmeklēšanas periodam attiecīgā ražojuma subsidētā importa apjoms bija nenozīmīgs. Izņemot dažus kaitējuma rādītājus (tirgus daļa, ražošanas apjoms un ienākums no ieguldījumiem), lielākā daļa no kaitējuma rādītājiem attiecīgajā periodā mainījās pozitīvi, tostarp rentabilitāte (+ 153 %), pārdošanas cena (+ 4 %), pārdošanas apjoms (+ 14 %), nodarbinātība (+ 10 %) un ieguldījumi (+ 29 %). Izņemot 2007. gadu, Savienības tirgū sasniegtais peļņas līmenis pārsniedza mērķa peļņas starpību, kas bija noteikta iepriekšējā termiņa beigu pārskatīšanas izmeklēšanā, proti, 10 %. Pozitīvā tendence, ko uzrāda lielais rādītāju vairums, ir galvenokārt izskaidrojama ar Savienības ražošanas nozares uzticamību un ar ilgtermiņa attiecībām ar klientiem, ko tā attīstījusi pēdējos gados, kā arī ar cenu līmeni, ko tā spējusi izveidot tirgū.
(148)
Viens no Savienības ražotājiem apgalvoja, ka cenu un peļņas tendenču analīzē vajadzētu ņemt vērā izejvielu trūkumu 2007. un 2008. gadā. Ražotājs apgalvoja, ka izejvielu trūkuma dēļ 2008. gadā un mazākā mērā 2009. gadā bija novērojams īpašs cenu un peļņas pieaugums. Šai gadījumā, kā redzams 5.5.2.1. un 5.5.4.1. tabulā, īpašs cenu un peļņas līmenis attiecināms tikai uz 2008. gadu. Peļņas līmeni, kas sasniegts 2009. gadā un pārskata izmeklēšanas periodā, acīmredzot vairs nav ietekmējis izejvielu trūkums. Paliek spēkā 139. apsvēruma secinājums par to, ka peļņa visā attiecīgajā periodā pārsniedza mērķa peļņas līmeni.
(149)
Attiecībā uz pārdošanu ierobežotā tirgū Savienības ražošanas nozares izvēle pārdot daļu tās produkcijas ierobežotajā tirgū nodrošināja tai augstu ražošanas jaudas izmantošanas līmeni un deva iespēju Savienības ražošanas nozarei pārdalīt pastāvīgās izmaksas un būt konkurētspējīgai.
(150)
Jāsecina, ka, ņemot vērā Savienības ražošanas nozari raksturojošo rādītāju pozitīvo attīstību, uzskatāms, ka attiecīgajā periodā tai netika nodarīts būtisks kaitējums.
5.7. Subsidētā importa ietekme
(151)
Ņemot vērā to, ka attiecīgajā periodā Savienībā importēja nelielu attiecīgā ražojuma apjomu, subsidētais imports neietekmēja Savienības ražošanas nozares rezultātus. Pamatojoties uz iepriekš minēto, uzskatāms, ka ražošanas nozare attiecīgajā periodā nav cietusi būtisku kaitējumu.
6. KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
(152)
Jāatgādina, ka Savienības ražošanas nozarei attiecīgajā periodā netika nodarīts būtisks kaitējums, jo lielākā daļa no kaitējuma rādītājiem šajā periodā uzrādīja pozitīvas tendences. Ievērojot pamatregulas 18. panta 2. punktu, tika pārbaudīts, vai spēkā esošo pasākumu termiņa izbeigšanās radītu iespējamību, ka kaitējums atkārtosies.
6.1. Attiecīgās valsts rezerves jauda
(153)
Izmeklēšanā konstatēja, ka jaudas izmantojums trīs Indijas ražotājiem, kas sadarbojās, sasniedza ļoti augstu līmeni pārskata izmeklēšanas periodā. Pamatojoties uz minēto, rezerves jaudas, kuras varētu novirzīt uz Savienības tirgu, atsakoties no pasākumiem, šķiet, ir ierobežotas.
(154)
Pēc informācijas nodošanas atklātībā vairāki Savienības ražotāji apgalvoja, ka Indijā ir lielas jaudas rezerves un ka Indijas ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, jaudas izmantošanas rādītājs neatspoguļo situāciju Indijas nozarē visumā. Viens no Savienības ražotājiem pat apgalvoja, ka septiņu vadošo Indijas eksportētāju rezerves jauda attiecas uz apjomiem, kas ir daudz lielāki par Savienības brīvā tirgus patēriņu.
(155)
Šai gadījumā vispirms jāuzsver, ka trīs Indijas ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, jaudas izmantošanas rādītājs bija svērtais vidējais aprēķins, kas pamatojās uz pārbaudītiem datiem un kas īpaši bija saistīts ar attiecīgo produktu. Turklāt šie trīs ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, bija lielražotāji, kas ir septiņu Indijas eksportētāju skaitā, kurus prasītājs nosauca par “vadošajiem”. Tieši otrādi, Savienības ražotāju iesniegtie dati par šo septiņu Indijas ražotāju rezerves jaudu galvenokārt pamatojās uz “tirgus zināšanām”, un tos nevarēja pamatot ar faktiskiem pierādījumiem, kaut gan tas bija konkrēti norādīts. Tāpēc šī informācija netika ņemta vērā, un, pamatojoties uz pieejamajiem pārbaudāmajiem datiem, tika konstatēts, ka rezerves jauda Indijā, visticamāk, ir ierobežota.
6.2. Indijas ražotāju eksportētāju eksporta politika
(156)
Pamatojoties uz Indijas oficiālās statistikas datiem, tika konstatēts, ka cenas eksporta pārdevumiem desmit galvenajiem Indijas eksporta tirgiem bija vidēji apmēram par 20 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares pārdevumu cenas Savienības tirgū pārskata izmeklēšanas periodā. Šīs Indijas eksporta cenas atbilst citu galveno Savienības tirgus dalībnieku cenām, kā paskaidrots 119. apsvērumā. Konstatēja, ka zemu cenu importam no šīm citām valstīm attiecīgajā periodā nav negatīvas ietekmes uz Savienības ražošanas nozares rezultātiem. Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, Indijas eksporta cenas nevarētu kaitēt Savienības ražošanas nozarei, jo tā jau konkurē ar citām eksportējošām valstīm ar tādu pašu cenu veidošanas praksi un nozare necieš būtisku kaitējumu.
(157)
Divi Savienības ražotāji izteica viedokli, ka gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, Indijas ražotāji eksportu, kas pašlaik tiek pārdots citos tirgos, novirzītu uz Savienību, ņemot vērā Savienības tirgus cenu pievilcību. Pirmkārt, jāatzīmē, ka gadījumā, ja Indijas ražotāji novirzītu eksportu uz Savienību, tiem vajadzētu konkurēt ar citām trešām valstīm, kuras jau eksportē ievērojamus daudzumus uz Savienību. Otrkārt, kā minēts 119. apsvērumā, ir secināts, ka imports no trešām valstīm par cenām, kas līdzīgas Indijas eksporta cenām uz citiem tirgiem, nav ietekmējušas Savienības ražošanas nozares rezultātus. Pamatojoties uz minēto, uzskata, ka gadījumā, ja Indijas eksporta daudzumi uz ES palielinātos un cenas būtu līdzīgas cenām citos eksporta tirgos, Savienības ražošanas nozare neciestu būtisku kaitējumu.
(158)
Divi Savienības ražotāji arī apgalvoja, ka tādēļ, ka ASV ir importa aizliegumi konkrētām Indijas antibiotiku rūpnīcām, uz Savienības tirgu var tikt novirzīti papildu daudzumi. Tomēr šai gadījumā paliek spēkā iepriekšējā apsvērumā izteiktie secinājumi par iespējamu eksporta novirzīšanu.
6.3. Tirgus pašu vajadzībām
(159)
Neskatoties uz to, ka attiecīgajā periodā tirgus pašu vajadzībām aptvēra 50 līdz 60 % no Savienības ražošanas nozares tirgus pašu vajadzībām un brīvā tirgus, tajā pašā laikā patēriņš Savienības ražošanas nozares tirgū pašu vajadzībām pieauga par vairāk nekā 20 %. Ņemot vērā šā tirgus raksturu un apmērus, uzskata, ka gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, tirgu izmantošanai pašu vajadzībām neietekmētu iespējamais Indijas eksporta pieaugums un tas turpinātu nodrošināt augstas jaudas izmantošanas rādītājus un apjomradītos ietaupījumus Savienības ražošanas nozarei.
6.4. Secinājums par kaitējuma atkārtošanās iespējamību
(160)
Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, tika secināts, ka gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, subsidētais imports no Indijas neradītu būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, jo lielākā daļa no kaitējuma rādītājiem attiecīgajā periodā uzrādīja pozitīvas tendences, neskatoties uz ievērojamu un pieaugošu citu valstu importu, kura cenas bija līdzīgas Indijas eksportam uz citām valstīm. Tāpēc tika secināts, ka gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, būtisks kaitējums neatkārtotos.
7. SAVIENĪBAS INTERESES
(161)
Viens no Savienības ražotājiem apgalvoja, ka būtu vajadzējis veikt Savienības interešu pārbaudes analīzi. Tā kā bija secināts, ka nav iespējama kaitējuma atkārtošanās, Savienības interešu pārbaude nav vajadzīga. Šādos apstākļos šis apgalvojums tiek noraidīts.
8. ĪPAŠĀ UZRAUDZĪBA
(162)
Ņemot vērā secinājumu par subsidēšanas turpināšanās iespējamību, kā minēts 100. apsvērumā, un tās ietekmi uz tirdzniecības plūsmām nākotnē, Komisija uzraudzīs attiecīgā ražojuma importa apjomu. Ja šajos daudzumos notiktu izmaiņas, Komisija apsvērs, kādi pasākumi jāveic.
(163)
Uzraudzība nebūs ilgāka par diviem gadiem pēc šīs regulas publicēšanas.
9. IZBEIGŠANA
(164)
Ņemot vērā šīs pārskatīšanas izmeklēšanas rezultātus, uzskata par lietderīgu atcelt kompensācijas maksājumu konkrētu Indijas izcelsmes plaša spektra antibiotiku importam.
(165)
Ieinteresētās personas tika informētas par būtiskiem faktiem un apsvērumiem, ar ko pamatots Komisijas lēmums izbeigt izmeklēšanu, un tām bija iespēja iesniegt komentārus. Saņemtie komentāri tika iztirzāti šā dokumenta attiecīgajās iedaļās un nebija tādi, kuru dēļ būtu jāmaina iepriekšminētie secinājumi,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Ar šo izbeidz termiņa beigu pārskatīšanu attiecībā uz kompensācijas maksājumu par noteiktām importētām Indijas izcelsmes plaša spektra antibiotikām, kuras patlaban klasificē ar KN kodu ex29411000 un ex29419000, kas tika uzsākta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 597/2009 18. panta 2. punktu, un atceļ spēkā esošos pasākumus Indijas izcelsmes importam.
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2011. gada 4. augustā