ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 26. července 2010
o organizaci a fungování Evropské služby pro vnější činnost
(2010/427/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 27 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu,
s ohledem na souhlas Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Účelem tohoto rozhodnutí je stanovit organizaci a fungování Evropské služby pro vnější činnost (dále jen „ESVČ“), funkčně nezávislé instituce Unie pod vedením vysokého představitele zřízené podle čl. 27 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) ve znění Lisabonské smlouvy. Toto rozhodnutí a zejména odkaz na pojem „vysoký představitel“ budou vykládány v souladu s jednotlivými úkoly vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku podle článku 18 Smlouvy o EU.
(2)
V souladu s čl. 21 odst. 3 druhým pododstavcem Smlouvy o EU bude Unie dbát na soudržnost mezi jednotlivými oblastmi své vnější činnosti a mezi těmito oblastmi a svými ostatními politikami. Rada a Komise, jimž bude nápomocen vysoký představitel, budou tuto soudržnost zajišťovat a za tímto účelem spolupracovat.
(3)
ESVČ bude vysokému představiteli, který je zároveň místopředsedou Komise a předsedou Rady pro zahraniční věci, poskytovat podporu při plnění jeho pověření k vedení společné zahraniční a bezpečnostní politiky Unie a k zajišťování soudržnosti vnější činnosti Unie, jak je uvedeno zejména v článcích 18 a 27 Smlouvy o EU. ESVČ bude podporovat vysokého představitele při jeho působení jako předsedy Rady pro zahraniční věci, aniž jsou dotčeny běžné úkoly generálního sekretariátu Rady. ESVČ bude vysokého představitele rovněž podporovat při jeho působení jako místopředsedy Komise pověřeného úkoly, které Komisi příslušejí v oblasti vnějších vztahů, a při koordinaci dalších hledisek vnější činnosti Unie, aniž jsou dotčeny běžné úkoly útvarů Komise.
(4)
ESVČ by měla v rámci svého příspěvku k programům vnější spolupráce Unie usilovat o zajištění toho, aby tyto programy plnily cíle vnější činnosti podle článku 21 Smlouvy o EU, a zejména odst. 2 písm. d) uvedeného článku, a aby dodržovaly cíle rozvojové politiky Unie v souladu s článkem 208 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“). V této souvislosti by ESVČ měla rovněž prosazovat plnění cílů Evropského konsensu o rozvoji (1) a Evropského konsensu o humanitární pomoci (2).
(5)
Jak vyplývá z Lisabonské smlouvy, ESVČ musí být provozuschopná co nejdříve po vstupu uvedené smlouvy v platnost, aby bylo možné provádět její ustanovení.
(6)
Evropský parlament bude plně zastávat svou úlohu v oblasti vnější činnosti Unie, včetně svých funkcí politické kontroly, jak stanoví čl. 14 odst. 1 Smlouvy o EU, jakož i v legislativních a rozpočtových záležitostech, jak je stanoveno ve Smlouvách. V souladu s článkem 36 Smlouvy o EU bude vysoký představitel také pravidelně konzultovat Evropský parlament ohledně hlavních hledisek a základních voleb společné zahraniční a bezpečnostní politiky a zajistí, aby názory Evropského parlamentu byly náležitě brány v úvahu. ESVČ bude vysokému představiteli v tomto ohledu nápomocna. Je třeba přijmout zvláštní opatření v souvislosti s přístupem členů Evropského parlamentu k utajovaným dokumentům a informacím v oblasti společné zahraniční a bezpečnostní politiky. Do přijetí těchto opatření se použijí stávající ustanovení interinstitucionální dohody ze dne 20. listopadu 2002 mezi Evropským parlamentem a Radou o přístupu Evropského parlamentu k citlivým informacím Rady v oblasti bezpečnostní a obranné politiky (3).
(7)
Vysoký představitel nebo jeho zástupce by měli plnit povinnosti stanovené ve zřizovacích aktech Evropské obranné agentury (4), Satelitního střediska Evropské unie (5), Ústavu Evropské unie pro studium bezpečnosti (6) a Evropské bezpečnostní a obranné školy (7). ESVČ by měla těmto subjektům poskytovat podporu, kterou dosud zajišťoval generální sekretariát Rady.
(8)
Je třeba přijmout ustanovení týkající se zaměstnanců ESVČ a jejich náboru, pokud jsou nezbytná pro stanovení organizace a fungování ESVČ. Zároveň je třeba v souladu s článkem 336 Smlouvy o fungování EU přijmout nezbytné změny služebního řádu úředníků Evropských společenství a pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství (8) (dále jen „služební řád“ a „pracovní řád“), aniž je dotčen článek 298 Smlouvy o fungování EU. Pokud jde o záležitosti týkající se jejích zaměstnanců, měla by být ESVČ chápána jako orgán ve smyslu služebního řádu a pracovního řádu. Vysoký představitel bude orgánem oprávněným ke jmenování v případě jak úředníků, pro něž platí služební řád, tak i zaměstnanců, pro něž platí pracovní řád. Počet úředníků a zaměstnanců ESVČ bude každý rok stanoven v rámci rozpočtového procesu a bude zohledněn v plánu pracovních míst.
(9)
Zaměstnanci ESVČ by měli plnit své povinnosti a jednat výhradně v zájmu Unie.
(10)
Nábor zaměstnanců by měl probíhat na základě kvalit a při současném zajištění odpovídající zeměpisné rovnováhy a vyváženého zastoupení žen a mužů. Mezi zaměstnanci ESVČ by měli být významným způsobem zastoupeni státní příslušníci všech členských států. Přezkum stanovený na rok 2013 by se měl týkat i této otázky a v případě potřeby zahrnovat návrhy na dodatečná konkrétní opatření k nápravě případné nerovnováhy.
(11)
V souladu s čl. 27 odst. 3 Smlouvy o EU budou ESVČ tvořit úředníci generálního sekretariátu Rady, úředníci Komise, jakož i personál vyslaný z diplomatických služeb členských států. Za tímto účelem se příslušné oddělení a funkce generálního sekretariátu Rady a Komise převedou pod ESVČ spolu s úředníky a dočasnými zaměstnanci, kteří zastávají místa v těchto odděleních nebo v souvislosti s těmito funkcemi. Do 1. července 2013 bude ESVČ provádět nábor zaměstnanců výhradně z řad úředníků generálního sekretariátu Rady a Komise, jakož i zaměstnanců diplomatických služeb členských států. Po tomto dni by měli mít možnost ucházet se o volná místa v ESVČ všichni úředníci a ostatní zaměstnanci Evropské unie.
(12)
ESVČ může ve zvláštních případech využít specializovaných vyslaných odborníků členských států (dále jen „vyslaní odborníci“), kteří budou podléhat pravomoci vysokého představitele. Vyslaní odborníci na místech v ESVČ nebudou započítáváni do jedné třetiny personálu, který by měl být tvořen zaměstnanci z členských států, poté co ESVČ dosáhne plného početního stavu. Jejich převedení při zřizování ESVČ nebude automatické a bude provedeno se souhlasem orgánů jejich členského státu původu. Dnem skončení platnosti smlouvy vyslaného odborníka převedeného pod ESVČ podle článku 7 se daná funkce změní na místo pro dočasného zaměstnance v případech, kdy funkce vykonávaná vyslaným odborníkem odpovídá funkci běžně vykonávané zaměstnanci funkční skupiny AD, je-li nezbytné místo k dispozici v plánu pracovních míst.
(13)
Komise a ESVČ se dohodnou na podmínkách vydávání pokynů Komise delegacím. Tyto podmínky by měly zejména stanovit, že vydá-li Komise delegaci pokyn, poskytne současně jeho kopii vedoucímu delegace a ústředí ESVČ.
(14)
Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (9) (dále jen „finanční nařízení“), by mělo být upraveno tak, aby ESVČ byla uvedena v jeho článku 1 a v rozpočtu Unie jí byl vyhrazen zvláštní oddíl. V souladu s platnými pravidly bude, stejně jako v případě jiných orgánů, část výroční zprávy Účetního dvora vyhrazena i ESVČ, která na zprávu vždy vypracuje odpověď. Na ESVČ se budou vztahovat postupy týkající se udělení absolutoria, které jsou stanoveny v článku 319 Smlouvy o fungování EU a v článcích 145 až 147 finančního nařízení. Vysoký představitel poskytne Evropskému parlamentu veškerou podporu nezbytnou k výkonu pravomoci, kterou Evropský parlament disponuje jako orgán udělující absolutorium. Za plnění provozního rozpočtu bude v souladu s článkem 317 Smlouvy o fungování EU odpovědná Komise. Rozhodnutí mající finanční dopad budou zejména v souladu s povinnostmi stanovenými v hlavě IV finančního nařízení, zvláště v článcích 64 až 68 o odpovědnosti účastníků finančních operací a v článku 75 o výdajových operacích.
(15)
Zřízení Evropské služby pro vnější činnost by se mělo řídit zásadou efektivnosti nákladů, jejímž cílem je rozpočtová neutralita. Za tímto účelem se budou muset uplatnit přechodná opatření a postupně budovat kapacita. Je třeba zabránit zbytečnému zdvojování úkolů, funkcí a zdrojů s dalšími strukturami. Měly by se využít všechny příležitosti k racionalizaci.
Rovněž bude zapotřebí řady dalších míst pro dočasné zaměstnance z členských států, přičemž tato místa budou muset být financována v rámci stávajícího víceletého finančního rámce.
(16)
Pro činnosti ESVČ a její zaměstnance by měla být stanovena pravidla v oblasti bezpečnosti, ochrany utajovaných informací a transparentnosti.
(17)
Připomíná se, že se na ESVČ, její úředníky a ostatní zaměstnance, kterých se týká služební nebo pracovní řád, bude vztahovat Protokol o výsadách a imunitách Evropské unie.
(18)
Evropská unie a Evropské společenství pro atomovou energii mají i nadále jeden institucionální rámec. Je proto nezbytně nutné zajistit soudržnost v oblasti jejich vnějších vztahů a umožnit delegacím Unie zastupování Evropského společenství pro atomovou energii ve třetích zemích a mezinárodních organizacích.
(19)
Vysoký představitel by měl do konce první poloviny roku 2013 provést přezkum organizace a fungování ESVČ, jenž bude případně doplněn o návrhy na revizi tohoto rozhodnutí. Tato revize by měla být přijata nejpozději na počátku roku 2014,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Povaha a oblast působnosti
1. Tímto rozhodnutím se stanoví organizace a fungování Evropské služby pro vnější činnost (dále jen „ESVČ“).
2. ESVČ má sídlo v Bruselu, je funkčně nezávislou institucí Evropské unie oddělenou od generálního sekretariátu Rady a Komise a má právní způsobilost nezbytnou pro plnění svých úkolů a dosahování stanovených cílů.
3. ESVČ vede vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“).
4. ESVČ sestává z ústředí a z delegací Unie ve třetích zemích a při mezinárodních organizacích.
Článek 2
Úkoly
1. ESVČ poskytuje vysokému představiteli podporu při plnění jeho úkolů, jež vyplývají zejména z článků 18 a 27 Smlouvy o EU:
-
při plnění jeho úkolu vést společnou zahraniční a bezpečnostní politiku Evropské unie, včetně společné bezpečnostní a obranné politiky, přispívat svými návrhy k vytváření této politiky, kterou provádí jako zmocněnec Rady, a zajišťovat soudržnost vnější činnosti Unie,
-
při jeho působení jako předseda Rady pro zahraniční věci, aniž jsou dotčeny běžné úkoly generálního sekretariátu Rady,
-
při jeho působení jako místopředseda Komise pověřený úkoly, které Komisi příslušejí v oblasti vnějších vztahů, a při koordinaci dalších hledisek vnější činnosti Unie, aniž jsou dotčeny běžné úkoly útvarů Komise.
2. ESVČ je nápomocna předsedovi Evropské rady, předsedovi Komise a Komisi při výkonu jejich funkcí v oblasti vnějších vztahů.
Článek 3
Spolupráce
1. ESVČ podporuje diplomatické služby členských států, generální sekretariát Rady a útvary Komise a spolupracuje s nimi s cílem zajistit soudržnost mezi jednotlivými oblastmi vnější činnosti Unie a mezi těmito oblastmi a ostatními politikami Unie.
2. ESVČ a útvary Komise při výkonu svých příslušných funkcí vzájemně konzultují veškeré otázky související s vnější činností Unie, s výjimkou záležitostí v rámci společné bezpečnostní a obranné politiky. ESVČ se účastní přípravných prací a postupů souvisejících s akty, jež Komise v této oblasti připravuje.
Tento odstavec se použije v souladu s hlavou V kapitolou 1 Smlouvy o EU a s článkem 205 Smlouvy o fungování EU.
3. ESVČ může s příslušnými útvary generálního sekretariátu Rady, Komise nebo jiných úřadů nebo interinstitucionálních subjektů Unie uzavírat ujednání na úrovni útvarů.
4. ESVČ poskytuje ostatním orgánům a institucím Unie, zejména Evropskému parlamentu, náležitou podporu a vhodným způsobem s nimi spolupracuje. Rovněž může podle potřeby využívat podpory těchto orgánů a institucí, včetně agentur, a spolupráce s nimi. Interní auditor ESVČ bude spolupracovat s interním auditorem Komise, aby byla zajištěna soudržná politika auditu, a to se zvláštním zřetelem k odpovědnosti Komise za operační výdaje. Dále ESVČ v souladu s nařízením (ES) č. 1073/1999 (10) spolupracuje s Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF). Zejména pak v souladu s požadavkem stanoveným v uvedeném nařízení neprodleně přijme rozhodnutí o podmínkách vedení vnitřního vyšetřování. Jak je v uvedeném nařízení stanoveno, členské státy, v souladu s vnitrostátními předpisy, a orgány poskytují zaměstnancům OLAF při plnění jejich úkolů nezbytnou pomoc.
Článek 4
Ústředí ESVČ
1. ESVČ řídí výkonný generální tajemník jednající pod vedením vysokého představitele. Výkonný generální tajemník přijímá veškerá opatření nezbytná k zajištění řádného chodu ESVČ, včetně jejího správního a rozpočtového řízení. Zajišťuje účinnou koordinaci mezi jednotlivými odděleními ústředí i ve vztahu k delegacím Unie.
2. Výkonnému generálnímu tajemníkovi jsou nápomocni dva náměstci generálního tajemníka.
3. Ústředí ESVČ se člení na generální ředitelství.
a)
K těm zejména patří
-
několik generálních ředitelství zahrnujících zeměpisné sekce, jež pokrývají všechny země a regiony světa, a mnohostranné a tematické sekce. Tato oddělení v případě potřeby koordinují svou činnost s generálním sekretariátem Rady a s příslušnými útvary Komise,
-
generální ředitelství pro správní, personální, rozpočtové a bezpečnostní otázky a pro otázky komunikačních a informačních systémů, které svou činnost vykonává v rámci struktury ESVČ řízené výkonným generálním tajemníkem. Vysoký představitel v souladu s běžnými náborovými postupy jmenuje generálního ředitele pro rozpočet a správu, který vykonává svou činnost pod vedením vysokého představitele. Vysokému představiteli odpovídá za řízení správy a vnitřní rozpočtové řízení ESVČ. Dodržuje stejné rozpočtové linie a správní pravidla jako ty, jež jsou použitelné pro část oddílu III rozpočtu Unie spadající do okruhu 5 víceletého finančního rámce,
-
ředitelství pro řešení krizí a pro plánování, útvar schopnosti civilního plánování a provádění, Vojenský štáb Evropské unie a Situační středisko Evropské unie, pod přímým vedením a v rámci zodpovědnosti vysokého představitele, které jsou v souladu se Smlouvou vysokému představiteli nápomocny při vedení společné zahraniční a bezpečnostní politiky Unie, přičemž v souladu s článkem 40 Smlouvy o EU dbají ostatních pravomocí Unie.
Přitom musí být respektována specifika uvedených struktur, jakož i zvláštní povaha jejich úkolů, náboru a postavení jejich zaměstnanců.
Mezi všemi strukturami ESVČ musí být zajištěna plná koordinace.
b)
Ústředí ESVČ zahrnuje rovněž
-
oddělení pro plánování strategických politik,
-
právní oddělení pod správním vedením výkonného generálního tajemníka, které úzce spolupracuje s právními službami Rady a Komise,
-
oddělení pro interinstitucionální vztahy, informování a veřejnou diplomacii, vnitřní audit a inspekce a ochranu osobních údajů.
4. Vysoký představitel určí předsedy přípravných orgánů Rady, jimž předsedá zástupce vysokého představitele, včetně předsedy Politického a bezpečnostního výboru, v souladu s podmínkami uvedenými v příloze II rozhodnutí Rady 2009/908/EU ze dne 1. prosince 2009, kterým se stanoví prováděcí opatření k rozhodnutí Evropské rady o výkonu předsednictví Rady, a o předsednictví přípravných orgánů Rady (11).
5. V případě potřeby poskytují ESVČ a vysokému představiteli podporu generální sekretariát Rady a příslušná oddělení Komise. Za tímto účelem mohou ESVČ, generální sekretariát Rady a příslušná oddělení Komise uzavírat ujednání na úrovni útvarů.
Článek 5
Delegace Unie
1. Rozhodnutí o otevření nebo uzavření delegace přijímá vysoký představitel po dohodě s Radou a Komisí.
2. Každou delegaci Unie vede její vedoucí.
Vedoucí delegace je nadřízen všem zaměstnancům delegace bez ohledu na jejich postavení a řídí veškerou činnost delegace. Odpovídá vysokému představiteli za celkový chod delegace a za zajištění koordinace všech činností Unie.
Personál delegací zahrnuje pracovníky ESVČ, a pokud je to vhodné z hlediska provádění rozpočtu Unie a jejích politik, jež nespadají do pravomoci ESVČ, také pracovníky Komise.
3. Vedoucí delegace přijímá od vysokého představitele a ESVČ pokyny a odpovídá za jejich provedení.
Komise může v oblastech, v nichž vykonává pravomoci, které jí byly svěřeny Smlouvami, v souladu s čl. 221 odst. 2 Smlouvy o fungování EU rovněž vydávat pokyny pro delegace, jež jsou prováděny v rámci celkové odpovědnosti vedoucího delegace.
4. Byl-li k tomu vedoucí delegace zmocněn Komisí, rozhoduje v souladu s finančním nařízením o využití provozních finančních prostředků souvisejících s projekty Unie v příslušné třetí zemi.
5. Provoz každé delegace pravidelně vyhodnocuje výkonný generální tajemník ESVČ; součástí hodnocení jsou finanční a správní audity. Výkonný generální tajemník ESVČ může k tomuto účelu požádat, aby mu byla nápomocna příslušná oddělení Komise. Vedle vnitřních opatření ESVČ vykonává v souladu s nařízením (ES) č. 1073/1999 své pravomoci i OLAF, a to zejména přijímáním opatření proti podvodům.
6. Vysoký představitel uzavře s hostitelskou zemí, mezinárodní organizací nebo příslušnou třetí zemí nezbytná ujednání. Vysoký představitel přijme zejména opatření nezbytná k zajištění toho, aby hostitelské státy poskytly pro delegace Unie, jejich pracovníky a jejich majetek stejné výsady a imunity jako ty, jež jsou uvedeny ve Vídeňské úmluvě o diplomatických stycích ze dne 18. dubna 1961.
7. Delegace Unie mají v rámci kontaktů s mezinárodními organizacemi nebo třetími zeměmi, u nichž jsou pověřeny, oprávnění provádět úkony na žádost jiných orgánů Unie, zejména Evropského parlamentu.
8. Vedoucí delegace má pravomoc zastupovat Unii v zemi, v níž je delegace pověřena, a to zejména při uzavírání smluv a účasti v soudních řízeních.
9. Delegace Unie úzce spolupracují a sdílejí informace s diplomatickými službami členských států.
10. V souladu s čl. 35 třetím pododstavcem Smlouvy o EU a na žádost členských států poskytují delegace Unie členským státům podporu v jejich diplomatických stycích a při poskytování konzulární ochrany občanům Unie ve třetích zemích, přičemž tato podpora je z hlediska zdrojů neutrální.
Článek 6
Personál
1. Tento článek, s výjimkou odstavce 3, se použije, aniž jsou dotčeny služební řád úředníků Evropských společenství a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství, včetně jejich změn provedených v souladu s článkem 336 Smlouvy o fungování EU za účelem jejich přizpůsobení potřebám ESVČ.
2. Personál ESVČ tvoří úředníci a ostatní zaměstnanci Evropské unie, včetně zaměstnanců pocházejících z diplomatických služeb členských států, kteří jsou jmenováni jako dočasní zaměstnanci.
Na tyto zaměstnance se vztahuje služební řád a pracovní řád.
3. Je-li to nezbytné, může ESVČ ve zvláštních případech využít omezeného počtu specializovaných vyslaných odborníků.
Vysoký představitel přijme pravidla odpovídající pravidlům stanoveným v rozhodnutí Rady 2003/479/ES ze dne 16. června 2003 o pravidlech pro národní odborníky a vojenský personál přidělený do generálního sekretariátu Rady (12), podle kterých budou vyslaní odborníci přidělováni k ESVČ za účelem poskytnutí specializovaných odborných znalostí.
4. Zaměstnanci ESVČ plní své povinnosti a jednají výhradně v zájmu Unie. Aniž je dotčen čl. 2 odst. 1 třetí odrážka, čl. 2 odst. 2 a čl. 5 odst. 3, nesmějí vyžadovat ani přijímat pokyny od žádné vlády, orgánu, organizace nebo osoby mimo ESVČ ani od jiného subjektu nebo osoby, než je vysoký představitel. V souladu s čl. 11 druhým pododstavcem služebního řádu nesmějí zaměstnanci ESVČ přijmout žádnou úplatu jakéhokoli druhu od zdroje mimo ESVČ.
5. Pravomoci svěřené orgánu oprávněnému ke jmenování na základě služebního řádu a orgánu oprávněnému uzavírat smlouvy na základě pracovního řádu vykonává vysoký představitel, který může tyto pravomoci přenést v rámci ESVČ.
6. Nábor zaměstnanců do ESVČ probíhá na základě kvalit při současném zajištění odpovídající zeměpisné rovnováhy a vyváženého zastoupení žen a mužů. Mezi zaměstnanci ESVČ musí být významným způsobem zastoupeni státní příslušníci všech členských států. Přezkum podle čl. 13 odst. 3 by se měl týkat i této otázky a v případě potřeby zahrnovat návrhy na dodatečná konkrétní opatření k nápravě případné nerovnováhy.
7. Úředníci Unie a dočasní zaměstnanci pocházející z diplomatických služeb členských států mají stejná práva a stejné povinnosti a je s nimi zacházeno stejným způsobem, zejména pokud jde o jejich způsobilost k výkonu všech funkcí za stejných podmínek. Pokud jde o přidělování úkolů ve všech oblastech činností a politik prováděných ESVČ, nerozlišuje se mezi dočasnými zaměstnanci pocházejícími z diplomatických služeb členských států a úředníky Unie. V souladu s finančním nařízením členské státy podporují Unii při uplatňování finanční odpovědnosti vůči dočasným zaměstnancům ESVČ pocházejícím z diplomatických služeb členských států, jež vyplývá z odpovědnosti podle článku 66 finančního nařízení.
8. Vysoký představitel stanoví postupy pro výběrová řízení pro nábor zaměstnanců ESVČ, která musí probíhat transparentním způsobem na základě kvalit jednotlivých uchazečů s cílem zajistit služby zaměstnanců s nejvyšší úrovní způsobilosti, výkonnosti a bezúhonnosti a zároveň zajistit odpovídající zeměpisnou rovnováhu a vyvážené zastoupení žen a mužů, potřebné významné zastoupení státních příslušníků ze všech členských států mezi zaměstnanci ESVČ. Náboru zaměstnanců na volná místa v ESVČ se účastní zástupci členských států, generálního sekretariátu Rady a Komise.
9. Po dosažení plného početního stavu ESVČ by zaměstnanci z členských států uvedení v odst. 2 prvním pododstavci měli představovat alespoň jednu třetinu všech zaměstnanců ESVČ na úrovni AD. Obdobně by stálí úředníci Unie měli představovat alespoň 60 % všech zaměstnanců ESVČ na úrovni AD, a to včetně zaměstnanců pocházejících z diplomatických služeb členských států, kteří se v souladu se služebním řádem stali úředníky Unie. Vysoký představitel každý rok předkládá Evropskému parlamentu a Radě zprávu o obsazení míst v ESVČ.
10. Vysoký představitel stanoví pravidla mobility s cílem zajistit vysokou úroveň pracovní mobility zaměstnanců ESVČ. Na zaměstnance uvedené v čl. 4 odst. 3 písm. a) třetí odrážce se vztahují zvláštní podmínky. V zásadě všichni zaměstnanci ESVČ jsou pravidelně přidělováni k delegacím Unie. Vysoký představitel stanoví pro tento účel vhodná pravidla.
11. Každý členský stát v souladu s platnými vnitrostátními právními předpisy poskytne svým úředníkům, kteří se stali dočasnými zaměstnanci ESVČ, záruku okamžitého návratu na původní působiště po skončení jejich služby v ESVČ. V souladu s článkem 50b pracovního řádu nesmí délka této služby přesahovat osm let, s výjimkou případů, kdy je prodloužena za výjimečných okolností a v zájmu služby o nejvýše dva roky.
Úředníci Unie, kteří pracují v ESVČ, mají právo ucházet se o místo v orgánu, ve kterém byli původně zaměstnáni, za stejných podmínek jako interní uchazeči.
12. Budou přijata vhodná opatření s cílem poskytnout zaměstnancům ESVČ náležitou společnou odbornou přípravu, která bude vycházet zejména z existujících postupů a struktur na úrovni jednotlivých členských států i Unie. Vysoký představitel přijme za tímto účelem do jednoho roku od vstupu tohoto rozhodnutí v platnost vhodná opatření.
Článek 7
Přechodná ustanovení týkající se personálu
1. Příslušná oddělení a funkce generálního sekretariátu Rady a Komise, jejichž seznam je uveden v příloze, se převádějí pod ESVČ. Úředníci a dočasní zaměstnanci zastávající místa v odděleních nebo funkce, jež jsou uvedeny na seznamu v příloze, jsou převedeni pod ESVČ. Výše uvedené se vztahuje obdobně rovněž na smluvní a místní zaměstnance pracující v těchto odděleních a funkcích. Vyslaní odborníci, kteří pracují v těchto odděleních a funkcích, jsou se souhlasem orgánů členského státu původu rovněž převedeni pod ESVČ.
Tato převedení nabývají účinku dnem 1. ledna 2011.
Vysoký představitel přidělí v souladu se služebním řádem každému úředníkovi převedenému pod ESVČ místo v rámci jeho funkční skupiny, které odpovídá jeho třídě.
2. Nábor zaměstnanců na místa převedená pod ESVČ probíhající ke dni vstupu tohoto rozhodnutí v platnost je uskutečňován podle dosud platných postupů: je prováděn a dokončen pod vedením vysokého představitele a v souladu s oznámeními o volných místech a platnými pravidly podle služebního a pracovního řádu.
Článek 8
Rozpočet
1. Úkoly schvalující osoby pro oddíl souhrnného rozpočtu Evropské unie týkající se ESVČ jsou přenášeny v souladu s článkem 59 finančního nařízení. Vysoký představitel přijímá vnitřní pravidla pro řízení rozpočtových linií souvisejících se správou. Operační výdaje zůstávají zařazeny v oddíle rozpočtu, který se týká Komise.
2. ESVČ vykonává své pravomoci v souladu s finančním nařízením vztahujícím se na souhrnný rozpočet Evropské unie a v mezích prostředků, které jí byly přiděleny.
3. Při sestavování odhadů správních výdajů ESVČ konzultuje vysoký představitel komisaře příslušného pro rozvojovou politiku a komisaře příslušného pro politiku sousedství ohledně jejich působnosti.
4. V souladu s čl. 314 odst. 1 Smlouvy o fungování EU sestavuje ESVČ předběžný odhad svých výdajů na příští rozpočtový rok. Komise shrne tyto odhady do návrhu rozpočtu, jenž může obsahovat odlišné odhady. Komise může návrh rozpočtu měnit v souladu s čl. 314 odst. 2 Smlouvy o fungování EU.
5. V zájmu zajištění transparentnosti rozpočtu v oblasti vnější činnosti Unie předloží Komise rozpočtovému orgánu spolu s návrhem souhrnného rozpočtu Evropské unie pracovní dokument, který bude obsahovat komplexní přehled všech výdajů spojených s vnější činností Unie.
6. Na ESVČ se vztahují postupy týkající se udělení absolutoria, které jsou stanoveny v článku 319 Smlouvy o fungování EU a v článcích 145 až 147 finančního nařízení. ESVČ bude v této souvislosti plně spolupracovat s orgány zapojenými do postupů týkajících se udělení absolutoria a v případě potřeby poskytne další nezbytné informace, a to i prostřednictvím účasti na zasedáních příslušných orgánů.
Článek 9
Nástroje pro vnější činnost a programování v rámci vnější činnosti
1. Za řízení programů vnější spolupráce Unie odpovídá Komise, aniž jsou dotčeny úlohy Komise a ESVČ při programování podle následujících odstavců.
2. Vysoký představitel zajišťuje celkovou politickou koordinaci vnější činnosti Unie, její jednotnost, soudržnost a účinnost, zejména prostřednictvím těchto nástrojů vnější pomoci:
-
finančního nástroje pro rozvojovou spolupráci (13),
-
Evropského rozvojového fondu (14),
-
evropského nástroje pro demokracii a lidská práva (15),
-
evropského nástroje sousedství a partnerství (16),
-
nástroje pro spolupráci s průmyslovými zeměmi (17),
-
nástroje pro spolupráci v oblasti jaderné bezpečnosti (18),
-
nástroje stability, pokud jde o pomoc stanovenou v článku 4 nařízení (ES) č. 1717/2006 (19).
3. ESVČ se zejména podílí na cyklu programování a řízení nástrojů uvedených v odstavci 2 na základě politických cílů, jež jsou v nich stanoveny. ESVČ odpovídá za přípravu následujících rozhodnutí Komise týkajících se strategických a víceletých opatření v rámci cyklu programování:
i)
vyčlenění prostředků pro jednotlivé země s cílem stanovit celkové finanční krytí pro každý region s ohledem na orientační rozdělení podle víceletého finančního rámce. V každém regionu bude určitá část finančních prostředků vyhrazena na regionální programy,
ii)
strategických dokumentů týkajících se jednotlivých zemí a regionů,
iii)
celostátních a regionálních orientačních programů.
V souladu s článkem 3, a aniž je dotčen čl. 1 odst. 3, vysoký představitel a ESVČ spolupracují v průběhu celého cyklu programování, plánování a provádění nástrojů uvedených v odstavci 2 s příslušnými komisaři a útvary Komise. Veškeré návrhy rozhodnutí budou připravovány v souladu s postupy Komise a předloženy Komisi k přijetí.
4. Pokud jde o Evropský rozvojový fond a finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci, veškeré návrhy, včetně návrhů na změny základních nařízení a programových dokumentů uvedených v odstavci 3, připraví společně příslušné útvary ESVČ a Komise pod vedením komisaře příslušného pro rozvojovou politiku, který je společně s vysokým představitelem předloží Komisi k přijetí.
Tematické programy, s výjimkou evropského nástroje pro demokracii a lidská práva, nástroje pro spolupráci v oblasti jaderné bezpečnosti a části nástroje stability uvedené v odst. 2 sedmé odrážce, připraví příslušný útvar Komise pod vedením komisaře příslušného pro rozvojovou politiku a se souhlasem vysokého představitele a dalších příslušných komisařů je představí plénu Komise.
5. Pokud jde o evropský nástroj sousedství a partnerství, veškeré návrhy, včetně návrhů na změny základních nařízení a programových dokumentů uvedených v odstavci 3 výše, připraví společně příslušné útvary ESVČ a Komise pod vedením komisaře příslušného pro politiku sousedství, který je společně s vysokým představitelem předloží Komisi k přijetí.
6. Za činnosti prováděné v rámci rozpočtu společné zahraniční a bezpečnostní politiky, nástroje stability, s výjimkou části uvedené v odst. 2 sedmé odrážce, nástroje pro spolupráci s průmyslovými zeměmi a v oblasti komunikace a veřejné diplomacie, jakož i za činnost volebních pozorovatelských misí odpovídá vysoký představitel / ESVČ. Komise odpovídá za jejich finanční realizaci pod vedením vysokého představitele jako místopředsedy Komise. Útvar Komise příslušný pro tuto realizaci je umístěn v prostorách ESVČ.
Článek 10
Bezpečnost
1. Vysoký představitel rozhodne po konzultaci výboru uvedeného v bodě 3 oddílu I části II přílohy rozhodnutí Rady 2001/264/ES ze dne 19. března 2001, kterým se přijímají bezpečnostní předpisy Rady (20), o bezpečnostních pravidlech pro ESVČ a přijme veškerá vhodná opatření, aby zajistil, že ESVČ účinně řeší rizika hrozící jejím zaměstnancům, fyzickému majetku a informacím a že plní povinnost náležité péče v tomto ohledu. Tato pravidla se vztahují na všechny zaměstnance ESVČ a všechny zaměstnance delegací Unie, bez ohledu na jejich administrativní zařazení nebo institucionální původ.
2. Do přijetí rozhodnutí uvedeného v odstavci 1
-
uplatňuje ESVČ bezpečnostní opatření stanovená v příloze rozhodnutí 2001/264/ES, pokud jde o ochranu utajovaných informací,
-
uplatňuje ESVČ bezpečnostní předpisy stanovené v příslušné příloze jednacího řádu Komise (21), pokud jde o jiná hlediska bezpečnosti.
3. V rámci ESVČ se zřizuje oddělení pro bezpečnostní záležitosti, kterému jsou nápomocny příslušné služby členských států.
4. Vysoký představitel přijme veškerá opatření nezbytná k zavedení bezpečnostních pravidel v rámci ESVČ, zejména pokud jde o ochranu utajovaných informací a opatření pro případ nedodržení bezpečnostních pravidel zaměstnanci ESVČ. ESVČ za tímto účelem konzultuje bezpečnostní kancelář generálního sekretariátu Rady, příslušné útvary Komise a příslušné služby členských států.
Článek 11
Přístup k dokumentům, archivy a ochrana údajů
1. ESVČ uplatňuje pravidla stanovená v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (22). O prováděcích pravidlech platných pro ESVČ rozhodne vysoký představitel.
2. Organizaci archivů ESVČ zajišťuje její výkonný generální tajemník. Příslušné archivy oddělení převedených z generálního sekretariátu Rady a Komise jsou rovněž převedeny pod ESVČ.
3. ESVČ zajišťuje ochranu fyzických osob v souvislosti se zpracováním jejich osobních údajů v souladu s pravidly stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (23). O prováděcích pravidlech platných pro ESVČ rozhodne vysoký představitel.
Článek 12
Nemovitý majetek
1. Generální sekretariát Rady a příslušné útvary Komise přijmou veškerá nezbytná opatření k tomu, aby spolu s převedením podle článku 7 mohly být převedeny i budovy Rady a Komise nezbytné pro fungování ESVČ.
2. Vysoký představitel, případně spolu s generálním sekretariátem Rady a Komisí, rozhodne o podmínkách, za kterých bude nemovitý majetek dán k dispozici ústředí ESVČ a delegacím Unie.
Článek 13
Závěrečná a obecná ustanovení
1. Vysoký představitel, Rada, Komise a členské státy odpovídají za provádění tohoto rozhodnutí a za tímto účelem přijmou veškerá nezbytná opatření.
2. Vysoký představitel předloží Evropskému parlamentu, Radě a Komisi do konce roku 2011 zprávu o fungování ESVČ. Tato zpráva se bude zabývat zejména prováděním čl. 5 odst. 3 a 10 a článku 9.
3. Vysoký představitel do konce první poloviny roku 2013 provede přezkum organizace a fungování ESVČ, který se bude mimo jiné zabývat prováděním čl. 6 odst. 6, 8 a 11. V případě potřeby bude tento přezkum zahrnovat vhodné návrhy na revizi tohoto rozhodnutí. V tom případě Rada provede do začátku roku 2014 revizi tohoto rozhodnutí v souladu s čl. 27 odst. 3 Smlouvy o EU a s ohledem na uvedený přezkum.
4. Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí. Ustanovení o finančním řízení a náboru zaměstnanců nabývají účinku až po přijetí nezbytných změn služebního řádu, pracovního řádu a finančního nařízení, jakož i opravného rozpočtu. V zájmu plynulého přechodu uzavřou vysoký představitel, generální sekretariát Rady a Komise potřebná ujednání a provedou konzultaci s členskými státy.
5. Do jednoho měsíce po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost předloží vysoký představitel Komisi odhad příjmů a výdajů ESVČ, včetně plánu pracovních míst, aby Komise mohla předložit návrh opravného rozpočtu.
6. Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 26. července 2010.
PADOMES LĒMUMS
(2010. gada 26. jūlijs),
ar ko nosaka Eiropas Ārējās darbības dienesta organizatorisko struktūru un darbību
(2010/427/ES)
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 27. panta 3. punktu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko iesniedza Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos (“Augstais pārstāvis”),
ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas piekrišanu,
tā kā:
(1)
Šā lēmuma mērķis ir noteikt Eiropas Ārējās darbības dienesta (“EĀDD”) organizatorisko struktūru un darbību, kurš darbojas kā funkcionāli autonoma Savienības struktūra Augstā pārstāvja pakļautībā; šo struktūru izveidoja ar 27. panta 3. punktu Līgumā par Eiropas Savienību (“LES”), ko grozīja ar Lisabonas līgumu. Šo lēmumu un jo īpaši atsauci uz “Augsto pārstāvi” interpretēs saskaņā ar viņa dažādajām funkcijām, kas norādītas LES 18. pantā.
(2)
Saskaņā ar LES 21. panta 3. punkta otro daļu Savienība nodrošinās konsekvenci savas ārējās darbības dažādās jomās, kā arī šo jomu un pārējās politikas savstarpēju konsekvenci. Padome un Komisija, kam palīdz Augstais pārstāvis, atbild par šīs konsekvences nodrošināšanu un šajā nolūkā sadarbojas.
(3)
EĀDD atbalstīs Augsto pārstāvi, kas ir arī Komisijas priekšsēdētāja vietnieks un Ārlietu padomes priekšsēdētājs, pilnvaru pildīšanā, proti, vadīt Savienības kopējo ārpolitikas un drošības politiku (“KĀDP”) un nodrošināt Savienības ārējās darbības konsekvenci, kā tas izklāstīts jo īpaši LES 18. un 27. pantā. EĀDD atbalstīs Augsto pārstāvi Ārlietu padomes priekšsēdētāja amatā, neskarot Padomes Ģenerālsekretariāta ierastos uzdevumus. EĀDD atbalstīs Augsto pārstāvi arī Komisijas priekšsēdētāja vietnieka amatā, pildot ārējo attiecību pienākumus Komisijā un koordinējot citus Savienības ārējās darbības aspektus, neskarot Komisijas dienestu ierastos uzdevumus.
(4)
Dodot ieguldījumu Savienības ārējās sadarbības programmās, EĀDD būtu jācenšas nodrošināt, lai programmas izpildītu ārējās darbības mērķus, kas izklāstīti LES 21. pantā, jo īpaši tā 2. punkta d) apakšpunktā, un lai tajās tiktu ievēroti Savienības attīstības politikas mērķi atbilstīgi 208. pantam Līgumā par Eiropas Savienības darbību (“LESD”). Šajā sakarā EĀDD vajadzētu arī veicināt Eiropas Konsensā attīstības jomā (1) un Eiropas Konsensā par humāno palīdzību (2) noteikto mērķu sasniegšanu.
(5)
No Lisabonas līguma izriet, ka, lai īstenotu tā noteikumus, EĀDD ir jāsāk darboties cik drīz iespējams pēc minētā līguma stāšanās spēkā.
(6)
Eiropas Parlaments pilnībā īstenos savu uzdevumu Savienības ārējās darbības jomā, tostarp pildot politiskās kontroles funkcijas, kā noteikts LES 14. panta 1. punktā, un arī Līgumos noteiktos uzdevumus likumdošanas un budžeta jautājumos. Turklāt saskaņā ar LES 36. pantu Augstais pārstāvis regulāri apspriedīsies ar Eiropas Parlamentu par KĀDP būtiskajiem aspektiem un pamatvirzienu izvēli un nodrošinās, ka Eiropas Parlamenta viedokļi attiecīgi tiks ievēroti. Šajā sakarā EĀDD palīdzēs Augstajam pārstāvim. Būtu jāveic īpaši pasākumi saistībā ar Eiropas Parlamenta deputātu piekļuvi klasificētiem dokumentiem un informācijai KĀDP jomā. Līdz šādu pasākumu pieņemšanai piemēros pastāvošos noteikumus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Iestāžu nolīgumu (2002. gada 20. novembris) par Eiropas Parlamenta piekļuvi sensitīvai Padomes informācijai drošības un aizsardzības politikas jomā (3).
(7)
Augstajam pārstāvim vai viņa pārstāvim būtu jāīsteno pienākumi, kas paredzēti aktos, ar kuriem attiecīgi izveido Eiropas Aizsardzības aģentūru (4), Eiropas Savienības Satelītcentru (5), Eiropas Savienības Drošības izpētes institūtu (6) un Eiropas Drošības un aizsardzības koledžu (7). EĀDD šīm vienībām būtu jāsniedz atbalsts, ko pašreiz sniedz Padomes Ģenerālsekretariāts.
(8)
Būtu jāpieņem noteikumi par EĀDD darbiniekiem un viņu pieņemšanu darbā, ja šādi noteikumi ir vajadzīgi, lai noteiktu EĀDD organizatorisko struktūru un darbību. Līdztekus tam atbilstīgi LESD 336. pantam būtu jāizdara grozījumi Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumos (“Civildienesta noteikumi”) un Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībā (8) (“CEOS”), neskarot LESD 298. pantu. Attiecībā uz jautājumiem, kas saistīti ar Eiropas Ārējās darbības dienesta darbiniekiem, tas būtu jāuzskata par iestādi Civildienesta noteikumu un CEOS izpratnē. Augstais pārstāvis pildīs iecēlējiestādes funkcijas gan saistībā ar ierēdņiem, uz kuriem attiecas Civildienesta noteikumi, gan darbiniekiem, uz kuriem attiecas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība. Ņemot vērā budžeta procedūru, katru gadu lems par EĀDD ierēdņu un darbinieku skaitu, un tas tiks atspoguļots štatu plānā.
(9)
EĀDD darbiniekiem viņu pienākumi būtu jāveic un jārīkojas vienīgi Savienības interesēs.
(10)
Pieņemšanai darbā būtu jānotiek, pamatojoties uz nopelniem un nodrošinot pienācīgu ģeogrāfisku un dzimumu pārstāvību. Starp EĀDD darbiniekiem vajadzētu būt pamatoti pārstāvētiem visu ES dalībvalstu valstspiederīgajiem. Paredzētajā 2013. gada pārskatā arī vajadzētu pievērsties šim jautājumam, tostarp attiecīgā gadījumā iekļaujot ieteikumus pasākumiem, lai novērstu iespējamās nepilnības.
(11)
Saskaņā ar LES 27. panta 3. punktu EĀDD būs Padomes Ģenerālsekretariāta un Komisijas ierēdņi, kā arī darbinieki, kurus ir norīkojuši dalībvalstu diplomātiskie dienesti. Šajā sakarā Padomes Ģenerālsekretariāta un Komisijas attiecīgās struktūrvienības un nodaļas tiks nodotas EĀDD kopā ar ierēdņiem un pagaidu darbiniekiem, kuri ieņem amatu kādā no struktūrvienībām vai nodaļām. Līdz 2013. gada 1. jūlijam EĀDD pieņems darbā vienīgi ierēdņus no Padomes Ģenerālsekretariāta un Komisijas, kā arī dalībvalstu diplomātisko dienestu norīkotu personālu. Pēc šā datuma iespējām pieteikties uz brīvajām EĀDD amata vietām vajadzētu būt visiem Eiropas Savienības ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem.
(12)
EĀDD īpašos gadījumos var izmantot specializētus norīkotus valstu ekspertus (“NVE”), kuri būs Augstā pārstāvja pakļautībā. Valstu norīkotie eksperti, kuri ieņem amatu EĀDD, netiks ieskaitīti tajā trešdaļā EĀDD administratoru (“AD”) pakāpes darbinieku, kuriem vajadzētu būt no dalībvalstīm, kad EĀDD būs pilnībā nokomplektēts. Šo ekspertu pārcelšana EĀDD izveides posmā nenotiks automātiski, un pārcelšana notiks ar šo ekspertu dalībvalsts piekrišanu. Dienā, kad beigsies līgums ar NVE, kurš saskaņā ar 7. pantu norīkots darbā EĀDD, attiecīgo amatu pārveidos par pagaidu darbinieka amatu gadījumos, kad pienākumi, ko veic attiecīgais NVE, atbilst pienākumiem, ko parasti veic AD pakāpes darbinieki, ar nosacījumu, ka vajadzīgais amats ir pieejams saskaņā ar štatu plānu.
(13)
Komisija un EĀDD vienosies par sīki izstrādātiem noteikumiem attiecībā uz Komisijas norādījumiem delegācijām. Tajos jo īpaši būtu jāparedz, ka tad, kad Komisija delegācijām dos norādījumus, tā šo norādījumu kopiju vienlaikus nosūtīs delegācijas vadītājam un EĀDD centrālajai administrācijai.
(14)
Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (9) (“Finanšu regula”) būtu jāgroza, lai EĀDD iekļautu tās 1. pantā, iedalot tam īpašu iedaļu Savienības budžetā. Atbilstīgi piemērojamiem noteikumiem un līdzīgi, kā tas ir citās iestādēs, daļa no Revīzijas palātas ikgadējā ziņojuma tiks veltīta arī EĀDD, un EĀDD atbildēs uz šādiem ziņojumiem. Uz EĀDD attieksies budžeta izpildes apstiprinājuma procedūra, kas paredzēta LESD 319. pantā un Finanšu regulas 145. līdz 147. pantā. Augstais pārstāvis sniegs Eiropas Parlamentam visu nepieciešamo atbalstu, lai Eiropas Parlaments varētu izmantot savas tiesības kā budžeta izpildes apstiprinātājiestāde. Par darbības budžeta īstenošana saskaņā ar LESD 317. pantu atbildīga būs Komisija. Ar lēmumiem, kuriem ir finansiālas sekas, jo īpaši tiks ievērotas prasības, kas noteiktas Finanšu regulas IV nodaļā, sevišķi tās 75. pantā attiecībā uz izdevumu operācijām un 64. līdz 68. pantā attiecībā uz finanšu dalībnieku atbildību.
(15)
EĀDD izveides vadmotīvam vajadzētu būt rentabilitātes principam, lai nepalielinātu pašreizējo budžeta izdevumu līmeni. Lai to panāktu, būs jāizmanto pagaidu mehānismi un pakāpeniska jaudas kāpināšana. Būtu jāizvairās no nevajadzīgas uzdevumu, funkciju un resursu dublēšanās ar citām struktūrām. Būtu jāizmanto visas racionalizācijas iespējas.
Papildus tam dalībvalstu pagaidu darbiniekiem būs vajadzīgs papildu amata vietu skaits, kas būs jāfinansē, izmantojot pašreizējo daudzgadu finanšu shēmu.
(16)
Būtu jāpieņem noteikumi, kas aptvertu EĀDD un tā darbinieku darbības attiecībā uz klasificētas informācijas drošību, aizsardzību un pārredzamību.
(17)
Tiek atgādināts, ka Protokols par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā attieksies uz EĀDD, tā ierēdņiem un citiem darbiniekiem, uz kuriem attiecas vai nu Civildienesta noteikumi, vai CEOS.
(18)
Eiropas Savienībai un Eiropas Atomenerģijas kopienai aizvien ir vienota iestāžu sistēma. Tādēļ ir būtiski nodrošināt Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas ārējo attiecību konsekvenci un ļaut Savienības delegācijām uzņemties Eiropas Atomenerģijas kopienas pārstāvību trešās valstīs un starptautiskās organizācijās.
(19)
Augstajam pārstāvim līdz 2013. gada vidum būtu jāsniedz pārskats par EĀDD organizatorisko struktūru un darbību, vajadzības gadījumā sniedzot priekšlikumus šā lēmuma grozīšanai. Šādi grozījumi būtu jāpieņem ne vēlāk kā 2014. gada sākumā,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Būtība un darbības joma
1. Ar šo lēmumu nosaka Eiropas Ārējās darbības dienesta organizatorisko struktūru un darbību (“EĀDD”).
2. EĀDD, kura galvenā mītne atrodas Briselē, ir Eiropas Savienības funkcionāli autonoma struktūra, kas ir atdalīta no Padomes Ģenerālsekretariāta un Komisijas; šai struktūrai ir tiesībspēja, kas nepieciešama uzdevumu veikšanai un mērķu sasniegšanai.
3. EĀDD atrodas Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (“Augstā pārstāvja”) pakļautībā.
4. EĀDD ietilpst centrāla administrācija un Savienības delegācijas trešās valstīs un starptautiskās organizācijās.
2. pants
Uzdevumi
1. EĀDD atbalsta Augsto pārstāvi pilnvaru izpildē, kā izklāstīts jo īpaši LES 18. un 27. pantā:
-
pilnvaru pildīšanā, proti, Eiropas Savienības kopējās ārpolitikas un drošības politikas (“KĀDP”), tostarp kopējās drošības un aizsardzības politikas (“KDAP”), vadīšanā, šīs politikas, kuru viņš īsteno atbilstīgi Padomes sniegtajām pilnvarām, attīstīšanā, dodot ieguldījumu ar saviem priekšlikumiem, un ES ārējās darbības konsekvences nodrošināšanā,
-
Ārlietu padomes priekšsēdētāja amatā, neskarot Padomes Ģenerālsekretariāta ierastos uzdevumus,
-
Komisijas priekšsēdētāja vietnieka amatā, pildot ārējo attiecību pienākumus Komisijā un koordinējot citus Savienības ārējās darbības aspektus, neskarot Komisijas dienestu ierastos uzdevumus.
2. EĀDD palīdz Eiropadomes priekšsēdētājam, Komisijas priekšsēdētājam un Komisijai pildīt to attiecīgos uzdevumus ārējo attiecību jomā.
3. pants
Sadarbība
1. EĀDD atbalstīs un sadarbosies ar dalībvalstu diplomātiskajiem dienestiem, kā arī ar Padomes Ģenerālsekretariātu un Komisijas dienestiem, lai nodrošinātu konsekvenci Savienības ārējās darbības dažādās jomās, kā arī šo jomu un Savienības pārējās politikas savstarpēju konsekvenci.
2. EĀDD un Komisijas dienesti, pildot savus attiecīgos uzdevumus, savstarpēji apspriežas par visiem jautājumiem, kas attiecas uz Savienības ārējo darbību, izņemot jautājumus, kuri ir KDAP jomā. EĀDD piedalās sagatavošanas darbā un procedūrās, kas saistīti ar aktiem, ko šajā jomā sagatavo Komisija.
Šo punktu īsteno saskaņā ar LES V sadaļas 1. nodaļu un saskaņā ar LESD 205. pantu.
3. EĀDD var noslēgt dienesta līmeņa vienošanos ar attiecīgiem Padomes Ģenerālsekretariāta dienestiem, Komisiju vai citiem Savienības birojiem vai iestāžu struktūrām.
4. EĀDD sniedz atbilstošu atbalstu un sadarbojas ar citām Savienības iestādēm un struktūrām, jo īpaši ar Eiropas Parlamentu. Arī EĀDD var izmantot minēto iestāžu un struktūru - attiecīgā gadījumā arī aģentūru - atbalstu un sadarbību. EĀDD iekšējais revidents sadarbosies ar Komisijas iekšējo revidentu, lai nodrošinātu saskaņotu revīzijas politiku, jo īpaši saistībā ar Komisijas atbildību par darbības izdevumiem. Turklāt EĀDD saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1073/1999 (10) sadarbojas ar Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai (OLAF). Tas jo īpaši bez kavēšanās pieņem minētajā regulā paredzēto lēmumu par iekšējo izmeklēšanu noteikumiem un nosacījumiem. Kā paredzēts minētajā regulā, saskaņā ar valstu noteikumiem dalībvalstis un iestādes sniedz vajadzīgo atbalstu, lai ļautu OLAF darbiniekiem pildīt pienākumus.
4. pants
EĀDD centrālā administrācija
1. EĀDD pārvalda izpildu ģenerālsekretārs, kas darbosies Augstā pārstāvja pakļautībā. Izpildu ģenerālsekretārs veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu netraucētu EĀDD darbību, tostarp tā administratīvu un budžeta pārvaldību. Izpildu ģenerālsekretārs nodrošina efektīvu centrālās administrācijas visu struktūrvienību, kā arī Savienības delegāciju koordināciju.
2. Izpildu ģenerālsekretāram palīdz divi ģenerālsekretāra vietnieki.
3. EĀDD centrālo administrāciju organizē ģenerāldirektorātos.
a)
Tajos jo īpaši ietilpst:
-
vairāki ģenerāldirektorāti, kas aptver nodaļas visās pasaules valstīs un reģionos, kā arī daudzpusējas un tematiskas nodaļas. Šīs struktūrvienības pēc vajadzības īsteno koordināciju ar Padomes Ģenerālsekretariātu un Komisijas attiecīgajiem dienestiem,
-
ģenerāldirektorāts, kas ir atbildīgs par administratīviem, personāla, budžeta, drošības un komunikācijas un informācijas sistēmas jautājumiem, kas darbojas EĀDD struktūrā un ko pārvalda izpildu ģenerālsekretārs. Augstais pārstāvis atbilstīgi parastajiem darbā pieņemšanas noteikumiem iecels ģenerāldirektoru budžeta un administrācijas jautājumos, kurš būs Augstā pārstāvja pakļautībā. Viņš Augstajam pārstāvim būs atbildīgs par EĀDD administratīvo un iekšējo budžeta pārvaldību. Viņš ievēro tās pašas budžeta pozīcijas un administratīvos noteikumus, kas piemērojami Savienības budžeta III iedaļā, kura ir daudzgadu finanšu shēmas 5. pozīcijā,
-
Krīžu pārvarēšanas un plānošanas direktorāts, Civilās plānošanas un īstenošanas centrs, Eiropas Savienības Militārais štābs un Eiropas Savienības Situāciju centrs, kas ir tiešā Augstā pārstāvja pakļautībā un atbildībā un kas palīdz Augstajam pārstāvim vadīt Savienības KĀDP atbilstīgi Līguma noteikumiem, vienlaikus saskaņā ar LES 40. pantu ievērojot citas Savienības kompetences.
Ievēro šo struktūru specifiku, kā arī to funkciju un pieņemšanas darbā īpatnības un darbinieku statusu.
Nodrošina pilnīgu visu EĀDD struktūru koordināciju.
b)
EĀDD centrālajā administrācijā ir arī:
-
stratēģiskās politikas plānošanas nodaļa,
-
juridiskā nodaļa izpildu ģenerālsekretāra administratīvā pakļautībā, kas cieši sadarbojas ar Padomes un Komisijas juridiskajiem dienestiem,
-
iestāžu attiecību, informācijas un diplomātijas, iekšējās revīzijas un pārbaužu un personas datu struktūrvienības.
4. Augstais pārstāvis saskaņā ar sīki izstrādātajiem noteikumiem II pielikumā Padomes Lēmumam 2009/908/ES (2009. gada 1. decembris), ar ko paredz pasākumus, lai īstenotu Eiropadomes lēmumu par Padomes prezidentūru un par Padomes darba sagatavošanas struktūru vadību (11), izraugās Padomes sagatavošanas struktūru priekšsēdētājus, tostarp Politikas un drošības komitejas priekšsēdētāju; šīs struktūras vada Augstā pārstāvja pārstāvis.
5. Augstajam pārstāvim un EĀDD vajadzības gadījumā palīdz Padomes Ģenerālsekretariāts un attiecīgās Komisijas struktūrvienības. Šajā sakarā EĀDD, Padomes Ģenerālsekretariāts un attiecīgās Komisijas struktūrvienības var izstrādāt dienesta līmeņa vienošanos.
5. pants
Savienības delegācijas
1. Augstais pārstāvis, vienojoties ar Padomi un Komisiju, pieņem lēmumu par delegācijas izveidi vai slēgšanu.
2. Katra Savienības delegācija darbojas delegācijas vadītāja pakļautībā.
Delegācijas vadītāja pakļautībā ir visi delegācijas darbinieki neatkarīgi no to statusa, tāpat viņš ir atbildīgs par visām viņu darbībām. Viņš atskaitās Augstajam pārstāvim par delegācijas darba vispārējo vadību un par Savienības visu darbību koordinēšanas nodrošināšanu.
Delegāciju personālā ietilpst EĀDD darbinieki un - kad tas atbilst Savienības budžeta izpildei un tām Savienības politikas jomām, kuras nav EĀDD kompetencē, - Komisijas darbinieki.
3. Delegācijas vadītājs saņem norādījumus no Augstā pārstāvja un no EĀDD un ir atbildīgs par to izpildi.
Jomās, kurās Komisija īsteno pilnvaras, kas tai piešķirtas ar Līgumiem, arī tā var saskaņā ar LESD 221. panta 2. punktu delegācijām sniegt norādījumus, kuru izpilde ir daļa no delegācijas vadītāja kopējās atbildības.
4. Saskaņā ar Finanšu regulu delegācijas vadītājs, ja to deleģē Komisija, īsteno darbības apropriācijas saistībā ar Savienības projektiem attiecīgajā trešā valstī.
5. EĀDD izpildu ģenerālsekretārs periodiski izvērtē katras delegācijas darbību; izvērtējums iekļauj finanšu un administratīvo revīziju. Šim mērķim EĀDD izpildu ģenerālsekretārs var lūgt atbilstīgo Komisijas struktūrvienību palīdzību. Papildus EĀDD iekšējiem pasākumiem OLAF īsteno savas pilnvaras, proti, veicot krāpšanas apkarošanas pasākumus saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1073/1999.
6. Augstais pārstāvis slēdz vajadzīgās vienošanās ar uzņēmēju valsti, starptautisko organizāciju vai attiecīgo trešo valsti. Konkrēti, Augstais pārstāvis veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka uzņēmējas valstis piešķir Savienības delegācijām, to personālam un viņu īpašumam privilēģijas un imunitātes, kas ir līdzvērtīgas tām, kas noteiktas Vīnes konvencijā (1961. gada 18. aprīlis) par diplomātiskajām attiecībām.
7. Savienības delegācijas var reaģēt uz citu Savienības iestāžu, jo īpaši Eiropas Parlamenta, vajadzībām, īstenojot saziņu ar starptautiskajām organizācijām vai trešām valstīm, kurās delegācijas ir akreditētas.
8. Delegācijas vadītājs ir pilnvarots pārstāvēt Savienību zemē, kurā attiecīgā delegācija ir akreditēta, jo īpaši līgumu noslēgšanas gadījumā, kā arī būt par pusi tiesvedībā.
9. Savienības delegācijas rīkojas ciešā sadarbībā ar dalībvalstu diplomātiskajiem dienestiem un dalās ar tiem informācijā.
10. Saskaņā ar LES 35. panta trešo daļu un pēc dalībvalstu lūguma Savienības delegācijas, izmantojot pieejamos resursus, atbalsta dalībvalstis to diplomātiskajās attiecībās un saistībā ar to uzdevumu sniegt konsulāro aizsardzību Savienības pilsoņiem trešās valstīs.
6. pants
Personāls
1. Šo pantu, izņemot 3. punktu, piemēro atbilstīgi LESD 336. pantam, neskarot Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus (“Civildienesta noteikumi”) un Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību (“CEOS”), tostarp grozījumus, kas atbilstīgi LESD 336. pantam izdarīti šajos noteikumos, lai pielāgotu noteikumus EĀDD vajadzībām.
2. EĀDD personālu veido Eiropas Savienības ierēdņi un citi darbinieki, tostarp dalībvalstu diplomātisko dienestu darbinieki, kas norīkoti kā pagaidu darbinieki.
Uz šiem darbiniekiem attiecas Civildienesta noteikumi un CEOS.
3. Vajadzības gadījumā EĀDD atsevišķos gadījumos var izmantot ierobežotu skaitu specializētu norīkotu valsts ekspertu (NVE).
Augstais pārstāvis pieņem noteikumus, kuri ir līdzvērtīgi noteikumiem, kas izklāstīti Padomes Lēmumā 2003/479/EK (2003. gada 16. jūnijs) par noteikumiem, kuri jāpiemēro attiecībā uz valstu ekspertiem un militāro personālu, kas norīkots uz Padomes ģenerālsekretariātu (12), saskaņā ar kuriem NVE tiek nodoti EĀDD rīcībā, lai tie sniegtu specializētas zināšanas.
4. EĀDD darbinieki veic savus pienākumus un rīkojas vienīgi Savienības interesēs. Neskarot 2. panta 1. punkta trešo ievilkumu, 2. panta 2. punktu un 5. panta 3. punktu, viņi nelūdz un nepieņem norādījumus ne no vienas valdības, iestādes, organizācijas vai personas, izņemot EĀDD, vai ne no vienas struktūras vai personas, izņemot Augsto pārstāvi. Saskaņā ar Civildienesta noteikumu 11. panta otro daļu EĀDD personāls nedrīkst pieņemt nekāda veida maksājumus no jebkāda cita avota, izņemot EĀDD.
5. Pilnvaras, kas ar Civildienesta noteikumiem piešķirtas iestādei, kura veic darbinieku iecelšanu, un kas ar CEOS piešķirtas iestādei, kura ir tiesīga slēgt līgumus, piešķirs Augstajam pārstāvim, kurš šīs pilnvaras var deleģēt EĀDD iekšienē.
6. Pieņemšana darbā EĀDD notiek, pamatojoties uz nopelniem, vienlaikus nodrošinot pienācīgu ģeogrāfisku un dzimumu līdzsvaru. Starp EĀDD darbiniekiem jābūt atbilstoši pārstāvētiem visu ES dalībvalstu valstspiederīgajiem. Šā lēmuma 13. panta 3. punktā paredzētais pārskats aptver arī šo jautājumu, tostarp - attiecīgā gadījumā - ierosinājumus par īpašiem papildu pasākumiem, lai novērstu iespējamo līdzsvara trūkumu.
7. Savienības ierēdņiem un pagaidu darbiniekiem no dalībvalstu diplomātiskajiem dienestiem ir vienādas tiesības un pienākumi, un pret viņiem tiek nodrošināta vienlīdzīga attieksme, jo īpaši attiecībā uz tiesībām ar vienlīdzīgiem nosacījumiem ieņemt visus amatus. Uzticot pienākumus visās EĀDD īstenoto darbību un politikas jomās, nedrīkst būt atšķirīga attieksme pret pagaidu darbiniekiem no valstu diplomātiskajiem dienestiem un Savienības ierēdņiem. Atbilstīgi Finanšu regulas noteikumiem dalībvalstis atbalsta Savienību EĀDD pagaidu darbinieku no dalībvalstu diplomātiskajiem dienestiem to finanšu saistību īstenošanā, kas izriet no jebkādas atbildības saskaņā ar Finanšu regulas 66. pantu.
8. Augstais pārstāvis izveido EĀDD darbinieku atlases procedūras, kuras īsteno pārredzami, pamatojoties uz kandidātu nopelniem, ar mērķi izraudzīties spējīgākos, efektīvākos un uzticamākos darbiniekus, vienlaikus nodrošinot pienācīgu ģeogrāfisku un dzimumu līdzsvaru un to, ka EĀDD ir atbilstoši pārstāvēti visu ES dalībvalstu valstspiederīgie. Dalībvalstu, Padomes Ģenerālsekretariāta un Komisijas pārstāvji tiek iesaistīti darbinieku darbā pieņemšanas procedūrās saistībā ar brīvajām EĀDD amata vietām.
9. EĀDD sasniedzot pilnu komplektāciju, darbiniekiem no dalībvalstīm, kas minēti 2. punkta pirmajā daļā, vajadzētu veidot vismaz trešdaļu no visiem EĀDD AD līmeņa darbiniekiem. Līdzīgi pastāvīgiem Savienības ierēdņiem vajadzētu veidot vismaz 60 % no visiem EĀDD AD pakāpes darbiniekiem, tostarp dalībvalstu diplomātisko dienestu darbiniekiem, kas ir kļuvuši par pastāvīgiem Savienības ierēdņiem atbilstīgi Civildienesta noteikumiem. Katru gadu Augstais pārstāvis iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par amata vietu aizpildījumu Eiropas Ārējās darbības dienestā.
10. Augstais pārstāvis apstiprina noteikumus par mobilitāti, lai nodrošinātu EĀDD darbiniekiem augstu mobilitātes pakāpi. Īpašus un sīki izstrādātus noteikumus piemēro 4. panta 3. punkta a) apakšpunkta trešajā ievilkumā minētajiem darbiniekiem. Principā visi EĀDD darbinieki periodiski strādā Savienības delegācijās. Augstais pārstāvis šajā sakarā pieņem attiecīgus noteikumus.
11. Saskaņā ar spēkā esošajiem valsts tiesību aktu noteikumiem katra dalībvalsts garantē saviem ierēdņiem, kuri ir kļuvuši par EĀDD pagaidu darbiniekiem, ka, beidzoties darba termiņam EĀDD, viņi tiks nekavējoties atjaunoti amatā. Šāds darba termiņš saskaņā ar CEOS 50.b panta noteikumiem nepārsniedz astoņus gadus, ja vien izņēmuma apstākļos un dienesta interesēs tas netiek pagarināts ilgākais par diviem gadiem.
Savienības ierēdņi, kuri strādā EĀDD, ir tiesīgi kandidēt uz amatiem iestādē, kurā tie sākotnēji strādāja, ar tādiem pašiem noteikumiem kā iekšējie kandidāti.
12. Ir jāveic darbības, lai EĀDD darbiniekiem nodrošinātu pienācīgas vispārējas mācības, īpaši pamatojoties uz jau esošām praksēm un struktūrām valstu un Savienības līmenī. Šajā sakarā Augstais pārstāvis gada laikā no šā lēmuma stāšanās spēkā veic attiecīgus pasākumus.
7. pants
Pārejas noteikumi attiecībā uz darbiniekiem
1. Attiecīgās Padomes Ģenerālsekretariāta un Komisijas struktūrvienības un nodaļas, kas uzskaitītas šā lēmuma pielikumā, tiek pārceltas uz EĀDD. Ierēdņi un pagaidu darbinieki, kuri ieņem amatu kādā no struktūrvienībām vai nodaļām, kas uzskaitītas šā lēmuma pielikumā, tiek pārcelti darbā EĀDD. Tas mutatis mutandis attiecas uz līgumdarbiniekiem un vietējo personālu, kas piešķirts šādām struktūrvienībām un nodaļām. Darbā EĀDD ar viņu dalībvalsts iestāžu piekrišanu tiek pārcelti arī tie NVE, kuri strādā šajās struktūrvienībās vai nodaļās.
Minētā pārcelšana stājas spēkā 2011. gada 1. janvārī.
Atbilstīgi Civildienesta noteikumiem, pārceļot darbā EĀDD, Augstais pārstāvis ieceļ katru darbinieku amatā tajā kategorijā, kas atbilst attiecīgā ierēdņa pakāpei.
2. Šā lēmuma spēkā stāšanās dienā notiekošās darbā pieņemšanas procedūras amatiem, kuri tiek pārcelti uz EĀDD, paliek spēkā - tās tiek turpinātas un pabeigtas Augstā pārstāvja vadībā saskaņā ar attiecīgajiem amata sludinājumiem un spēkā esošajiem Civildienesta noteikumiem un CEOS.
8. pants
Budžets
1. Kredītrīkotāja pilnvaras attiecībā uz Eiropas Savienības vispārējā budžeta EĀDD sadaļu tiek deleģētas saskaņā ar Finanšu regulas 59. pantu. Augstais pārstāvis pieņem iekšējus noteikumus attiecībā uz administratīvā budžeta pozīciju pārvaldību. Darbības izdevumi paliek budžeta Komisijas iedaļā.
2. EĀDD īsteno savas pilnvaras saskaņā ar Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam, tam piešķirto apropriāciju robežās.
3. Izstrādājot EĀDD administratīvo izdevumu tāmes, Augstais pārstāvis apspriedīsies attiecīgi ar atbildīgo attīstības politikas komisāru un atbildīgo kaimiņattiecību politikas komisāru saistībā ar viņu pārstāvētajām jomām.
4. Atbilstīgi LESD 314. panta 1. punktam EĀDD izstrādā izmaksu tāmes nākamajam finanšu gadam. Komisija apvieno šīs tāmes budžeta projektā, kurā var būt ietvertas dažādas tāmes. Komisija var grozīt budžeta projektu, kā tas noteikts LESD 314. panta 2. punktā.
5. Lai nodrošinātu budžeta pārskatāmību Savienības ārējo darbību jomā, Komisija kopā ar Eiropas Savienības vispārējā budžeta projektu nosūtīs budžeta lēmējinstitūcijai darba dokumentu, kurā plaši aprakstīti visi izdevumi, kas saistīti ar Savienības ārējām darbībām.
6. Uz EĀDD attiecas budžeta izpildes apstiprinājuma procedūra, kas paredzēta LESD 319. pantā un Finanšu regulas 145. līdz 147. pantā. Šajā sakarā EĀDD pilnībā sadarbosies ar iestādēm, kas iesaistītas izpildes apstiprinājuma procedūrā, un attiecīgā gadījumā sniegs papildu vajadzīgo informāciju, tostarp piedaloties konkrēto struktūru sanāksmēs.
9. pants
Ārējās darbības instrumenti un plānošana
1. Komisija ir atbildīga par Savienības ārējās sadarbības programmu pārvaldību, neskarot Komisijas un EĀDD lomu plānošanā, kā tas izklāstīts turpmākajos punktos.
2. Augstais pārstāvis nodrošina Savienības ārējās darbības vispārēju politisku koordināciju, nodrošinot vienotību, konsekvenci un efektivitāti, izmantojot jo īpaši šādus ārējās palīdzības instrumentus:
-
attīstības sadarbības instruments (13),
-
Eiropas Attīstības fonds (14),
-
Eiropas demokrātijas un cilvēktiesību instruments (15),
-
Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instruments (16),
-
instruments sadarbībai ar industrializētām valstīm (17),
-
instruments sadarbībai kodoldrošības jomā (18),
-
stabilitātes instruments - attiecībā uz palīdzību, kas paredzēta Regulas (EK) Nr. 1717/2006 (19) 4. pantā.
3. Jo īpaši EĀDD sniedz ieguldījumu 2. punktā minēto instrumentu plānošanas un pārvaldības ciklā, pamatojoties uz minētajos instrumentos noteiktajiem politikas mērķiem. EĀDD ir atbildīgs par to, ka tiek sagatavoti šādi Komisijas lēmumi par stratēģiskajiem daudzgadu posmiem visā plānošanas ciklā:
i)
valstu piešķīrumi, lai noteiktu vispārējo finansējumu katram reģionam (ņemot vērā indikatīvu daudzgadu finanšu shēmas sadalījumu). Katrā reģionā daļa finansējuma tiks paturēta reģionālām programmām;
ii)
valstu un reģionu stratēģiski dokumenti;
iii)
valstu un reģionu indikatīvas programmas.
Saskaņā ar 3. pantu visā 2. punktā minēto instrumentu plānošanas un īstenošanas ciklā Augstais pārstāvis un EĀDD strādās, sadarbojoties ar attiecīgajiem Komisijas locekļiem un dienestiem, neskarot 1. panta 3. punktu. Visus lēmumu priekšlikumus sagatavos, ievērojot Komisijas procedūras, un iesniegs Komisijai lēmuma pieņemšanai.
4. Attiecībā uz Eiropas Attīstības fondu un attīstības sadarbības instrumentu visus priekšlikumus, tostarp tos, kuros paredzētas izmaiņas pamatnoteikumos, un 3. punktā minētos plānošanas dokumentus, kopīgi sagatavos attiecīgi EĀDD un Komisijas dienesti par attīstības politiku atbildīgā komisāra uzraudzībā un pēc tam kopīgi ar Augsto pārstāvi iesniegs Komisijā lēmuma pieņemšanai.
Attiecīgais Komisijas dienests par attīstības politiku atbildīgā komisāra vadībā sagatavos tematiskās programmas, izņemot Eiropas demokrātijas un cilvēktiesību instrumentu, instrumentu sadarbībai kodoldrošības jomā un to stabilitātes instrumenta daļu, kas minēta 2. punkta septītajā ievilkumā, kuras, vienojoties ar Augsto pārstāvi un citiem attiecīgajiem komisāriem, iesniegs komisāru kolēģijai.
5. Attiecībā uz Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumentu visus priekšlikumus, tostarp tos, kuros paredzētas izmaiņas pamatnoteikumos, un 3. punktā minētos plānošanas dokumentus, kopīgi sagatavos attiecīgi EĀDD un Komisijas dienesti par kaimiņattiecību politiku atbildīgā komisāra uzraudzībā un pēc tam kopīgi ar Augsto pārstāvi iesniegs Komisijā lēmuma pieņemšanai.
6. Augstā pārstāvja/EĀDD pārraudzībā ir darbības, kas veiktas saskaņā ar: KĀDP budžetu; stabilitātes instrumentu, izņemot 2. punkta septītajā ievilkumā minēto daļu; instrumentu sadarbībai ar industrializētām valstīm; saziņu un publiskās diplomātijas darbībām, un vēlēšanu novērošanas misijām. Komisija ir atbildīga par to finansiālu īstenošanu Augstā pārstāvja vadībā, kurš ir arī Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. Par īstenošanu atbildīgā Komisijas struktūrvienība atrodas vienās telpās ar EĀDD.
10. pants
Drošība
1. Augstais pārstāvis pēc apspriešanās ar komiteju, kas minēta pielikuma II daļas 1. iedaļas 3. punktā Padomes Lēmumā 2001/264/EK (2001. gada 19. maijs), ar ko pieņem Padomes drošības reglamentu (20), lemj par EĀDD drošības noteikumiem un veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka EĀDD efektīvi pārvalda riskus savam personālam, materiālajiem līdzekļiem un informācijai un ka tas pilda savus pienākumus attiecībā uz pienācīgu rūpību. Šādus noteikumus piemēro visiem EĀDD darbiniekiem un visiem Savienības delegāciju darbiniekiem neatkarīgi no to administratīvā statusa vai iestādes, kurā tie sākotnēji strādāja.
2. Līdz 1. punktā minētā lēmuma pieņemšanai:
-
attiecībā uz klasificētas informācijas aizsardzību EĀDD piemēro drošības pasākumus, kas noteikti Lēmuma 2001/264/EK pielikumā,
-
attiecībā uz citiem drošības aspektiem EĀDD piemēro Komisijas drošības noteikumus, kas noteikti Komisijas iekšējā reglamenta (21) attiecīgajā pielikumā.
3. EĀDD ir par drošības jautājumiem atbildīga nodaļa, kurai palīdz dalībvalstu attiecīgie dienesti.
4. Augstais pārstāvis veiks visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai EĀDD īstenotu drošības noteikumus, jo īpaši attiecībā uz klasificētas informācijas aizsardzību un pasākumiem, kas jāveic gadījumā, ja EĀDD personāls neievēro drošības noteikumus. Šajā nolūkā EĀDD lūgs padomu Padomes Ģenerālsekretariāta Drošības birojam, kā arī attiecīgiem Komisijas un dalībvalstu dienestiem.
11. pants
Piekļuve dokumentiem, arhīvi un datu aizsardzība
1. EĀDD piemēro noteikumus, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001 (2001. gada 30. maijs) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (22). Augstais pārstāvis pieņem lēmumu par EĀDD īstenošanas noteikumiem.
2. EĀDD izpildu ģenerālsekretārs kārto iestādes arhīvu. No Padomes Ģenerālsekretariāta un Komisijas pārcelto struktūrvienību attiecīgie arhīvi tiek pārcelti uz EĀDD.
3. EĀDD gādā par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi atbilstīgi noteikumiem, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (23). Augstais pārstāvis pieņem lēmumu par EĀDD īstenošanas noteikumiem.
12. pants
Nekustamais īpašums
1. Padomes Ģenerālsekretariāts un attiecīgie Komisijas dienesti veic visus vajadzīgos pasākumus, lai 7. pantā minētā pārcelšana iekļautu arī to Padomes un Komisijas ēku nodošanu Eiropas Ārējās darbības dienestam, kas vajadzīgas tā darbībai.
2. Par nosacījumiem, saskaņā ar kuriem nekustamo īpašumu nodod EĀDD centrālās administrācijas un Savienības delegāciju rīcībā, kopīgi lemj Augstais pārstāvis un attiecīgi Padomes Ģenerālsekretariāts un Komisija.
13. pants
Nobeiguma un vispārīgi noteikumi
1. Augstais pārstāvis, Padome, Komisija un dalībvalstis ir atbildīgi par šā lēmuma īstenošanu un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai to sekmētu.
2. Augstais pārstāvis līdz 2011. gada beigām sniegs Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai ziņojumu par EĀDD darbību. Minētajā ziņojumā jo īpaši pievēršas 5. panta 3. un 10. punkta un 9. panta īstenošanai.
3. Augstais pārstāvis līdz 2013. gada vidum sniedz EĀDD organizācijas un darbības pārskatu, kurā, inter alia, pievērsīsies 6. panta 6., 8. un 11. punkta īstenošanai. Vajadzības gadījumā pārskatam pievieno attiecīgus priekšlikumus par šā lēmuma pārskatīšanu. Šādā gadījumā Padome, saskaņā ar LES 27. panta 3. punktu un ņemot vērā minēto pārskata ziņojumu, šo lēmumu pārskatīs līdz 2014. gada sākumam.
4. Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā. Lēmuma noteikumi par finanšu pārvaldību un darbinieku pieņemšanu darbā stājas spēkā tikai pēc tam, kad ir pieņemti vajadzīgie grozījumi Civildienesta noteikumos, CEOS un Finanšu regulā un apstiprināts budžeta grozījums. Lai nodrošinātu veiksmīgi pāreju, Augstais pārstāvis, Padomes Ģenerālsekretariāts un Komisija noslēgs vajadzīgās vienošanās un apspriedīsies ar dalībvalstīm.
5. Vienu mēnesi pēc šā lēmuma stāšanās spēkā Augstais pārstāvis iesniegs Komisijai EĀDD darbības ieņēmumu un izdevumu tāmi, tostarp štatu sarakstu, lai Komisija varētu iesniegt budžeta grozījuma projektu.
6. Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Briselē, 2010. gada 26. jūlijā