PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 2/2012
ze dne 4. ledna 2012,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise (dále jen „Komise“) předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 1890/2005 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybrala prozatímní clo uložené na dovoz některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Čínské lidové republiky, Indonésie, Tchaj-wanu, Thajska a Vietnamu. Současně bylo ukončeno řízení týkající se dovozu spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Malajsie a Filipín.
(2)
Dne 25. srpna 2009 pozměnila Rada nařízením (ES) č. 768/2009 (3) na základě přezkumu zahájeného podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení výše uvedená opatření s ohledem na jednoho vyvážejícího výrobce ve Vietnamu.
(3)
Na nařízení, které vedlo k uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Tchaj-wanu, se bude dále odkazovat jako na „původní nařízení“. Na šetření, jež vedlo k opatřením uloženým v původním nařízení dotčeným zemím, se bude dále odkazovat jako na „původní šetření“.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(4)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (4) platných konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 19. srpna 2010 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podal Evropský institut pro průmyslové spojovací prostředky (European Industrial Fasteners Institute, EIFI) (dále jen „žadatel“) jménem pěti výrobců v Unii: Bulnava S.r.l., Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Inox Bolt S.r.l., Bontempi Vibo S.p.A. a Ugivis S.A. představujících podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli v Unii.
(5)
Žádost byla omezena na antidumpingová opatření, jež byla uložena na dovoz pocházející z ČLR a Tchaj-wanu (dále jen „dotčené země“). Antidumpingová opatření, která byla v původním nařízení uložena na dovoz spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Vietnamu, Indonésie a Thajska, proto nejsou předmětem tohoto přezkumu.
(6)
Žádost byla odůvodněna tím, že pokud by opatření uložená na dovoz spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z dotčených zemí pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(7)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 19. listopadu 2010 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (5) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“).
4. Šetření
4.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(8)
Šetření týkající se přetrvávání dumpingu zahrnovalo období od 1. října 2009 do 30. září 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(9)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a jejich sdružení a zástupce dotčených zemí.
(10)
Komise poskytla rovněž zúčastněným stranám možnost se písemně vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(11)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců z dotčených zemí, dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii podílejících se na šetření se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku.
(12)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů od zveřejnění oznámení o zahájení řízení přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení řízení. Vzhledem k obdrženým odpovědím bylo rozhodnuto použít výběr vzorku u tchajwanských vyvážejících výrobců, dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii. Pokud jde o ČLR, při šetření nespolupracoval žádný z vyvážejících výrobců z ČLR.
(13)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo třicet šest tchajwanských vývozců/skupin vývozců. Deset z nich nebylo možno vzít v úvahu, jelikož se zdálo, že se jedná pouze o obchodní společnosti nebo o společnosti, které v období přezkumného šetření nevyvážely dotčený výrobek do Unie. Na základě informací, které byly obdrženy od spolupracujících tchajwanských společností, vybrala Komise vzorek složený ze čtyř vyvážejících výrobců. Jedna ze společností zařazených do vzorku následně spolupráci ukončila. Zbývající tři společnosti zařazené do vzorku představovaly 41,6 % tchajwanského vývozu do EU v období přezkumného šetření.
(14)
Pokud jde o dovozce v Unii, kteří nejsou ve spojení, z celkem osmi společností, které poskytly požadované informace, byly do vzorku zařazeny tři největší společnosti představující téměř 90 % dovezeného objemu, který nahlásily spolupracující společnosti. Odpověď na dotazník posléze poskytl pouze jeden dovozce.
(15)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo dvanáct výrobců v Unii. Na základě informací, které byly obdrženy od spolupracujících výrobců v Unii, vybrala Komise vzorek sestávající z šesti výrobců v Unii. Jeden výrobce v Unii zařazený do vzorku posléze svou spolupráci ukončil. Zbývajících pět výrobců zařazených do vzorku představovalo 38 % prodeje všech výrobců v Unii uskutečněného v období přezkumného šetření pro nezávislé odběratele v EU.
(16)
Komise rozeslala stranám zařazeným do vzorku a všem uživatelům, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, dotazníky. Jak bylo objasněno výše, odpovědi na dotazník byly obdrženy od pěti výrobců v Unii, tří vyvážejících výrobců z Tchaj-wanu a od jednoho dovozce. V průběhu šetření se nepřihlásil žádný z kontaktovaných uživatelů.
(17)
Jak je objasněno v 13. a 15. bodě odůvodnění, jeden tchajwanský vyvážející výrobce zařazený do vzorku a jeden výrobce v Unii zařazený do vzorku se rozhodli, že na dotazník neodpoví. V obou případech se však usuzovalo, že vzorek zbývajících společností je i nadále reprezentativní, pokud jde o příslušné objemy prodeje.
(18)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
Bulnava S.r.l, Suello, Itálie,
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, Itálie,
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Itálie,
-
Reisser Schraubentechnik GmbH, Ingelfingen-Criesbach, Německo,
-
Ugivis S.A, Belley, Francie.
b)
Vyvážející výrobci na Tchaj-wanu
-
Arrow Fastener Co., Ltd. a vývozci, kteří jsou ve spojení s touto společností, Shu-Lin City,
-
Shekai Precision Co., Ltd. a vývozce, který je ve spojení s touto společností, Kaohsiung,
-
Yi Tai Shen Co., Ltd. Tainan Hsien.
c)
Dovozce v Unii, který není ve spojení
-
Wurth Group, Kunzelsau, Německo.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(19)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je stejný jako výrobek vymezený v původním nařízení, tj. některé spojovací prostředky a jejich části z korozivzdorné oceli pocházející z ČLR a Tchaj-wanu, v současnosti kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70 (dále jen „dotčený výrobek“).
(20)
Přezkumné šetření potvrdilo, že stejně jako v původním šetření mají dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci na domácích trzích, jakož i výrobky vyráběné a prodávané v EU výrobci v Unii stejné základní fyzické a technické vlastnosti a stejné užití, a považují se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(21)
Přihlásily se čtyři strany, které uvedly, že by výrobky kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10 a 7318 15 51 měly být z tohoto šetření vyloučeny, jelikož se údajně v Unii nevyrábějí. Toto tvrzení bylo odmítnuto, jelikož i) nebyly předloženy žádné důkazy, které by potvrzovaly, že se tyto výrobky liší, pokud jde o základní fyzické a technické vlastnosti, a ii) v rámci přezkumu před pozbytím platnosti nelze každopádně vymezení výrobku měnit.
(22)
Po poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo doporučeno zachování stávajících opatření („konečné informace“), jeden z tchajwanských vyvážejících výrobců uvedl, že bimetalové spojovací prostředky by neměly být zahrnuty do vymezení výrobku z důvodu zásadních rozdílů mezi bimetalovými spojovacími prostředky a spojovacími prostředky z korozivzdorné oceli, které se týkají prodejní ceny za jednotku množství, výrobních nákladů, základních fyzických a technických vlastností, jakož i způsobu jejich využití. Jak již však bylo uvedeno výše v 21. bodě odůvodnění, nelze vymezení výrobku v rámci přezkumu před pozbytím platnosti měnit. Toto tvrzení by bylo možné projednat v rámci prozatímního přezkumu zaměřeného na vymezení výrobku, o který může společnost požádat.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(23)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda je v případě, že by stávající opatření pozbyla platnosti, pravděpodobné přetrvávání dumpingu nebo jeho obnovení.
1. ČLR
1.1 Předběžné poznámky
(24)
Jak bylo objasněno výše, při šetření nespolupracoval žádný z vyvážejících výrobců z ČLR.
(25)
Níže uvedená zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu musela proto vycházet z dostupných údajů, zejména z údajů Eurostatu a informací, které v žádosti o přezkum uvedlo výrobní odvětví Unie. V tomto případě nebylo možno použít oficiální čínské vývozní statistiky, jelikož dotčený výrobek představuje pouze malou část množství nahlášeného v příslušných celních položkách harmonizovaného systému.
1.2 Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(26)
Vzhledem ke skutečnosti, že vyvážející výrobci z ČLR nespolupracovali, nebylo možno vypočítat individuální dumpingová rozpětí.
(27)
Podle žádosti o přezkum činilo dumpingové rozpětí u vývozu z ČLR do Unie údajně od 13,6 % do 61,8 %. Jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení, žadatel srovnal ceny vývozu z ČLR do Unie s početně zjištěnou běžnou hodnotou na Tchaj-wanu, což je srovnatelná země, která byla použita v původním šetření.
(28)
Jelikož společnosti z ČLR nespolupracovaly, nejsou k dispozici informace, které by umožnily vyvodit jiný závěr. Mimoto se podotýká, že bylo zjištěno, že běžná hodnota stanovená pro jedinou spolupracující tchajwanskou společnost je podstatně vyšší než běžná hodnota, kterou žadatel stanovil v žádosti o šetření před pozbytím platnosti. Jelikož nejsou k dispozici žádné údaje, že se ceny vývozu z ČLR do Unie liší od cen uvedených v žádosti, je pravděpodobné, že u vývozu z ČLR přetrvává dumping na vyšších úrovních, než je uvedeno v žádosti.
1.3 Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(29)
Kromě analýzy existence dumpingu během období přezkumného šetření byla zkoumána rovněž pravděpodobnost obnovení dumpingu.
(30)
V této souvislosti byly analyzovány tyto prvky: volná kapacita vyvážejících výrobců z ČLR; přitažlivost trhu Unie pro výrobce z ČLR a jejich vývoz do třetích zemí.
1.3.1 Volná kapacita vyvážejících výrobců z ČLR
(31)
Jelikož o čínském odvětví spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli je k dispozici málo veřejných informací, byly k odhadu kapacity v ČLR použity údaje obsažené v žádosti o přezkum. Na tomto základě se zdá, že od roku 2003 byla v Číně zřízena nová zařízení pro výrobu spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. V důsledku antidumpingových opatření uložených na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa a oceli (6) a následného poklesu dovozu z ČLR tohoto typu spojovacích prostředků do Unie od roku 2009 mají výrobci z ČLR značnou nevyužitou výrobní kapacitu, kterou by bylo možno využít k výrobě dotčeného výrobku, jelikož výroba může mezi oběma typy spojovacích prostředků snadno přecházet.
1.3.2 Přitažlivost trhu Unie
(32)
Přitažlivost trhu Unie lze doložit skutečností, že uložení antidumpingových cel nezastavilo rozšiřování vývozu z ČLR dotčeného výrobku. Naopak, podle údajů Eurostatu se objem dovozu z ČLR do Unie mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření zvýšil o 13 %. Vývoj cen dovozu z ČLR v témže období prokázal, že podle údajů Eurostatu průměrná dovozní cena vzrostla. Podrobnější analýza však ukázala, že se v průběhu posuzovaného období cena spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli nahlášených v kódu KN představujícím 59 % celkového množství dovezeného během období přezkumného šetření snížila o 24 %. To prokazuje, že navzdory platným opatřením se vývozcům z ČLR u většiny vyváženého dotčeného výrobku podařilo zvýšit objem vývozu a dále snížit ceny.
1.3.3 Vývoz do třetích zemí
(33)
Co se týká objemů a cen vývozu z ČLR do třetích zemí, je nutno uvést, že se údaje o vývozu z ČLR týkají celých kódů HS. Při srovnání s dovozními statistikami EU na úrovni TARIC připadají na dotčený výrobek v rámci těchto kódů HS přibližně 3 % objemu. Údaje o vývozu proto nejsou velmi smysluplným zdrojem informací. Vzhledem ke skutečnosti, že vyvážející výrobci z ČLR nespolupracovali, nebylo možno získat jiné relevantní údaje, pokud jde o vývoz z ČLR do třetích zemí.
1.4 Závěr ohledně pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu
(34)
Vzhledem k výše popsaným zjištěním lze vyvodit závěr, že vývoz z ČLR je i nadále dumpingový a že je pravděpodobné přetrvávání dumpingu na trhu Unie, pokud by byla stávající antidumpingová opatření zrušena. S přihlédnutím ke stávající volné kapacitě v ČLR a skutečnosti, že dovoz dotčeného výrobku do Unie v posuzovaném období navzdory existenci antidumpingových opatření vzrostl, se zdá, že by vyvážející výrobci z ČLR měli pobídku k dalšímu zvyšování svého vývozu na trh Unie za dumpingové ceny, pokud by opatření pozbyla platnosti.
2. Tchaj-wan
2.1 Předběžné poznámky
(35)
Podotýká se, že vzhledem k vysokému počtu tchajwanských vyvážejících výrobců, kteří projevili ochotu ke spolupráci, byl za účelem dalšího šetření vybrán reprezentativní vzorek čtyř společností/skupin společností. Jedna z těchto čtyř společností později spolupráci ukončila. Jelikož však na zbývající společnosti připadalo 41,6 % celkového objemu tchajwanského vývozu (7) do Unie v období přezkumného šetření, považoval se vzorek i nadále za reprezentativní.
(36)
Dále se podotýká, že během inspekcí na místě, které se uskutečnily v prostorách zbývajících tří společností zařazených do vzorku, nebylo možno ověřit informace, které v odpovědi na dotazník uvedla jedna z těchto společností, přičemž bylo zjištěno, že druhá společnost poskytla zavádějící informace. Dotyční vyvážející výrobci byli neprodleně vyrozuměni o úmyslu Komise použít článek 18 základního nařízení, což by znamenalo nepřihlédnutí k poskytnutým informacím, a tudíž použití dostupných údajů. Společnosti dostaly možnost se k této situaci blíže vyjádřit. Následné připomínky však nezměnily rozhodnutí Komise vycházet z dostupných údajů, pokud jde o tyto dva vyvážející výrobce. Individuální dumpingové rozpětí bylo proto vypočítáno pouze pro jednoho tchajwanského vyvážejícího výrobce.
(37)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem bylo nutno u většiny níže uvedených zjištění týkajících se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu vycházet z dostupných údajů, zejména z údajů, které poskytl jediný spolupracující tchajwanský vyvážející výrobce a jeden spolupracující dovozce, z údajů Eurostatu a z informací, které žadatel uvedl v žádosti o přezkum. V tomto případě nebylo možno použít oficiální tchajwanské vývozní statistiky, jelikož dotčený výrobek představuje pouze malou část množství nahlášeného v příslušných položkách harmonizovaného systému.
2.2 Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.2.1 Běžná hodnota
(38)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve ověřila, zda byl domácí prodej obdobného výrobku, který spolupracující tchajwanský vyvážející výrobce uskutečnil pro nezávislé odběratele, reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje činil nejméně 5 % celkového objemu odpovídajícího prodeje na vývoz do Unie.
(39)
Komise poté určila typy obdobného výrobku prodávané dotčenou společností na domácím trhu, které byly totožné nebo přímo srovnatelné s typy výrobku prodávanými na vývoz do Unie. K prvkům, které se braly v úvahu při vymezení typů výrobku, patřily: i) typ spojovacích prostředků, ii) jakostní třída oceli použité jako surovina, iii) norma DIN pro spojovací prostředky, iv) průměr spojovacích prostředků a v) jejich délka.
(40)
Dále se zkoumalo, zda byl domácí prodej spolupracujícího vyvážejícího výrobce reprezentativní u každého typu výrobku, tj. zda domácí prodej každého typu výrobku představoval nejméně 5 % objemu prodeje téhož typu výrobku na vývoz do Unie. U typů výrobků prodávaných v reprezentativním množství se poté v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení zkoumalo, zda se tento prodej uskutečnil v běžném obchodním styku.
(41)
Zjišťování, zda lze u prodeje jednotlivých typů výrobku prodávaných v reprezentativním množství na domácím trhu mít za to, že byl uskutečněn v běžném obchodním styku, vycházelo ze stanovení podílu ziskového prodeje příslušného typu nezávislým odběratelům. Ve všech případech, kdy se prodej určitého typu výrobku na domácím trhu uskutečnil v dostatečném množství a v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočítané jako vážený průměr veškerého prodeje tohoto typu na domácím trhu během období přezkumného šetření.
(42)
U zbývajících typů výrobku, jejichž prodej na domácím trhu nebyl reprezentativní nebo se neuskutečnil v běžném obchodním styku, byla v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení běžná hodnota určena početně. Běžná hodnota byla stanovena jako součet výrobních nákladů vyvážených typů výrobku, jenž byl v případě potřeby upraven o přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady a o přiměřený zisk, a to na základě skutečných údajů ohledně výroby a prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku v souladu s první větou čl. 2 odst. 6 základního nařízení.
2.2.2 Vývozní cena
(43)
Veškerý vývoz spolupracujícího tchajwanského vyvážejícího výrobce na trh Unie se až na jednu výjimku uskutečnil přímo pro nezávislé odběratele. Vývozní cena byla proto v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanovena na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit, za dotčený výrobek.
(44)
U vývozního obchodu, při němž se vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení, byla vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny obchodníka ve spojení, za kterou byl výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii.
2.2.3 Srovnání
(45)
Srovnání váženého průměru běžné hodnoty a váženého průměru vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům u činitelů, u nichž bylo prokázáno, že ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Za tímto účelem byly provedeny náležité úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejších nákladech, finančních nákladech, nákladech na balení, provizích a slevách, pokud byly použitelné a odůvodněné.
2.2.4 Dumpingové rozpětí
(46)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle typu výrobku a váženého průměru vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Podle výše uvedené metody bylo zjištěno, že spolupracující vývozce během období přezkumného šetření i nadále pokračoval v dumpingových praktikách. Výše dumpingu dosáhla na základě 4 z celkem 12 měsíců období přezkumného šetření 22 %.
(47)
Připomíná se, že založení výpočtu dumpingu na 4 měsících období přezkumného šetření je metoda, kterou Komise obvykle používá v přezkumech před pozbytím platnosti, má-li být zjištěno, zda dumping přetrvává nebo zda je pravděpodobné obnovení dumpingu. U přezkumů před pozbytím platnosti není totiž vyžadováno, aby bylo stanoveno dumpingové rozpětí u všech transakcí, neboť takový vypočet je nutný pouze ke změně úrovně platného antidumpingového opatření, což však není účelem přezkumu před pozbytím platnosti. Vybranými 4 měsíci byly poslední měsíce každého čtvrtletí, takže bylo zajištěno rovnoměrné rozložení během 12měsíčního období přezkumného šetření.
(48)
Jediný spolupracující tchajwanský vyvážející výrobce po poskytnutí konečných informací uvedl, že určité domácí transakce uvedené v dotazníku, které byly zohledněny pro výpočet běžné hodnoty, byly ve skutečnosti určeny pro vývoz do Evropské unie a nikoliv pro domácí spotřebu. Uvedená společnost tvrdila, že k tomuto opětovnému prodeji docházelo v Tchaj-wanu prostřednictvím nezávislých výrobců spojovacích prostředků nebo obchodníků s nimi.
(49)
Je třeba uvést, že toto tvrzení nebylo podloženo žádnými důkazy, které by svědčily o tom, že toto zboží by bylo vyvezeno do Evropské unie. Proto bylo toto tvrzení odmítnuto.
(50)
Jelikož s ohledem na ostatní dva vyvážející výrobce zařazené do vzorku byl použit článek 18 základního nařízení, nebylo pro ně dumpingové rozpětí vypočítáno. Podle údajů uvedených v žádosti o přezkum však dumpingové rozpětí u vývozu z Tchaj-wanu činilo údajně od 14 % do 50 %. Nejsou k dispozici žádné údaje, které by umožňovaly vyvodit jiný závěr. Skutečnost, že bylo zjištěno, že jediná společnost, jíž se týkalo šetření, používá na trhu Unie dumping a že průměrná cena dotčeného výrobku dováženého z Tchaj-wanu je nižší než průměrná vývozní cena uvedené společnosti, potvrzuje na základě ověřených informací existenci dumpingu na celostátní úrovni.
2.3 Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(51)
Kromě analýzy existence dumpingu během období přezkumného šetření byla zkoumána rovněž pravděpodobnost přetrvávání dumpingu v případě Tchaj-wanu.
(52)
V této souvislosti byly analyzovány tyto prvky: volná kapacita tchajwanských vyvážejících výrobců; přitažlivost trhu Unie pro tchajwanské výrobce a jejich vývoz do třetích zemí.
2.3.1 Volná kapacita vývozců
(53)
Pokud jde o volnou kapacitu vývozců, jelikož o tchajwanském odvětví spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli je k dispozici málo veřejných informací, jsou níže uvedené závěry založeny především na údajích obsažených v žádosti o přezkum a na informacích, které byly získány při inspekcích na místě. Podle žádosti o přezkum investovali noví tchajwanští výrobci spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli do nových zařízení s cílem zvýšit svou výrobní kapacitu. Ověření mimoto prokázalo, že podle očekávání se mají investice do kapacity v roce 2011 v porovnání s obdobím šetření v původním šetření zvýšit o 12 %. Během období přezkumného šetření činila volná kapacita spolupracujícího výrobce 7 % celkové výrobní kapacity. Bylo zjištěno, že výše zásob je velmi nízká, jelikož spolupracující společnost vyráběla dotčený výrobek pouze na základě objednávek.
2.3.2 Přitažlivost trhu Unie
(54)
Přitažlivost trhu Unie lze doložit skutečností, že uložení antidumpingových cel neovlivnilo tchajwanský vývoz do Unie. Podle údajů Eurostatu a ověřených údajů o dovozu byly objemy dovozu z Tchaj-wanu mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření poměrně stálé, hodnota tohoto dovozu se však v témže období snížila o 16 %. To naznačuje, že průměrná prodejní cena spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Tchaj-wanu během období přezkumného šetření klesla. To prokazuje, že navzdory platným opatřením se tchajwanským výrobcům podařilo zachovat objem vývozu a dále snížit ceny.
(55)
V této souvislosti jedna ze zúčastněných tchajwanských stran poukázala na to, že ke snížení tchajwanských vývozních cen nedošlo v důsledku nepřátelské cenové politiky vývozců, ale následováním vývoje cen hlavních surovin, tj. válcovaného drátu. Je třeba uvést, že snížení cen surovin mělo podobný vliv na veškeré výrobce spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. Tím však není dotčen závěr o přitažlivosti trhu Unie pro tchajwanské vývozce, neboť se jim podařilo udržet objem svého vývozu i přes platná antidumpingová opatření.
2.3.3 Ceny vývozu do třetích zemí
(56)
Pokud jde o tchajwanský vývoz do třetích zemí, je nutno uvést, že se údaje o tchajwanském vývozu, které bylo možno analyzovat, týkají celých kódů HS. Při srovnání s dovozními statistikami EU na úrovni TARIC připadalo na dotčený výrobek v rámci těchto kódů HS přibližně 2,6 % objemu. Tyto údaje proto nejsou jako zdroj informací o objemech a cenách vývozu dotčeného výrobku z Tchaj-wanu do třetích zemí smysluplné. Ověřené údaje o vývozu získané od tří tchajwanských vývozců zařazených do vzorku však prokazují pokles objemu vývozu do třetích zemí. To poukazuje na skutečnost, že tchajwanský vývoz je více zaměřen na EU.
(57)
Podotýká se rovněž, že informace, které poskytl spolupracující tchajwanský výrobce, prokazují, že při prodeji do Unie je jednotková prodejní cena v porovnání s ostatními zeměmi o 10 % vyšší a že objem vyvážený do ostatních zemí představuje pouze 20 % objemu vývozu do Unie.
2.4 Závěr ohledně pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu
(58)
Vzhledem k výše popsaným zjištěním lze vyvodit závěr, že vývoz z Tchaj-wanu je stále dumpingový a že je pravděpodobné přetrvávání dumpingu na trhu Unie, pokud by stávající antidumpingová opatření byla zrušena. S přihlédnutím ke stávající volné kapacitě na Tchaj-wanu a přitažlivosti trhu Unie se zdá, že by tchajwanští vyvážející výrobci měli pobídku ke zvýšení svého vývozu na trh Unie za dumpingové ceny, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
1. Výroba v Unii
(59)
Ke zjištění celkové výroby v Unii byly použity veškeré dostupné informace o výrobcích v Unii, včetně informací uvedených v žádosti o přezkum, a údaje shromážděné od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze.
(60)
Na tomto základě byla celková výroba v Unii v období šetření odhadnuta přibližně na 63 000 tun. Tento údaj zahrnuje výrobu všech výrobců v Unii, kteří se přihlásili, a odhadovaný objem výroby výrobců, kteří se během řízení nevyjádřili.
(61)
Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění, u výrobců v Unii, kteří se účastnili šetření, byl použit výběr vzorku. Z celkem 12 výrobců, kteří poskytli informace pro výběr vzorku, byl vybrán vzorek šesti výrobců. Jak je objasněno v 17. bodě odůvodnění, jeden výrobce posléze nespolupracoval. Spolupracující společnosti zařazené do vzorku představovaly přibližně 31 % celkové odhadované výroby v Unii.
2. Výrobní odvětví Unie
(62)
Má se za to, že všichni výrobci v Unii uvedení v 59. bodě odůvodnění tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a bude se na ně dále odkazovat jako na „výrobní odvětví Unie“.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Předběžná poznámka
(63)
K posouzení trendů týkajících se cen a objemu byly použity příslušné dovozní statistiky Eurostatu pro kódy KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70 spolu s údaji uvedenými v žádosti o přezkum a informacemi získanými od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze, které byly doplněny o ověřené odpovědi na dotazník, jež poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku.
2. Spotřeba v Unii
(64)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě objemů prodeje výrobního odvětví Unie v Unii převzatých z žádosti o přezkum, jež byly doplněny o ověřené údaje získané od spolupracujících výrobců zařazených do vzorku a o objem dovozu podle údajů Eurostatu.
(65)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
Tabulka 1
2007
2008
2009
OPŠ
Celková spotřeba v Unii (v tunách)
123 224
120 598
101 143
121 402
Index (2007 = 100)
100
98
82
99
(66)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření byla spotřeba v Unii poměrně stálá. Mezi rokem 2007 a 2009 však v souladu s celosvětovými nepříznivými dopady finanční krize došlo k výraznému poklesu o 18 %. Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření se spotřeba v Unii opět zvýšila a vykázala nárůst o 20 %.
3. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z dotčených zemí
3.1 Souhrnné posouzení
(67)
Aby bylo možno rozhodnout o souhrnném posouzení dovozu z dotčených zemí, byla individuální situace každé z obou zemí přezkoumána na základě podmínek uvedených v čl. 3 odst. 4 základního nařízení.
(68)
Bylo zjištěno, že objemy dovozu z ČLR i Tchaj-wanu překračují minimální prahovou hodnotu stanovenou v čl. 5 odst. 7 základního nařízení a že tyto objemy nejsou zanedbatelné. Objemy dovozu z obou zemí mimoto v posuzovaném období sledovaly do značné míry podobný trend, kdy se v období mezi rokem 2007 a 2009 snížily, načež v období přezkumného šetření následoval růst. Pokud jde o průměrné dovozní ceny, jak bylo objasněno v 32. bodě odůvodnění, vývoj cen dovozu z ČLR prokazuje, že se průměrná dovozní cena podle údajů Eurostatu zvýšila. Podrobnější analýza však ukázala, že se v posuzovaném období cena spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli nahlášených v kódu KN, který představuje většinu celkového množství dovezeného během období přezkumného šetření, snížila o 24 %. Tchajwanské ceny se snižovaly v průběhu celého posuzovaného období a nejnižší úrovně dosáhly v období přezkumného šetření. Šetřením bylo rovněž prokázáno, že podmínky hospodářské soutěže mezi příslušnými hospodářskými subjekty jsou podobné. Usuzovalo se proto, že jsou splněny podmínky pro souhrnné posouzení.
3.2 Dumpingový dovoz z ČLR a Tchaj-wanu
(69)
Během posuzovaného období se dovoz z ČLR a Tchaj-wanu vyvíjel takto:
Tabulka 2
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z dotčených zemí (v tunách)
8 559
6 636
6 154
8 795
Index (2007 = 100)
100
78
72
103
Podíl dovozu z dotčených zemí na trhu
6,9 %
5,5 %
6,1 %
7,2 %
Index (2007 = 100)
100
79
88
104
Průměrná cena dovozu z dotčených zemí (v EUR/t)
4 998
4 709
4 656
4 730
Index (2007 = 100)
100
94
93
95
(70)
Jak je patrné z výše uvedené tabulky, objem dovozu pocházejícího z dotčených zemí se v posuzovaném období zvýšil o 3 %. V souladu s vývojem spotřeby došlo v období v letech 2008 až 2009 k poklesu. Tento pokles však byl méně výrazný než pokles spotřeby v témže období. Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření dovoz opět vzrostl až o 43 %.
(71)
Průměrné dovozní ceny se v posuzovaném období snížily o 5 %. Stejně jako v případě objemů byly dovozní ceny na nejnižší úrovni v roce 2009, načež mírně vzrostly.
(72)
Podíl dumpingového dovozu na trhu sledoval během posuzovaného období vývoj spotřeby a byl stálý ve výši přibližně 7 %.
3.3 Cenové podbízení
(73)
Vzhledem ke skutečnosti, že vyvážející výrobci z ČLR nespolupracovali a tchajwanští vyvážející výrobci spolupracovali pouze v omezené míře, jsou s ohledem na typy spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, které jsou vyváženy do Unie, k dispozici pouze velmi omezené informace. To spolu se skutečností, že dotčený výrobek zahrnuje celou škálu různých typů spojovacích prostředků s velkými cenovými rozdíly (jednotkové ceny v kategorii vrutů se mohou například lišit až 30násobně), znemožňuje provést smysluplné srovnání cen za účelem stanovení rozpětí cenového podbízení. Srovnání váženého průměru prodejních cen výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, upravených na úroveň ceny ze závodu, s průměrnou cenou CIF při dovozu z dotčených zemí odvozenou z údajů Eurostatu neprokázalo cenové podbízení v období přezkumného šetření. Pokud jde o Tchaj-wan, jediný spolupracující vyvážející výrobce vyvážel zvláštní typ spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli, s ohledem na nějž existuje v Unii pouze velmi omezená výroba. Vzhledem k neexistenci odpovídajících typů výrobku nebylo možno provést pro tuto společnost výpočet cenového podbízení pro jednotlivé typy výrobku.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.1 Předběžné poznámky
(74)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(75)
Z důvodu výběru vzorku byly ukazatele újmy částečně stanoveny pro výrobní odvětví Unie jako celek a částečně pouze pro výrobce v Unii zařazené do vzorku. Analýza újmy s ohledem na makroekonomické údaje, jako je podíl na trhu, výroba, kapacita a využití kapacity, objem prodeje, růst, zásoby, zaměstnanost a produktivita, je založena na údajích celého výrobního odvětví Unie. Jinak byly použity údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku (ceny obchodů, investice a návratnost investic, mzdy, ziskovost, peněžní tok a schopnost získat kapitál).
4.2 Výroba
(76)
Z níže uvedené tabulky vyplývá, že v posuzovaném období výroba klesla o 17 %. V souladu s klesající poptávkou se výroba výrobního odvětví Unie mezi rokem 2007 a 2009 nejprve prudce snížila o 24 %, načež mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření mírně vzrostla o 10 %.
Tabulka 3
2007
2008
2009
OPŠ
Výroba (v tunách)
74 514
69 514
56 396
62 213
Index (2006 = 100)
100
93
76
83
Zdroj: makroekonomické údaje
4.3 Kapacita a využití kapacity
(77)
Výrobní kapacita se v posuzovaném období snížila o 13 % a v souladu s vývojem výroby vykázala míra využití kapacity mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření mírný pokles o 4 %.
Tabulka 4
2007
2008
2009
OPŠ
Výrobní kapacita (v tunách)
148 039
140 743
127 200
128 881
Index (2006 = 100)
100
95
86
87
Využití kapacity
50 %
49 %
44 %
48 %
Index (2006 = 100)
100
98
88
96
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.4 Zásoby
(78)
Konečný stav zásob výrobního odvětví Unie se v roce 2008 v porovnání s rokem 2007 snížil a poté byl mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření stálý. V období přezkumného šetření se výše zásob poněkud zvýšila, byla však stále o 26 % nižší než v roce 2007.
Tabulka 5
2007
2008
2009
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
9 688
7 465
6 964
7 139
Index (2006 = 100)
100
77
72
74
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.5 Objem prodeje
(79)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie uskutečněný pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období snížil o 25 %. Mezi rokem 2007 a 2009 objemy prodeje klesly o 28 %, přičemž nejnižší úrovně dosáhly v roce 2009. V průběhu období přezkumného šetření se však objemy prodeje zvýšily a oproti úrovním z roku 2009 vykázaly 5 % nárůst. Je třeba zmínit, že tento nárůst byl mnohem menší než růst poptávky (20 %) v témže období.
Tabulka 6
2007
2008
2009
OPŠ
Objem prodeje EU pro odběratele, kteří nejsou ve spojení (v tunách)
62 326
56 042
44 627
46 851
Index (2007 = 100)
100
90
72
75
Zdroj: makroekonomické údaje
4.6 Podíl na trhu
(80)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření postupně snížil o 12 procentních bodů.
Tabulka 7
2007
2008
2009
OPŠ
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
50,6 %
46,5 %
44,1 %
38,6 %
Index (2007 = 100)
100
92
87
76
Zdroj: makroekonomické údaje
4.7 Růst
(81)
Jak je uvedeno v tabulce č. 1 v 65. bodě odůvodnění, spotřeba v Unii se mezi rokem 2007 a 2009 snižovala, načež opět vzrostla téměř na stejnou úroveň jako v roce 2007. Výrobní odvětví Unie však v posuzovaném období přišlo o podíl na trhu ve výši 12 procentních bodů, zatímco dotyčnému dovozu se podařilo zachovat si stálý podíl na trhu.
4.8 Zaměstnanost
(82)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření klesla o 7 %.
Tabulka 8
2007
2008
2009
OPŠ
Zaměstnanost související s dotčeným výrobkem (počet osob)
954
1 007
863
886
Index (2007 = 100)
100
106
90
93
Zdroj: makroekonomické údaje
4.9 Produktivita
(83)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená v jednotkách výstupu na osobu a rok klesla mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření o 10 %. Nejnižší úrovně dosáhla v roce 2009, načež v období přezkumného šetření opět vzrostla.
Tabulka 9
2007
2008
2009
OPŠ
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
78,1
69
65,3
70,2
Index (2007 = 100)
100
88
84
90
Zdroj: makroekonomické údaje
4.10 Prodejní ceny a činitelé ovlivňující ceny na domácím trhu
(84)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie vykazovaly mezi rokem 2007 a 2009 významnou klesající tendenci, kdy se snížily o 50 %. To bylo částečně zapříčiněno významným poklesem nákladů na suroviny používané při výrobě spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. V průběhu období přezkumného šetření se prodejní ceny v porovnání s rokem 2009 zvýšily, stále však byly o 35 % nižší oproti cenám převládajícím na počátku posuzovaného období.
(85)
Šetřením bylo prokázáno, že pokles prodejních cen mezi rokem 2007 a 2009 částečně odrážel dopad hospodářské krize, která měla v uvedeném období za následek snížení nákladů o 28 %. Tento pokles odrážel především vývoj cen niklu, hlavní suroviny používané při výrobě spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli. Šetření však prokázalo, že i když negativní dopad na prodejní ceny měla finanční krize, tlak na snižování cen vyvíjel rovněž dovoz zejména z ostatních třetích zemí, který se na trhu Unie navzdory nízké poptávce rozšiřoval a vyvíjel tlak na ceny hlavních typů výrobku vyráběných a prodávaných výrobním odvětvím Unie, jež bylo nuceno snížit své prodejní ceny více, než kolik činilo snížení nákladů. To vedlo k značnému zhoršení výkonnosti výrobního odvětví Unie v tomto období. I když se prodejní ceny v období přezkumného šetření v porovnání s rokem 2009 zvýšily, jejich úroveň nepostačovala k uhrazení všech nákladů a dosažení přiměřeného ziskového rozpětí ze strany výrobního odvětví Unie.
(86)
Prodejní ceny uvedené v následující tabulce představují průměrné ceny za tunu, které do značné míry závisí na sortimentní skladbě. Jak bylo objasněno v 73. bodě odůvodnění, mohou se ceny v rámci některých kategorií spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli lišit až 30násobně.
Tabulka 10
2007
2008
2009
OPŠ
Průměrné prodejní ceny (v EUR/t)
5 842
4 437
2 914
3 803
Index (2007 = 100)
100
76
50
65
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.11 Mzdy
(87)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se průměrné mzdy na zaměstnance snížily o 12 %.
Tabulka 11
2007
2008
2009
OPŠ
Roční mzdové náklady na zaměstnance (v tis. EUR)
47
44
41
42
Index (2007 = 100)
100
94
87
88
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.12 Investice
(88)
V roce 2008 výrobní odvětví Unie ve srovnání s jinými roky posuzovaného období značně investovalo do výroby spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. Po uvedeném roce se investice snížily.
Tabulka 12
2007
2008
2009
OPŠ
Čisté investice (v tis. EUR)
2 504
9 899
3 087
2 299
Index (2007 = 100)
100
395
123
92
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.13 Ziskovost a návratnost investic
(89)
Jak bylo uvedeno v 85. bodě odůvodnění, šetření prokázalo, že i když pokles prodejních cen odrážel částečně snížení nákladů, cena výrobního odvětví Unie byla pod tlakem, který vyvíjel dovoz spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, a tento tlak neumožňoval uhradit veškeré náklady vzniklé při výrobě a prodeji spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. To mělo za následek značné zhoršení ziskovosti, která byla v roce 2007 kladná, poté však záporná, jak ukazuje níže uvedená tabulka.
(90)
Návratnost investic se významně snížila z úrovně ve výši 29 % v roce 2007 na - 17 % v období přezkumného šetření.
Tabulka 13
2007
2008
2009
OPŠ
Čistý zisk z prodeje EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % z čistých tržeb)
7 %
-9 %
-36 %
-3 %
Návratnost investic (čistý zisk v % z čisté účetní hodnoty investic)
29 %
-16 %
-41 %
-17 %
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.14 Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(91)
Čistý peněžní tok z provozních činností se v posuzovaném období značně snížil. Nejnižší úrovně dosáhl v roce 2009, načež mírně vzrostl. V období přezkumného šetření však byl peněžní tok i nadále podstatně nižší než v roce 2007.
Tabulka 14
2007
2008
2009
OPŠ
Peněžní tok (v tis. EUR)
15 899
- 698
-12 357
-8 271
Index (2007 = 100)
100
-4
-78
-52
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.15 Velikost dumpingového rozpětí
(92)
Navzdory platným opatřením přetrvával podle údajů získaných z žádosti o přezkum i údajů, které poskytl jediný spolupracující vyvážející výrobce na Tchaj-wanu, významný dumping, a to v případě ČLR ve výši 13,6 % až 61,8 % a v případě Tchaj-wanu ve výši 14 % až 50 %. Dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie nelze považovat za zanedbatelný.
4.16 Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(93)
Téměř ze všech zkoumaných ukazatelů vyplývá zhoršení hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie po roce 2007. Navzdory platným opatřením se dovoz z dotčených zemí mírně zvýšil a podařilo se mu udržet stálý podíl na trhu. V roce 2009, kdy finanční krize měla dopad na celkovou poptávku v Unii a prodejní ceny byly pod tlakem, přišli výrobci v Unii o značnou část svých odběratelů. Pouze některým výrobcům v Unii se podařilo zvýšit objem výroby, a to výrobou jiných typů spojovacích prostředků (např. spojovacích prostředků z uhlíkové oceli), a mohli tak využít úspor z rozsahu, a tudíž nahradit úbytek objemu prodeje, k němuž došlo v odvětví spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. Výrobci v Unii se současně snažili zvýšit své investice s cílem vyrábět efektivněji. Během období přezkumného šetření se výrobnímu odvětví Unie podařilo zvýšit výkonnost, ačkoli bylo i nadále ztrátové. Vzhledem k odhadované velmi nízké míře využití kapacity se situace pravděpodobně nezlepší.
5. Dopad dumpingového dovozu a dalších činitelů
5.1 Dopad dumpingového dovozu
(94)
Šetřením bylo prokázáno, že navzdory platným opatřením a snížení spotřeby v Unii v posuzovaném období se dovoz z ČLR a Tchaj-wanu během posuzovaného období mírně zvýšil a udržel si stálý podíl na trhu.
(95)
Jak bylo popsáno v 73. bodě odůvodnění, nebylo vzhledem k nedostatku informací o typech výrobku vyvážených vyvážejícími výrobci z ČLR a Tchaj-wanu velkým rozdílům v cenách jednotlivých typů výrobku v rámci této průměrné ceny možné provést smysluplné srovnání cen dovozu z dotčených zemí a prodejních cen výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Vývozní ceny jediného spolupracujícího tchajwanského výrobce nebylo možno smysluplně srovnat s cenami výrobců v Unii zařazených do vzorku, jelikož neexistovaly odpovídající podobné typy výrobků.
(96)
Spolupracující tchajwanský výrobce uvedený v 22. bodě odůvodnění po poskytnutí konečných informací tvrdil, že jeho vývoz nezpůsobil žadateli žádnou újmu, neboť vyrábí typy spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, které jsou vyráběny pouze několika výrobci v Unii v malých množstvích. V tomto ohledu je třeba zaprvé uvést, že posouzení újmy se provádí ve vztahu k celému výrobnímu odvětví Unie a nikoliv pouze ve vztahu k žadateli. Zadruhé, pro vymezení výrobku stanoveném v původním šetření existují platná opatření a, jak již bylo vysvětleno v 21. bodě odůvodnění, není možné v rámci přezkumu před pozbytím platnosti vymezení výrobku měnit.
5.2 Dopad hospodářské krize
(97)
Kvůli příznivým hospodářským podmínkám, které v roce 2007 existovaly v ocelářském průmyslu a souvisejících výrobních odvětvích, bylo výrobní odvětví Unie v relativně dobré hospodářské situaci, když na konci roku 2008 začala hospodářská krize. I když trh stagnoval, zejména v roce 2009, někteří výrobci v Unii pokračovali v investicích k nahrazení zastaralého strojního zařízení a vybavení s cílem snížit výrobní náklady a docílit větší konkurenceschopnosti vzhledem k dumpingovému dovozu z dotčených zemí a nárůstu levného dovozu z ostatních třetích zemí. Když byl zaznamenán pokles poptávky, potýkali se výrobci v Unii rovněž se silnou vyjednávací pozicí velkých distributorů, kteří začali vyvíjet větší cenový tlak, jenž měl nepříznivý dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
5.3 Dovoz z ostatních zemí
(98)
Analyzován byl rovněž dopad dovozu z ostatních třetích zemí. Jejich společný objem dovozu vzrostl v posuzovaném období o 26 %, a to přibližně z 52 000 tun na zhruba 66 000 tun. Současně se v posuzovaném období průměrné dovozní ceny snížily o 28 % a následně se podíl tohoto dovozu na trhu zvýšil z 42,5 % v roce 2007 na 54,2 % v období přezkumného šetření.
(99)
Zdá se, že převážná část dovozu z ostatních třetích zemí pochází z Indie, Filipín a Malajsie. Na dovoz z těchto tří zemí připadal v období přezkumného šetření celkový podíl na trhu ve výši přibližně 36 %.
(100)
Pokud jde o dovoz z Indie, tento dovoz se v posuzovaném období zvýšil o 141 %, z přibližně 8 000 tun v roce 2007 na téměř 20 000 tun v období přezkumného šetření. Průměrné dovozní ceny se v témže období snížily o 32 % a v období přezkumného šetření byly podstatně nižší než průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Indičtí vývozci proto zvýšili svůj podíl na trhu z 6,7 % v roce 2007 na 16,4 % v období přezkumného šetření.
(101)
Dovoz z Filipín vykazuje podobnou tendenci jako dovoz z Indie a v posuzovaném období vzrostl o 129 %, z přibližně 6 000 tun v roce 2007 na téměř 14 000 tun v období přezkumného šetření. Průměrné dovozní ceny se v témže období snížily o 38 % a v období přezkumného šetření byly nižší než průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Podíl Filipín na trhu proto vzrostl ze 4,9 % v roce 2007 na 11,4 % v období přezkumného šetření.
(102)
Pokud jde o dovoz z Malajsie, ačkoliv v posuzovaném období byla zaznamenána klesající tendence (- 27 %), měli malajští vývozci v období přezkumného šetření dosud podíl na trhu ve výši 8,2 %. Podle údajů Eurostatu byly na počátku posuzovaného období průměrné ceny dovozu z Malajsie vyšší než ceny dovozu z dotčených zemí, v jeho druhé části však byly ceny podstatně nižší.
(103)
Zdá se proto, že vývozci v ostatních třetích zemích, zejména v Indii, na Filipínách a v Malajsii, měli prospěch z existence antidumpingových opatření uložených ČLR a Tchaj-wanu. Ve druhé části posuzovaného období se indický a filipínský dovoz více než zdvojnásobil a jeho ceny byly nižší než ceny ČLR a Tchaj-wanu, přičemž dovoz z Malajsie vykazoval klesající tendenci. Tento dodatečný cenový tlak měl další negativní dopad na výrobní odvětví Unie, u něhož zisk a ostatní finanční ukazatele vykazovaly od roku 2008 silnou negativní tendenci. Vývoj dovozu zejména z Indie a Filipín proto jistě přispěl k úbytku podílu výrobního odvětví Unie na trhu a k nepříznivému vývoji jeho finanční situace.
Tabulka 15
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z ostatních zemí (v tunách)
52 339
57 920
50 362
65 756
Index (2007 = 100)
100
111
96
126
Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu
42,5 %
48,0 %
49,8 %
54,2 %
Cena dovozu z ostatních zemí (v EUR/t)
5 830
4 993
4 384
4 196
Index (2007 = 100)
100
86
75
72
Objem dovozu z Indie (v tunách)
8 282
13 667
16 776
19 945
Index (2007 = 100)
100
165
203
241
Podíl dovozu z Indie na trhu
6,7 %
11,3 %
16,6 %
16,4 %
Cena dovozu z Indie (v EUR/t))
4 632
3 758
3 123
3 164
Index (2007 = 100)
100
81
67
68
Objem dovozu z Filipín (v tunách)
6 048
7 046
5 406
13 854
Index (2007 = 100)
100
117
89
229
Podíl dovozu z Filipín na trhu
4,9 %
5,8 %
5,3 %
11,4 %
Cena dovozu z Filipín (v EUR/t)
5 685
4 645
3 474
3 505
Index (2007 = 100)
100
82
61
62
Objem dovozu z Malajsie (v tunách)
13 548
13 712
9 810
9 933
Index (2007 = 100)
100
101
72
73
Podíl dovozu z Malajsie na trhu
11,0 %
11,4 %
9,7 %
8,2 %
Cena dovozu z Malajsie (v EUR/t)
5 062
4 203
2 963
3 068
Index (2007 = 100)
100
83
59
61
6. Závěr
(104)
Zatímco spotřeba v Unii byla v posuzovaném období poměrně stálá, výrobní odvětví Unie přišlo v témže období o 25 % svého objemu prodeje v Unii, což mělo za následek úbytek podílu na trhu z 50,6 % v roce 2007 na 38,6 % v období přezkumného šetření. Dumpingovému dovozu z dotčených zemí se současně podařilo zachovat stálý podíl na trhu.
(105)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se bez ohledu na existenci antidumpingových opatření většina ukazatelů újmy vyvíjela nepříznivě: objem výroby a prodeje klesl o 17 %, resp. 25 %, snížila se kapacita a využití kapacity, načež následoval pokles zaměstnanosti a produktivity. Ziskovost se snížila ze 7 % v roce 2007 na - 3 % v období přezkumného šetření a podobnou negativní tendenci vykazoval i peněžní tok.
(106)
Vyvozuje se závěr, že se v posuzovaném období situace výrobního odvětví Unie celkově zhoršila a že se výrobní odvětví Unie nacházelo na konci období přezkumného šetření v nejisté situaci, kdy jeho snahám o zachování objemů prodeje a dostatečné úrovně cen bránil větší výskyt dumpingového dovozu z dotčených zemí a rovněž levný dovoz z ostatních třetích zemí.
F. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ ÚJMY
1. Vztah mezi objemy a cenami vývozu dotčených zemí do třetích zemí a objemem a cenami vývozu do Unie
(107)
Vzhledem ke skutečnosti, že vývozci z ČLR nespolupracovali, nejsou k dispozici údaje o jejich cenách při vývozu na ostatní trhy. Pokud jde o Tchaj-wan, na základě informací, které poskytly ověřené společnosti, jsou průměrné ceny vývozu do třetích zemí nižší než ceny účtované na trhu Unie. Usuzovalo se proto, že pokud by opatření pozbyla platnosti, měli by tchajwanští vývozci pobídku k přesunu značného množství vývozu z ostatních třetích zemí na přitažlivější trh Unie.
2. Nevyužitá kapacita v dotčených zemích
(108)
Na základě dostupných informací se zdá, že v ČLR i na Tchaj-wanu je dostupná velká výrobní kapacita a obě země jsou schopny rychle zvýšit objemy výroby. V této souvislosti se připomíná, že uložení antidumpingových opatření na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z ČLR v roce 2009 (8) mělo za následek pokles dovozu z ČLR a uvolnilo kapacitu, kterou by bylo možno využít k výrobě spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. Mimoto je třeba zmínit, že nedávno ukončené šetření zaměřené proti obcházení předpisů rozšířilo opatření uložená na některé spojovací prostředky ze železa a oceli pocházející z ČLR na dovoz odesílaný z Malajsie (9). Existuje proto kapacita k významnému zvýšení objemu vývozu do EU, zejména proto, že nejsou k dispozici žádné údaje o tom, že by dodatečnou výrobu mohly absorbovat trhy ve třetích zemích nebo domácí trh.
3. Závěr
(109)
Je zřejmé, že výrobci v dotčených zemích mohou značně zvýšit své objemy vývozu na trh EU. Pokud jde o Tchaj-wan, zdá se, že ceny vývozu do třetích zemí jsou nižší než ceny účtované na trhu Unie, což zvyšuje pravděpodobnost, že by část vývozu do třetích zemí byla přesměrována na trh EU, pokud by opatření neexistovala. To by se vší pravděpodobností mělo negativní dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
(110)
Jak bylo uvedeno výše, situace výrobního odvětví Unie je i nadále nejistá. Pokud by bylo výrobní odvětví Unie vystaveno vyšším objemům dovozu z dotčených zemí za dumpingové ceny, vedlo by to pravděpodobně k dalšímu zhoršení jeho prodeje, podílu na trhu, prodejních cen a rovněž následnému zhoršení jeho finanční situace. Na tomto základě se proto vyvozuje závěr, že zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo ke zhoršení již tak nejisté situace a přetrvávání podstatné újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(111)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se ověřovalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých zájmů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla v souladu s čl. 21 odst. 2 základního nařízení dána příležitost předložit své stanovisko.
(112)
Je nutno připomenout, že se v původním šetření mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Navíc skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepřiměřený nežádoucí dopad, který mohla stávající antidumpingová opatření mít na dotčené strany.
(113)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobného přetrvávání dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není zachování opatření v zájmu Unie.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(114)
Výrobní odvětví Unie prokázalo, že je ze strukturálního hlediska životaschopným odvětvím. To bylo potvrzeno poměrně dobrou hospodářskou situací, která byla zaznamenána na počátku posuzovaného období. V průběhu posuzovaného období však výrobní odvětví Unie přišlo o objem prodeje a podíl na trhu a jeho prodejní ceny se snížily, zatímco dovoz z dotčených zemí navzdory platným opatřením mírně vzrostl. Během téhož období se finanční situace výrobního odvětví Unie zhoršila a výrobní odvětví začalo vykazovat ztráty. Pokud by opatření neexistovala, bylo by výrobní odvětví Unie se vší pravděpodobností v ještě horší situaci.
3. Zájem dovozců/uživatelů
(115)
Žádný z 20 kontaktovaných uživatelů neprojevil ochotu ke spolupráci. Připomíná se, že v původním šetření spolupracoval pouze jeden uživatel a byl vyvozen závěr, že uživatelé mohou výrobek, který je předmětem šetření, získat nejen z dotčených zemí, nýbrž rovněž z jiných zdrojů dodávek. Vzhledem k nepatrnému dopadu spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli na náklady na navazující výrobky byl vyvozen závěr, že opatření nebudou mít na uživatelské výrobní odvětví nepříznivý dopad.
(116)
Na dotazník odpověděl pouze jeden z celkem tří dovozců zařazených do vzorku. Jeho podíl na dovozu z dotčených zemí byl velmi omezený a v období přezkumného šetření činil 1,1 %. Šetření mimoto prokázalo, že dovozce dosáhl dobré úrovně ziskovosti (mezi 5 % a 10 %), zatímco podíl dotčeného výrobku v poměru k celkové činnosti společnosti je nižší než 10 %. Lze proto vyvodit závěr, že zachování opatření bude mít na tohoto dovozce jen velmi omezený dopad.
4. Závěr
(117)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody pro nezachování stávajících antidumpingových opatření.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(118)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit zachování stávajících opatření. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k zveřejněným zjištěním. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(119)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být zachována antidumpingová opatření vztahující se na dovoz některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z ČLR a Tchaj-wanu, která byla uložena nařízením (ES) č. 1890/2005,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, v současnosti kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70, pocházejících z Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobky vyráběné níže uvedenými společnostmi činí:
Země
Společnosti
Sazba antidumpingového cla (v %)
Doplňkový kód TARIC
ČLR
Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co. Ltd., Tengzhou City
11,4
A650
Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang
12,2
A651
Všechny ostatní společnosti
27,4
A999
Tchaj-wan
Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei
15,2
A653
Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan
8,8
A654
Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung
16,1
A655
Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung
16,1
A656
Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan
11,4
A657
Společnosti uvedené v příloze
15,8
A649
Všechny ostatní společnosti
23,6
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 4. ledna 2012.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 2/2012
(2012. gada 4. janvāris),
ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas un Taivānas izcelsmes dažu nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidu un to daļu importam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“pamatregula”) (1), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Spēkā esošie pasākumi
(1)
Padome ar Regulu (EK) Nr. 1890/2005 (2) piemēroja galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasēja pagaidu maksājumus, kas bija noteikti Ķīnas Tautas Republikas, Indonēzijas, Taivānas, Taizemes un Vjetnamas izcelsmes dažu nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidu un to daļu (“NTSS”) importam. Vienlaikus tika izbeigta procedūra attiecībā uz Malaizijas un Filipīnu izcelsmes NTSS importu.
(2)
Pēc pārskatīšanas, kas tika uzsākta saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu, Padome 2009. gada 25. augustā ar Regulu (EK) Nr. 768/2009 (3) grozīja minētos pasākumus attiecībā uz vienu ražotāju eksportētāju Vjetnamā.
(3)
Regula, ar ko tika noteikts galīgais antidempinga maksājums dažu NTSS importam, kura izcelsme ir, inter alia, Ķīnas Tautas Republikā (“ĶTR”) un Taivānā, - turpmāk “sākotnējā regula”. Izmeklēšana, kuras rezultātā tika ieviesti sākotnējā regulā izklāstītie pasākumi pret attiecīgajām valstīm, turpmāk tekstā tiks dēvēta par “sākotnējo izmeklēšanu”.
2. Termiņa beigu pārskatīšanas pieprasījums
(4)
Pēc tam, kad Komisija bija publicējusi paziņojumu par spēkā esošo galīgo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (4), tā 2010. gada 19. augustā saņēma pieprasījumu uzsākt šo pasākumu termiņa beigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam. Pieprasījumu iesniedza Eiropas Rūpniecisko savienotājelementu institūts (“EIFI”) (“pieprasījuma iesniedzējs”) piecu Savienības ražotāju vārdā - Bulnava S.r.l., Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Inox Bolt S.r.l., Bontempi Vibo S.p.A. un Ugivis S.A. -, kuri ražo nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 25 %, no kopējās NTSS produkcijas Savienībā.
(5)
Pieprasījums attiecās tikai uz antidempinga pasākumiem, kas bija noteikti ĶTR un Taivānas (“attiecīgās valstis”) izcelsmes importam. Tādēļ šī pārskatīšana neattiecas uz antidempinga pasākumiem, kas ar sākotnējo regulu bija noteikti Vjetnamas, Indonēzijas un Taizemes izcelsmes NTSS importam.
(6)
Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka attiecīgo valstu izcelsmes NTSS importam uzlikto pasākumu izbeigšana varētu izraisīt dempinga turpināšanos vai atkārtošanos un nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
3. Termiņa beigu pārskatīšanas sākšana
(7)
Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju konstatējot, ka ir pietiekami pierādījumi termiņa beigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2010. gada 19. novembrī ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu (5) informēja par termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam (“paziņojums par procedūras sākšanu”).
4. Izmeklēšana
4.1. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods
(8)
Izmeklēšana par dempinga turpināšanos aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. oktobra līdz 2010. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pārbaudītas laikposmā no 2007. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).
4.2. Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana
(9)
Komisija par termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, ražotājus eksportētājus, importētājus, lietotājus Savienībā, kuri zināmi kā ieinteresētās personas, un to asociācijas, kā arī attiecīgo valstu pārstāvjus.
(10)
Ieinteresētajām personām Komisija arī deva iespēju rakstiski paziņot savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.
(11)
Ņemot vērā acīmredzami lielo šajā izmeklēšanā iesaistīto attiecīgo valstu ražotāju eksportētāju, kā arī Savienībā esošu nesaistītu importētāju un Savienības ražotāju skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta pārbaude izlases veidā saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.
(12)
Lai Komisija varētu izlemt, vai ir vajadzīga pārbaude izlases veidā, un vajadzības gadījumā veikt atlasi, iepriekš minētajām personām lūdza atbilstīgi pamatregulas 17. pantam 15 dienās pēc paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas pieteikties Komisijā un sniegt informāciju, kas pieprasīta paziņojumā par procedūras sākšanu. Pēc saņemtajām atbildēm tika nolemts pārbaudi izlases veidā piemērot Taivānas ražotājiem eksportētājiem, nesaistītajiem importētājiem Savienībā un Savienības ražotājiem. Neviens ĶTR ražotājs eksportētājs izmeklēšanā nesadarbojās.
(13)
Trīsdesmit seši Taivānas eksportētāji/eksportētāju grupas sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Desmit no tiem nevarēja ņemt vērā, jo tie izrādījās tikai tirdzniecības uzņēmumi vai PIP laikā uz Savienību neeksportēja. Pamatojoties uz informāciju, kas tika saņemta no Taivānas uzņēmumiem, kuri sadarbojās, Komisija izveidoja izlasi no četriem ražotājiem eksportētājiem. Viens atlasītais uzņēmums vēlāk atsauca sadarbību. Trīs atlikušo atlasīto uzņēmumu eksporta īpatsvars Taivānas eksportā uz ES PIP laikā bija 41,6 %.
(14)
Par Savienībā esošajiem nesaistītajiem importētājiem jānorāda, ka no astoņiem uzņēmumiem, kuri sniedza pieprasīto informāciju, tika atlasīti trīs lielākie, kas aptver gandrīz 90 % no uzņēmumu, kuri sadarbojās, paziņotā importa apjoma. Pēc tam tikai viens importētājs sniedza atbildes uz anketas jautājumiem.
(15)
Divpadsmit Savienības ražotāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Balstoties uz informāciju, kas tika saņemta no Savienības ražotājiem, kuri sadarbojās, Komisija izveidoja izlasi no sešiem Savienības ražotājiem. Viens atlasītais Savienības ražotājs vēlāk pārtrauca sadarbību. Atlikušie pieci atlasītie ražotāji veidoja 38 % no visu Savienības ražotāju pārdevumiem nesaistītiem klientiem ES PIP laikā.
(16)
Komisija nosūtīja anketas atlasītajām personām un visiem lietotājiem, kuri zināmi kā ieinteresētās personas. Kā paskaidrots iepriekš, atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no pieciem Savienības ražotājiem, trim Taivānas ražotājiem eksportētājiem un viena importētāja. Neviens no lietotājiem, ar kuriem sazinājās, izmeklēšanas laikā nepieteicās un neinformēja par sevi.
(17)
Kā paskaidrots 13. un 15. apsvērumā, viens atlasītais Taivānas ražotājs eksportētājs un viens atlasītais Savienības ražotājs nolēma nesniegt atbildes uz anketas jautājumiem. Tomēr abos gadījumos izlase no atlikušajiem uzņēmumiem joprojām tika uzskatīta par reprezentatīvu, ņemot vērā attiecīgos pārdevumu apjomus.
(18)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai konstatētu, vai pastāv dempinga turpināšanās vai atkārtošanās un no tā izrietošā kaitējuma iespējamība un lai noteiktu Savienības intereses. Pārbaudes vizītes tika veiktas šādu uzņēmumu telpās:
a)
ražotāji Savienībā
-
Bulnava S.r.l, Suello, Itālija,
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, Itālija,
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Itālija,
-
Reisser Schraubentechnik GmbH, Ingelfingen-Criesbach, Vācija,
-
Ugivis S.A, Belley, Francija;
b)
Taivānas ražotāji eksportētāji
-
Arrow Fastener Co., Ltd. un ar to saistītie eksportētāji, Shu-Lin City,
-
Shekai Precision Co., Ltd. un ar to saistītais eksportētājs, Kaohsiung,
-
Yi Tai Shen Co., Ltd. Tainan Hsien;
c)
nesaistīts importētājs Savienībā
-
Würth-Gruppe, Künzelsau, Vācija.
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
(19)
Ražojums, uz ko attiecas šī pārskatīšana, ir tas pats, kas definēts sākotnējā regulā, proti, daži ĶTR un Taivānas izcelsmes nerūsējošā tērauda savienotājelementi un to daļas, ko pašlaik klasificē ar KN kodiem 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 un 7318 15 70 (“attiecīgais ražojums”).
(20)
Pārskatīšanas izmeklēšanā tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā apstiprinājās, ka attiecīgajam ražojumam un ražojumiem, ko ražotāji eksportētāji ražo un pārdod iekšzemes tirgos, kā arī ražojumiem, ko Savienības ražotāji ražo un pārdod ES, ir tādas pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un tādi paši lietošanas veidi, tādēļ tie tiek uzskatīti par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
(21)
Četras personas nāca klajā ar prasību, ka no šīs izmeklēšanas vajadzētu izslēgt ražojumus, ko klasificē ar KN kodiem 7318 12 10, 7318 14 10 un 7318 15 51, jo tos Savienībā neražojot. Šī prasība tika noraidīta, jo i) netika sniegti nekādi pierādījumi, ka atšķirtos šo ražojumu fizikālās un tehniskās pamatīpašības, un ii) termiņa beigu pārskatīšanā ražojumu aptvērumu nemaina.
(22)
Pēc to būtisko faktu un apsvērumu atklāšanas, saskaņā ar kuriem tika ieteikts saglabāt esošos pasākumus (“galīgās informācijas atklāšana”), viens no Taivānas ražotājiem eksportētājiem apgalvoja, ka stiprinājumus no diviem metāliem nevajadzētu iekļaut ražojumu aptvērumā, jo starp stiprinājumiem no diviem metāliem un nerūsējošā tērauda stiprinājumiem ir ievērojamas atšķirības attiecībā uz vienas vienības pārdošanas cenu, ražošanas izmaksām, fizikālajām un tehniskajām pamatīpašībām, kā arī lietojumu. Tomēr, kā paskaidrots iepriekš 21. apsvērumā, termiņa beigu pārskatīšanā ražojumu aptvērumu nemaina. Šo apgalvojumu varētu izskatīt starpposma pārskatīšanā attiecībā uz ražojuma definīciju, ko uzņēmums var pieprasīt.
C. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
(23)
Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai esošo pasākumu termiņa beigas varētu izraisīt dempinga turpināšanos vai atkārtošanos.
1. ĶTR
1.1. Ievadpiezīmes
(24)
Kā paskaidrots iepriekš, izmeklēšanā nesadarbojās neviens no ĶTR ražotājiem eksportētājiem.
(25)
Tādēļ turpmāk izklāstītie konstatējumi par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību bija jāpamato ar labākajiem pieejamiem faktiem, jo īpaši Eurostat datiem un Savienības ražošanas nozares pārskatīšanas pieprasījumā sniegto informāciju. Šajā gadījumā nevarēja izmantot oficiālo ĶTR eksporta statistiku, jo attiecīgais ražojums bija tikai neliela daļa no apjomiem, kuri norādīti Harmonizētās sistēmas attiecīgajās tarifu pozīcijās.
1.2. Imports par dempinga cenām PIP laikā
(26)
Tā kā ĶTR ražotāji eksportētāji nesadarbojās, nebija iespējams aprēķināt nekādas individuālās dempinga starpības.
(27)
Saskaņā ar pārskatīšanas pieprasījumu dempinga starpība ĶTR eksportam uz Savienību bija robežās no 13,6 % līdz 61,8 %. Kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, pieprasījuma iesniedzējs salīdzināja ĶTR eksporta cenas uz Savienību ar noteikto normālo vērtību Taivānā, kas bija sākotnējā izmeklēšanā izmantotā analogā valsts.
(28)
Tā kā ĶTR uzņēmumi nesadarbojās, nav pieejama nekāda informācija, kas ļautu izdarīt citādus secinājumus. Turklāt jāatzīmē, ka vienīgajam Taivānas uzņēmumam, kurš sadarbojās, noteiktā normālā vērtība bija ievērojami augstāka nekā pieprasījuma iesniedzēja pārskatīšanas izmeklēšanas pieprasījumā noteiktā normālā vērtība. Tā kā nav nekādu norāžu, ka eksporta cenas no ĶTR uz Savienību atšķirtos no pieprasījumā minētajām, iespējams, ka turpinājās pat lielāks ĶTR dempings, nekā norādīts pieprasījumā.
1.3. Importa pārmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā
(29)
Pēc analīzes par dempinga esamību PIP laikā tika pētīta dempinga atkārtošanās iespējamība.
(30)
Tika analizēti šādi elementi: ĶTR ražotāju eksportētāju neizmantotā jauda, Savienības tirgus pievilcība ĶTR ražotājiem un to eksports uz trešām valstīm.
1.3.1. ĶTR ražotāju eksportētāju neizmantotā jauda
(31)
Tā kā ir maz publiski pieejamas informācijas par ĶTR NTSS ražošanas nozari, ĶTR jaudas noteikšanai tika izmantota pārskatīšanas pieprasījumā iekļautā informācija. Pamatojoties uz to, šķiet, ka kopš 2003. gada ĶTR ir izveidotas jaunas NTSS ražotnes. Turklāt sakarā ar antidempinga pasākumiem, kas tika noteikti dažu dzelzs vai tērauda savienotājelementu importam (6), un tādēļ, ka pēc tam kopš 2009. gada šo savienotājelementu veida imports Savienībā no ĶTR samazinājās, ĶTR ražotājiem ir ievērojama neizmantota ražošanas jauda, kuru varētu izmantot attiecīgā ražojuma izgatavošanai, jo ražošanu var viegli mainīt, izvēloties ražot vienu vai otru no šiem savienotājelementu veidiem.
1.3.2. Savienības tirgus pievilcība
(32)
Savienības tirgus pievilcību var apliecināt ar faktu, ka antidempinga maksājumu noteikšana nav apturējusi ĶTR attiecīgā ražojuma eksporta paplašināšanos. Gluži pretēji - saskaņā ar Eurostat datiem importa apjoms Savienībā no ĶTR laikā no 2007. gada līdz PIP palielinājās par 13 %. ĶTR importa cenu attīstība tajā pašā laika posmā liecina, ka vidējā importa cena (saskaņā ar Eurostat datiem) ir palielinājusies. Tomēr sīkāka analīze liecina, ka cena tiem NTSS, kas deklarēti ar KN kodu, kurš attiecas uz 59 % no visa PIP laikā importētā daudzuma, attiecīgajā periodā ir samazinājusies par 24 %. Tas norāda - neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem, ĶTR eksportētāji joprojām spēja palielināt eksporta apjomu un vēl vairāk samazināt cenas lielākajai daļai eksportētā attiecīgā ražojuma.
1.3.3. Eksports uz trešām valstīm
(33)
Par ĶTR eksporta uz trešām valstīm apjomu un cenām jānorāda, ka ĶTR eksporta dati ir par pilniem HS kodiem. Salīdzinot ar ES importa statistiku Taric līmenī, attiecīgais ražojums ir apmēram 3 % no apjoma ar šiem HS kodiem. Tādēļ eksporta dati nav īpaši noderīgs informācijas avots. Tā kā ĶTR ražotāji eksportētāji nesadarbojās, nebija iespējams iegūt citu informāciju par ĶTR eksportu uz trešām valstīm.
1.4. Secinājums par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību
(34)
Ņemot vērā iepriekš aprakstītos konstatējumus, var secināt, ka vēl joprojām tiek veikts eksports no ĶTR par dempinga cenām un ka pastāv dempinga turpināšanās iespējamība Savienības tirgū, ja tiks atcelti spēkā esošie antidempinga pasākumi. Ņemot vērā esošo neizmantoto jaudu ĶTR un to, ka attiecīgā ražojuma imports Savienībā attiecīgajā periodā palielinājās, neraugoties uz esošajiem antidempinga pasākumiem, šķiet, ka ĶTR ražotājiem eksportētājiem būtu stimuls vēl vairāk palielināt eksportu uz Savienības tirgu par dempinga cenām, ja pasākumi beigtos.
2. Taivāna
2.1. Ievadpiezīmes
(35)
Ņemot vērā lielo skaitu Taivānas ražotāju eksportētāju, kuri izteica vēlmi sadarboties, turpmākai izmeklēšanai tika izveidota reprezentatīva izlase no četriem uzņēmumiem/uzņēmumu grupām. Viens no šiem četriem uzņēmumiem vēlāk pārtrauca sadarbību. Tomēr, tā kā atlikušie uzņēmumi pēc apjoma veidoja 41,6 % no visa Taivānas eksporta (7) uz Savienību PIP laikā, izlasi joprojām uzskatīja par reprezentatīvu.
(36)
Tāpat jāatzīmē, ka pārbaudes vizītēs trīs atlikušo atlasīto uzņēmumu telpās nebija iespējams pārbaudīt viena no tiem anketā sniegto informāciju, un tika secināts, ka vēl viens uzņēmums ir sniedzis maldinošu informāciju. Attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem nekavējoties tika paziņots par Komisijas nodomu piemērot pamatregulas 18. pantu - neņemt vērā sniegto informāciju un izmantot pieejamos faktus. Uzņēmumiem tika dota iespēja sniegt piezīmes par šo situāciju. Tomēr šīs piezīmes nemainīja Komisijas lēmumu attiecībā uz šiem diviem ražotājiem eksportētājiem izmantot pieejamos faktus. Tādēļ atsevišķa dempinga starpība tika aprēķināta tikai vienam Taivānas ražotājam eksportētājam.
(37)
Ņemot vērā iepriekš minēto, lielākā daļa turpmāk izklāstīto konstatējumu par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību bija jābalsta uz pieejamajiem faktiem, jo īpaši uz datiem, kurus sniedza vienīgais Taivānas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, un viens importētājs, kurš sadarbojās, uz Eurostat datiem, un uz pieprasījuma iesniedzēja pārskatīšanas pieprasījumā sniegto informāciju. Šajā gadījumā nevarēja izmantot oficiālo Taivānas eksporta statistiku, jo attiecīgais ražojums bija tikai neliela daļa no apjomiem, kas deklarēti Harmonizētās sistēmas attiecīgajās tarifu pozīcijās.
2.2. Imports par dempinga cenām PIP laikā
2.2.1. Normālā vērtība
(38)
Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai Taivānas ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, līdzīgā ražojuma pārdevumi nesaistītiem klientiem iekšzemes tirgū ir bijuši reprezentatīvi, t. i., vai kopējais šādu pārdevumu apjoms bijis vismaz 5 % no kopējiem attiecīgajiem pārdevumiem eksportam uz Savienību.
(39)
Pēc tam Komisija noteica tos līdzīgā ražojuma veidus, kurus uzņēmums pārdeva iekšzemes tirgū un kuri bija identiski vai tieši salīdzināmi ar veidiem, ko pārdeva eksportam uz Savienību. Definējot ražojuma veidus, tika ņemti vērā šādi elementi: i) skrūvju un stiprinājumu veids; ii) tērauda, kas izmantots kā izejmateriāls, klase; iii) skrūvju un stiprinājumu DIN standarts; iv) skrūvju un stiprinājumu diametrs; v) to garums.
(40)
Pēc tam tika pārbaudīts, vai ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, veiktie pārdevumi iekšzemes tirgū bijuši reprezentatīvi attiecībā uz katru ražojuma veidu, t. i., vai katra ražojuma veida pārdevumu apjoms iekšzemes tirgū ir bijis vismaz 5 % no tā paša ražojuma veida pārdevumu apjoma uz Savienību. Pēc tam attiecībā uz reprezentatīvos daudzumos pārdotajiem ražojuma veidiem tika pārbaudīts, vai šādi pārdevumi ir veikti parastā tirdzniecības apritē (“PTA”) saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu.
(41)
Pārbaude, lai noteiktu, vai katra ražojuma veida reprezentatīvo pārdevumu apjomu iekšzemes tirgū var uzskatīt par tādu, kas pārdots PTA, tika veikta, nosakot attiecīgā veida pārdevumu īpatsvaru rentablajiem darījumiem nesaistītiem klientiem. Visos gadījumos, kad konkrēta ražojuma veida pārdevumi iekšzemes tirgū bija veikti pietiekamā daudzumā un PTA, normālo vērtību noteica, balstoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū, kuru aprēķina kā vidējo svērto cenu no visa attiecīgā veida pārdevumu apjoma iekšzemes tirgū PIP laikā.
(42)
Attiecībā uz pārējiem ražojuma veidiem, kuru pārdevumu apjomi iekšzemes tirgū nebija reprezentatīvi vai nebija veikti PTA, normālo vērtību noteica atbilstīgi pamatregulas 2. panta 3. punktam. Normālo vērtību noteica, eksportēto veidu izgatavošanas izdevumiem, kurus vajadzības gadījumā koriģēja, pieskaitot samērīgus procentus par pārdošanas, vispārīgajiem un administratīvajiem izdevumiem un samērīgu peļņas normu, izmantojot faktiskos datus par līdzīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu PTA saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta pirmo teikumu.
2.2.2. Eksporta cena
(43)
Visi (izņemot vienu) Taivānas ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, eksporta pārdevumi ES tirgū bija tieši pārdevumi nesaistītiem klientiem. Tādējādi eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz cenām, kādas faktiski bija maksātas vai maksājamas par attiecīgo ražojumu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu.
(44)
Eksporta darījumam uz Savienību, izmantojot saistītu tirdzniecības uzņēmumu, eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz pirmo tālākpārdošanas cenu, ko saistītais pārdevējs noteica nesaistītiem klientiem Savienībā, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu.
2.2.3. Salīdzinājums
(45)
Vidējās svērtās normālās vērtības un vidējās svērtās eksporta cenas salīdzinājumu veica, pamatojoties uz ražotāja cenām un cenām tajā pašā tirdzniecības līmenī. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, atbilstīgi pamatregulas 2. panta 10. punktam tika ņemtas vērā atšķirības faktoros, par kuriem bija pierādīts, ka tie ietekmē cenas un to salīdzināmību. Šajā nolūkā pēc vajadzības un pamatotos gadījumos tika veiktas atbilstošas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirīgās transporta, apdrošināšanas, kravas apstrādes, iekraušanas izmaksas un palīgizmaksas, finanšu izmaksas un iepakojuma izmaksas, komisijas maksas un rabatu atlaides.
2.2.4. Dempinga starpība
(46)
Kā paredzēts pamatregulas 2. panta 11. punktā, katra ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu. Pēc šādas metodes tika secināts, ka ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, PIP laikā turpināja nodarboties ar dempingu. Četros mēnešos no 12 mēnešu ilgā PIP dempings bija 22 % apjomā.
(47)
Jāatgādina, ka dempinga aprēķins, pamatojoties uz četriem PIP mēnešiem, ir ierasta metode, ko Komisija izmanto termiņa beigu pārskatīšanā, kad ir jākonstatē, vai dempings turpinās vai arī pastāv iespēja, ka tas atkārtosies. Termiņa beigu pārskatīšanā nav jānosaka dempinga starpība visiem darījumiem, jo šāds aprēķins ir vajadzīgs tikai tādēļ, lai mainītu spēkā esošo antidempinga pasākumu, kas nav termiņa beigu pārskatīšanas mērķis. Izvēlētie četri mēneši bija katra ceturkšņa pēdējie mēneši un tādējādi sniedza vispārēju ieskatu par visu 12 mēnešu ilgo PIP.
(48)
Pēc galīgās informācijas atklāšanas vienīgais Taivānas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, norādīja, ka daži atbildē uz anketas jautājumiem norādītie iekšzemes darījumi, kas tika ņemti vērā normālās vērtības aprēķināšanai, faktiski bija paredzēti eksportam uz Eiropas Savienību, nevis iekšzemes patēriņam. Uzņēmums minēja, ka šie tālākpārdevumi ir notikuši ar neatkarīgu Taivānas stiprinājumu ražotāju vai tirgotāju starpniecību.
(49)
Jānorāda, ka šī informācija nebija pamatota ar pierādījumiem, kas liecinātu, ka šīs preces būtu eksportētas uz Eiropas Savienību. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts.
(50)
Tā kā pārējiem diviem atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem piemēroja pamatregulas 18. pantu, tiem dempinga starpību neaprēķināja. Tomēr saskaņā ar pārskatīšanas pieprasījumu Taivānas eksporta dempinga starpība bija no 14 % līdz 50 %. Nav nekādas informācijas, kas ļautu izdarīt citādus secinājumus. Turklāt tas, ka tika atklāts, ka vienīgais uzņēmums, kura darbību izmeklē, nodarbojas ar dempingu Savienības tirgū, un ka no Taivānas importētā attiecīgā ražojuma vidējā cena ir zemāka nekā šā uzņēmuma vidējā eksporta cena, apstiprina dempinga esamību valsts līmenī, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju.
2.3. Importa pārmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā
(51)
Papildus analīzei par dempinga esamību PIP laikā attiecībā uz Taivānu tika pētīta arī dempinga atkārtošanās iespējamība.
(52)
Tika analizēti šādi elementi: Taivānas ražotāju eksportētāju neizmantotā jauda, Savienības tirgus pievilcība Taivānas ražotājiem un to eksports uz trešām valstīm.
2.3.1. Eksportētāju neizmantotā jauda
(53)
Tā kā par Taivānas NTSS ražošanas nozari ir pieejams maz publiskas informācijas, turpmākie secinājumi par eksportētāju neizmantoto jaudu ir balstīti galvenokārt uz pārskatīšanas pieprasījumā iekļauto informāciju un pārbaudes vizītēs iegūto informāciju. Saskaņā ar pārskatīšanas pieprasījumu Taivānas NTSS ražotāji ir ieguldījuši jaunā aprīkojumā, lai palielinātu ražošanas jaudu. Turklāt pārbaude liecina - sagaidāms, ka ieguldījumi jaudā 2011. gadā palielināsies par 12 % salīdzinājumā ar sākotnējās izmeklēšanas IP. Ražotājam, kurš sadarbojās, neizmantotā jauda PIP laikā bija 7 % no kopējās ražošanas jaudas. Tika konstatēts, ka krājumu līmenis ir ļoti zems, jo uzņēmums, kurš sadarbojās, ražojumu izgatavoja tikai pēc pasūtījuma.
2.3.2. Savienības tirgus pievilcība
(54)
Savienības tirgus pievilcību var apliecināt ar faktu, ka antidempinga maksājumu noteikšana nav ietekmējusi Taivānas attiecīgā ražojuma eksportu uz Savienību. Saskaņā ar Eurostat un pārbaudītiem importa datiem importa apjoms no Taivānas laikā no 2007. gada līdz PIP bija samērā nemainīgs, bet šā importa vērtība tajā pašā laika posmā samazinājās par 16 %. Tas liecina, ka PIP laikā samazinājās Taivānas izcelsmes NTSS vidējā pārdošanas cena. Tas norāda - neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem, Taivānas eksportētāji joprojām spēja saglabāt eksporta apjomu un vēl vairāk samazināt cenas.
(55)
Attiecībā uz to kāda no Taivānas ieinteresētajām personām norādīja, ka Taivānas eksporta cenu samazinājums nav noticis sakarā ar eksportētāju cenu politiku, bet gan sekojot galvenā izejmateriāla - stieples stieņu - cenu attīstībai. Jānorāda, ka izejmateriālu cenu samazinājums līdzīgi ietekmēja visus NTSS ražotājus. Tomēr secinājums, ka Savienības tirgus joprojām ir pievilcīgs Taivānas eksportētājiem, paliek nemainīgs, jo tie ir spējuši saglabāt eksporta apjomu, neraugoties uz spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem.
2.3.3. Eksporta cenas uz trešām valstīm
(56)
Par Taivānas eksportu uz trešām valstīm jānorāda, ka Taivānas eksporta dati, kurus varēja analizēt, ir par pilniem HS kodiem. Salīdzinot ar ES importa statistiku Taric līmenī, attiecīgais ražojums ir apmēram 2,6 % no apjoma ar šiem HS kodiem. Tādēļ šie dati nav noderīgi kā informācijas avots par attiecīgā ražojuma eksporta apjomiem uz trešām valstīm no Taivānas un par šā eksporta cenām. Tomēr pārbaudīti eksporta dati no trim atlasītajiem Taivānas eksportētājiem liecina par eksporta apjoma uz trešām valstīm samazināšanos. Tas norāda, ka Taivānas eksports ir vairāk paredzēts ES.
(57)
Tāpat jānorāda - Taivānas ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, sniegtā informācija liecina, ka vienas vienības pārdošanas cena, pārdodot uz Savienību, ir par 10 % augstāka salīdzinājumā ar pārdošanu uz citām valstīm, bet uz citām valstīm eksportētais apjoms ir tikai 20 % no eksporta apjoma uz Savienību.
2.4. Secinājums par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību
(58)
Ņemot vērā iepriekš aprakstītos konstatējumus, var secināt, ka joprojām tiek veikts eksports no Taivānas par dempinga cenām un ka pastāv dempinga turpināšanās iespējamība Savienības tirgū, ja tiks atcelti spēkā esošie antidempinga pasākumi. Ņemot vērā neizmantoto jaudu Taivānā un Savienības tirgus pievilcību, šķiet, ka Taivānas ražotājiem eksportētājiem būtu stimuls palielināt savu eksportu uz Savienības tirgu par dempinga cenām, ja pašreizējie pasākumi beigtos.
D. SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA
1. Savienības produkcija
(59)
Lai noteiktu Savienības produkcijas kopējo apjomu, tika izmantota visa pieejamā informācija par Savienības ražotājiem, tostarp informācija pārskatīšanas pieprasījumā, kā arī dati, kuri savākti no Savienības ražotājiem pirms un pēc izmeklēšanas sākšanas.
(60)
Pamatojoties uz to, tika aprēķināts, ka Savienības produkcijas kopējais apjoms IP laikā bija apmēram 63 000 tonnu. Šajā apjomā ir iekļauta visu to Savienības ražotāju, kuri par sevi paziņoja, produkcija, kā arī to ražotāju, kuri neatsaucās, aplēstie produkcijas apjomi.
(61)
Kā norādīts 11. apsvērumā, Savienības ražotāju izmeklēšanā tika izmantotas pārbaudes izlases veidā. No 12 ražotājiem, kuri sniedza informāciju iekļaušanai izlasē, tika atlasīti seši. Pēc tam, kā paskaidrots 17. apsvērumā, viens ražotājs nesadarbojās. Atlasītie uzņēmumi, kuri sadarbojās, ražo apmēram 31 % no kopējās lēstās Savienības produkcijas.
2. Savienības ražošanas nozare
(62)
Tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē veido visi Savienības ražotāji, kas minēti 59. apsvērumā (turpmāk “Savienības ražošanas nozare”).
E. STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ
1. Ievadpiezīme
(63)
Apjoma un cenu tendenču novērtēšanā tika izmantota attiecīgā Eurostat importa statistika par KN kodiem 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 un 7318 15 70, pārskatīšanas pieprasījumā sniegtā informācija un dati, kuri savākti no Savienības ražotājiem pirms un pēc izmeklēšanas sākšanas, kā arī atlasīto Savienības ražotāju pārbaudītas atbildes uz anketām.
2. Patēriņš Savienībā
(64)
Patēriņš Savienībā tika noteikts, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdevumu apjomiem Savienībā, kas ņemti no pārskatīšanas pieprasījuma un papildināti ar pārbaudītiem datiem, kuri iegūti no atlasītajiem ražotājiem, kas sadarbojās, un Eurostat datiem par importa apjomu.
(65)
Pamatojoties uz šo informāciju, patēriņš Savienībā attīstījās šādi:
1. tabula
2007.
2008.
2009.
PIP
Kopējais patēriņš Savienībā (tonnās)
123 224
120 598
101 143
121 402
Indekss (2007. gads = 100)
100
98
82
99
(66)
Laikā no 2007. gada līdz PIP Savienībā saglabājās salīdzinoši nemainīgs patēriņš. Tomēr no 2007. gada līdz 2009. gadam bija vērojams būtisks samazinājums par 18 % atbilstoši finanšu krīzes vispārējai negatīvajai ietekmei. Laikā no 2009. gada līdz PIP patēriņš Savienībā atkal pieauga, palielinoties par 20 %.
3. Apjoms, tirgus daļa un importa cenas no attiecīgajām valstīm
3.1. Kumulācija
(67)
Lai novērtētu importa kumulāciju no attiecīgajām valstīm, tika pārbaudīta abu valstu atsevišķā situācija, ņemot vērā pamatregulas 3. panta 4. punkta nosacījumus.
(68)
Tika konstatēts, ka importa apjoms gan no ĶTR, gan no Taivānas ievērojami pārsniedz pamatregulas 5. panta 7. punktā noteikto de minimis līmeni. Turklāt attiecīgajā periodā importa apjomi no abām valstīm uzrāda diezgan līdzīgu tendenci, samazinoties laikā no 2007. gada līdz 2009. gadam un palielinoties PIP laikā. Attiecībā uz vidējām importa cenām 32. apsvērumā jau paskaidrots, ka ĶTR importa cenu attīstība liecina - saskaņā ar Eurostat datiem vidējā importa cena palielinājās. Tomēr sīkāka analīze liecina, ka cena tiem NTSS, kas deklarēti ar KN kodu, kurš attiecas uz lielāko daļu no visa PIP laikā importētā daudzuma, attiecīgajā periodā ir samazinājusies par 24 %. Taivānas importa cenas samazinājās visā attiecīgajā periodā un PIP laikā bija viszemākajā līmenī. Izmeklēšana arī parādīja, ka konkurences apstākļi attiecīgajiem uzņēmumiem bija līdzīgi. Tāpēc tika uzskatīts, ka ir izpildīti kumulācijas nosacījumi.
3.2. Imports par dempinga cenām no ĶTR un Taivānas
(69)
Attiecīgajā periodā imports no ĶTR un Taivānas attīstījās šādi:
2. tabula
2007.
2008.
2009.
PIP
Importa apjoms no attiecīgajām valstīm (tonnās)
8 559
6 636
6 154
8 795
Indekss (2007. gads = 100)
100
78
72
103
Importa no attiecīgajām valstīm tirgus daļa
6,9 %
5,5 %
6,1 %
7,2 %
Indekss (2007. gads = 100)
100
79
88
104
Vidējā importa cena no attiecīgajām valstīm (EUR par tonnu)
4 998
4 709
4 656
4 730
Indekss (2007. gads = 100)
100
94
93
95
(70)
Kā liecina iepriekšējā tabula, attiecīgajā periodā importa apjoms no attiecīgajām valstīm palielinājās par 3 %. Atbilstīgi patēriņa pārmaiņām laikā no 2008. gada līdz 2009. gadam bija vērojams samazinājums. Tomēr šis samazinājums nebija tik ievērojams kā patēriņa samazinājums tajā pašā laika periodā. Laikā no 2009. gada līdz PIP imports atkal palielinājās par 43 %.
(71)
Vidējās importa cenas attiecīgajā periodā samazinājās par 5 %. Importa cenas gluži kā importa apjoms viszemākajā līmenī bija 2009. gadā, bet pēc tam nedaudz pieauga.
(72)
Attiecīgajā periodā importa par dempinga cenām tirgus daļa atbilda patēriņa attīstībai un saglabājās nemainīga aptuveni 7 % apjomā.
3.3. Cenu samazinājums
(73)
Tā kā ĶTR ražotāji eksportētāji izmeklēšanā nesadarbojās un Taivānas ražotāji eksportētāji sadarbojās tikai daļēji, ir pieejams ļoti maz informācijas par NTSS veidiem, kas eksportēti uz Savienību. Šis fakts kopā ar to, ka attiecīgais ražojums var būt visdažādākie NTSS veidi ar lielu cenu atšķirību (piemēram, vienas vienības cenas koka skrūvju kategorijā var atšķirties 30 reizes) liedza veikt jēgpilnu cenu salīdzinājumu, lai noteiktu cenu samazinājuma starpību. Savienības ražošanas nozares vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem klientiem Savienībā, koriģējot līdz ražotāja cenai, salīdzinājums ar attiecīgo valstu CIF importa cenu pēc Eurostat datiem neliecināja par cenu samazinājumu PIP laikā. Vienīgais Taivānas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, eksportēja īpašu NTSS veidu, kuru Savienībā ražo ļoti maz. Tādējādi, tā kā nebija savstarpēji atbilstošu ražojuma veidu, cenu samazinājumu pa ražojuma veidiem šim uzņēmumam nebija iespējams aprēķināt.
4. Ekonomiskais stāvoklis Savienības ražošanas nozarē
4.1. Ievadpiezīmes
(74)
Atbilstīgi pamatregulas 3. panta 5. punktam Komisija pārbaudīja visus ekonomikas faktorus un rādītājus, kas ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli.
(75)
Tā kā tika izmantota pārbaude izlases veidā, kaitējuma rādītāji tika noteikti daļēji Savienības ražošanas nozarei kopumā un daļēji atlasītajiem Savienības ražotājiem. Kaitējuma analīzē attiecībā uz tādiem makroekonomikas rādītājiem kā tirgus daļa, produkcija, jauda un jaudas izmantojums, pārdevumu apjoms, pieaugums, krājumi, nodarbinātība un ražīgums izmantoti dati par Savienības ražošanas nozari kopumā. Citos gadījumos izmantoti dati par atlasītajiem Savienības ražotājiem (darījuma cenas, ieguldījumi un peļņa no kapitālieguldījuma, algas, rentabilitāte, naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu).
4.2. Produkcija
(76)
Turpmākā tabula rāda, ka attiecīgajā periodā produkcija samazinājās par 17 %. Paralēli pieprasījuma kritumam Savienības ražošanas nozares produkcija vispirms strauji samazinājās (par 24 %) laikā no 2007. gada līdz 2009. gadam, bet pēc tam mazliet pieauga (par 10 %) laikā no 2009. gada līdz PIP.
3. tabula
2007.
2008.
2009.
PIP
Produkcija (tonnās)
74 514
69 514
56 396
62 213
Indekss (2006. gads = 100)
100
93
76
83
Avots: makrodati.
4.3. Jauda un jaudas izmantojums
(77)
Attiecīgajā periodā ražošanas jauda samazinājās par 13 %, un atbilstoši produkcijas attīstībai ražošanas jaudas izmantojums nedaudz (par 4 %) samazinājās laikā no 2007. gada līdz PIP.
4. tabula
2007.
2008.
2009.
PIP
Ražošanas jauda (tonnās)
148 039
140 743
127 200
128 881
Indekss (2006. gads = 100)
100
95
86
87
Jaudas izmantojums
50 %
49 %
44 %
48 %
Indekss (2006. gads = 100)
100
98
88
96
Avots: makrodati.
4.4. Krājumi
(78)
Savienības ražošanas nozares krājumi gada noslēgumā samazinājās 2008. gadā salīdzinājumā ar 2007. gadu un pēc tam no 2008. gada līdz PIP saglabājās stabili. PIP krājumu līmenis nedaudz paaugstinājās, tomēr bija par 26 % zemāks nekā 2007. gadā.
5. tabula
2007.
2008.
2009.
PIP
Krājumi gada noslēgumā (tonnās)
9 688
7 465
6 964
7 139
Indekss (2006. gads = 100)
100
77
72
74
Avots: mikrodati.
4.5. Pārdevumu apjoms
(79)
Savienības ražošanas nozares pārdevumu apjoms Savienības tirgū nesaistītiem klientiem attiecīgajā periodā samazinājās par 25 %. Laikā no 2007. gada līdz 2009. gadam pārdevumu apjoms samazinājās par 28 %, 2009. gadā sarūkot līdz viszemākajam līmenim. Tomēr PIP laikā pārdevumu apjoms atkal uzlabojās un pieauga par 5 % salīdzinājumā ar 2009. gada līmeni. Jāatzīmē, ka šis pieaugums bija daudz mazāks nekā pieprasījuma pieaugums (20 %) tajā pašā periodā.
6. tabula
2007.
2008.
2009.
PIP
Pārdevumu apjoms nesaistītiem klientiem ES (tonnās)
62 326
56 042
44 627
46 851
Indekss (2007. gads = 100)
100
90
72
75
Avots: makrodati.
4.6. Tirgus daļa
(80)
Savienības ražošanas nozares tirgus daļa no 2007. gada līdz PIP pakāpeniski samazinājās par 12 procenta punktiem.
7. tabula
2007.
2008.
2009.
PIP
Savienības ražošanas nozares tirgus daļa
50,6 %
46,5 %
44,1 %
38,6 %
Indekss (2007. gads = 100)
100
92
87
76
Avots: makrodati.
4.7. Pieaugums
(81)
Kā parādīts 1. tabulā 65. apsvērumā, patēriņš Savienībā no 2007. gada līdz 2009. gadam samazinājās, bet pēc tam atkal pieauga gandrīz līdz 2007. gada līmenim. Tomēr Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā zaudēja 12 procenta punktus tirgus daļas, kamēr attiecīgais imports spēja saglabāt nemainīgu tirgus daļu.
4.8. Nodarbinātība
(82)
No 2007. gada līdz PIP nodarbinātības līmenis Savienības ražošanas nozarē samazinājās par 7 %.
8. tabula
2007.
2008.
2009.
PIP
Nodarbinātība, izgatavojot attiecīgo ražojumu (personās)
954
1 007
863
886
Indekss (2007. gads = 100)
100
106
90
93
Avots: makrodati.
4.9. Ražīgums
(83)
Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, ko mēra kā produkciju, kuru gada laikā saražo viena nodarbinātā persona, no 2007. gada līdz PIP samazinājās par 10 %. Zemāko līmeni tas sasniedza 2009. gadā, bet atkal pieauga PIP laikā.
9. tabula
2007.
2008.
2009.
PIP
Ražīgums (tonnās uz darbinieku)
78,1
69
65,3
70,2
Indekss (2007. gads = 100)
100
88
84
90
Avots: makrodati.
4.10. Pārdošanas cenas un faktori, kas ietekmē cenas iekšzemes tirgū
(84)
Laikā no 2007. gada līdz 2009. gadam Savienības ražošanas nozares izgatavotās vienas vienības pārdošanas cenām bija ievērojama negatīva tendence - tās samazinājās par 50 %. Daļēji, tas notika sakarā ar NTSS ražošanai nepieciešamo izejmateriālu izmaksu ievērojamu samazināšanos. PIP laikā pārdošanas cenas salīdzinājumā ar 2009. gadu atkal pieauga, bet joprojām bija par 35 % zemākas nekā cenas attiecīgā perioda sākumā.
(85)
Izmeklēšanā tika konstatēts, ka pārdošanas cenu samazinājums laikā no 2007. gada līdz 2009. gadam daļēji atspoguļoja ekonomiskās krīzes ietekmi, kuras rezultātā šajā periodā izmaksas samazinājās par 28 %. Šis samazinājums galvenokārt atspoguļoja niķeļa cenu attīstību - tas ir galvenais izejmateriāls, ražojot nerūsējošā tērauda skrūves un stiprinājumus. Tomēr izmeklēšanā atklājās - pat ja finanšu krīze negatīvi ietekmēja pārdošanas cenas, pastāvēja arī importa radīts cenu spiediens, sevišķi no citām trešām valstīm, kas paplašināja savas pozīcijas Savienības tirgū, neraugoties uz nemainīgo patēriņu un piemēroto cenu spiedienu galvenajiem ražojuma veidiem, kurus ražoja un pārdeva Savienības ražošanas nozare, kas bija spiesta samazināt savas pārdošanas cenas par vairāk nekā izmaksu samazinājumu. Tādējādi šajā periodā Savienības ražošanas nozares darbība ievērojami pasliktinājās. Pat ja pārdošanas cenas PIP laikā palielinājās, salīdzinot ar 2009. gada līmeni, tās nebija pietiekami augstas, lai segtu visas izmaksas un ļautu Savienības ražošanas nozarei darboties ar pienācīgu peļņu.
(86)
Turpmākajā tabulā norādītās pārdošanas cenas ir vidējās cenas par tonnu, kas lielā mērā atkarīgas no ražojuma. Kā paskaidrots 73. apsvērumā, dažās NTSS kategorijās cenas var atšķirties līdz pat 30 reizēm.
10. tabula
2007.
2008.
2009.
PIP
Vidējās pārdošanas cenas (EUR par tonnu)
5 842
4 437
2 914
3 803
Indekss (2007. gads = 100)
100
76
50
65
Avots: mikrodati.
4.11. Algas
(87)
No 2007. gada līdz PIP vidējā alga uz vienu nodarbināto samazinājās par 12 %.
11. tabula
2007.
2008.
2009.
PIP
Darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku gadā (tūkst. EUR)
47
44
41
42
Indekss (2007. gads = 100)
100
94
87
88
Avots: mikrodati.
4.12. Ieguldījumi
(88)
Savienības ražošanas nozare ievērojami ieguldīja NTSS ražošanā 2008. gadā salīdzinājumā ar citiem attiecīgā perioda gadiem. Pēc tam ieguldījumi samazinājās.
12. tabula
2007.
2008.
2009.
PIP
Neto ieguldījumi (tūkst. EUR)
2 504
9 899
3 087
2 299
Indekss (2007. gads = 100)
100
395
123
92
Avots: mikrodati.
4.13. Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem
(89)
Kā minēts 85. apsvērumā iepriekš, izmeklēšanā atklājās - pat ja pārdošanas cenu samazinājums daļēji atspoguļoja izmaksu samazināšanos, uz Savienības ražošanas nozares cenu spiedienu izdarīja NTSS imports un ar šo cenu nebija iespējams segt visas NTSS ražošanas un pārdošanas izmaksas. Tādējādi rentabilitāte ievērojami pasliktinājās - 2007. gadā tā bija pozitīva, bet pēc tam negatīva, kā parādīts nākamajā tabulā.
(90)
Ienākums no ieguldījumiem (“INI”) ievērojami samazinājās - no 29 % 2007. gadā līdz -17 % PIP laikā.
13. tabula
2007.
2008.
2009.
PIP
Neto peļņa no pārdevumiem ES nesaistītiem pircējiem (% no neto pārdevumiem)
7 %
-9 %
-36 %
-3 %
INI (neto peļņa % no ieguldījumu neto uzskaites vērtības)
29 %
-16 %
-41 %
-17 %
Avots: mikrodati.
4.14. Naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu
(91)
Attiecīgajā periodā neto naudas plūsma no pamatdarbības ievērojami samazinājās. Tā sasniedza viszemāko līmeni 2009. gadā, bet pēc tam mazliet pieauga. Tomēr naudas plūsma PIP laikā joprojām bija ievērojami mazāka nekā 2007. gadā.
14. tabula
2007.
2008.
2009.
PIP
Naudas plūsma (tūkst. EUR)
15 899
- 698
-12 357
-8 271
Indekss (2007. gads = 100)
100
-4
-78
-52
Avots: mikrodati.
4.15. Dempinga starpības apjoms
(92)
Neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem, turpinājās ievērojams dempings 13,6 % līdz 61,8 % apjomā no ĶTR un 14 % līdz 50 % apjomā no Taivānas, kā liecina dati gan no pārskatīšanas pieprasījuma, gan no vienīgā Taivānas ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās. Faktisko dempinga starpību ietekmi uz Savienības ražošanas nozari nevar uzskatīt par neievērojamu.
4.16. Atgūšanās no iepriekšējā dempinga sekām
(93)
Gandrīz visi izskatītie rādītāji liecina par Savienības ražošanas nozares ekonomiskā un finansiālā stāvokļa pasliktināšanos pēc 2007. gada. Neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem, imports no attiecīgajām valstīm ir nedaudz palielinājies un ir spējis saglabāt nemainīgu tirgus daļu. Kad 2009. gadā finanšu krīze ietekmēja kopējo pieprasījumu Savienībā un pārdošanas cenas atradās zem spiediena, Savienības ražotāji zaudēja ievērojamu daļu savu klientu. Tikai daži Savienības ražotāji spēja palielināt savu produkcijas apjomu, ražojot citus skrūvju un stiprinājumu veidus (piemēram, no oglekļa tērauda), un spēja gūt labumu no apjomradītiem ietaupījumiem, tādējādi kompensējot NTSS nozarē zaudēto pārdevumu apjomu. Vienlaikus Savienības ražotāji centās palielināt ieguldījumus, lai iegūtu lielāku ražīgumu. PIP laikā Savienības ražošanas nozare spēja uzlabot savu sniegumu, lai gan joprojām strādāja ar zaudējumiem. Ņemot vērā prognozes par ļoti zemu jaudas izmantojumu, nešķiet, ka stāvoklis varētu uzlaboties.
5. Importa par dempinga cenām un citu faktoru ietekme
5.1. Importa par dempinga cenām ietekme
(94)
Izmeklēšana liecina - neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem un patēriņa samazinājumu Savienībā attiecīgajā periodā, imports no ĶTR un Taivānas attiecīgajā periodā ir nedaudz palielinājies, saglabājot nemainīgu tirgus daļu.
(95)
Kā aprakstīts 73. apsvērumā, nebija iespējams veikt jēgpilnu cenu salīdzinājumu starp attiecīgo valstu importa cenām un Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām Savienības tirgū, jo nebija informācijas par ražojuma veidiem, ko eksportēja ĶTR un Taivānas ražotāji eksportētāji, un šajā vidējā cenā vērojama liela cenu atšķirība starp dažādiem ražojuma veidiem. Vienīgā Taivānas ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, eksporta cenas nebija iespējams jēgpilni salīdzināt ar atlasīto Savienības ražotāju cenām, jo nebija savstarpēji atbilstošu ražojuma veidu.
(96)
Pēc galīgās informācijas atklāšanas 22. apsvērumā minētais Taivānas ražotājs, kurš sadarbojās, apgalvoja, ka tā eksports nav radījis nekādu kaitējumu pieprasījuma iesniedzējam, jo tas izgatavo tāda veida NTSS, ko ierobežotā daudzumā izgatavo tikai daži Savienības ražotāji. Attiecībā uz to vispirms jānorāda, ka kaitējuma novērtējums ir veikts visai Savienības ražošanas nozarei kopumā, nevis tikai pieprasījuma iesniedzējam. Otrkārt, pasākumi ir spēkā tādam ražojumu aptvērumam, kā definēts sākotnējā izmeklēšanā, un, kā paskaidrots 21. apsvērumā, termiņa beigu pārskatīšanā ražojumu aptvērumu nav iespējams mainīt.
5.2. Ekonomiskās krīzes ietekme
(97)
Tā kā 2007. gadā tērauda un saistītajās nozarēs bija labi ekonomiskie apstākļi, Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis bija salīdzinoši labs, kad 2008. gada beigās sākās ekonomiskā krīze. Pat ja tirgū bija stagnācija, īpaši 2009. gadā, daži Savienības ražotāji turpināja veikt ieguldījumus, lai aizstātu novecojušas iekārtas un aprīkojumu ar mērķi samazināt ražošanas izmaksas un būt konkurētspējīgākiem iepretim importam par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm, kā arī importam par zemām cenām no citām trešām valstīm. Turklāt tad, kad bija jūtama pieprasījuma samazināšanās, Savienības ražotāji saskārās arī ar lielo izplatītāju ievērojamo ietekmi tirgū - tie sāka izdarīt lielāku spiedienu uz cenām, kas negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli.
5.3. Imports no citām valstīm
(98)
Tika analizēts arī tas, kāda ietekme bija importam no citām trešām valstīm. To kopējais importa apjoms attiecīgajā periodā palielinājās par 26 % - no apmēram 52 000 tonnām līdz apmēram 66 000 tonnām. Vienlaikus vidējās importa cenas attiecīgajā periodā samazinājās par 28 %, bet šā importa tirgus daļa palielinājās - no 42,5 % 2007. gadā līdz 54,2 % PIP laikā.
(99)
Lielākā daļa importa no citām trešām valstīm bija no Indijas, Filipīnām un Malaizijas. Kopējā tirgus daļa importam no šīm trim valstīm PIP laikā bija aptuveni 36 %.
(100)
Imports no Indijas attiecīgajā periodā palielinājās par 141 % - no apmēram 8 000 tonnām 2007. gadā līdz gandrīz 20 000 tonnām PIP laikā. Tajā pašā laika periodā vidējās importa cenas samazinājās par 32 %, un tās bija ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares vidējo pārdošanas cenu PIP laikā. Tādējādi Indijas eksportētāji palielināja savu tirgus daļu no 6,7 % 2007. gadā līdz 16,4 % PIP laikā.
(101)
Importam no Filipīnām ir līdzīga tendence kā importam no Indijas, un tas attiecīgajā periodā palielinājās par 129 % - no apmēram 6 000 tonnām 2007. gadā līdz gandrīz 14 000 tonnām PIP laikā. Tajā pašā laika periodā vidējās importa cenas samazinājās par 38 %, un PIP laikā tās bija zemākas par Savienības ražošanas nozares vidējo pārdošanas cenu. Tādējādi Filipīnu tirgus daļa palielinājās no 4,9 % 2007. gadā līdz 11,4 % PIP laikā.
(102)
Lai gan importam no Malaizijas attiecīgajā periodā bija lejupejoša tendence (-27 %), Malaizijas eksportētāju tirgus daļa PIP laikā joprojām bija 8,2 %. Turklāt saskaņā ar Eurostat datiem vidējās importa cenas no Malaizijas attiecīgā perioda sākumā bija augstākas nekā cenas no attiecīgajām valstīm, tomēr šā perioda otrajā pusē tās bija ievērojami zemākas.
(103)
Jāsecina - šķiet, ka eksportētāji citās trešās valstīs, jo īpaši Indijā, Filipīnās un Malaizijā, ir ieguvuši no antidempinga pasākumiem pret ĶTR un Taivānu. Attiecīgā perioda otrajā pusē Indijas un Filipīnu imports palielinājās vairāk nekā divas reizes, kamēr tā cenas bija zemākas nekā ĶTR un Taivānas importa cenas; Malaizijas importam bija lejupejoša tendence. Šis papildu spiediens uz cenām vēl negatīvāk ietekmēja Savienības ražošanas nozari, kuras peļņa un citi finanšu rādītāji kopš 2008. gada uzrādīja pārliecinoši negatīvu tendenci. Tādēļ importa, īpaši no Indijas un Filipīnām, attīstība noteikti ir veicinājusi Savienības ražošanas nozares tirgus daļas zudumu un tās finansiālā stāvokļa negatīvo attīstību.
15. tabula
2007.
2008.
2009.
PIP
Importa apjoms no citām valstīm (tonnās)
52 339
57 920
50 362
65 756
Indekss (2007. gads = 100)
100
111
96
126
Importa no citām valstīm tirgus daļa
42,5 %
48,0 %
49,8 %
54,2 %
Importa no citām valstīm cena (EUR par tonnu)
5 830
4 993
4 384
4 196
Indekss (2007. gads = 100)
100
86
75
72
Importa apjoms no Indijas (tonnās)
8 282
13 667
16 776
19 945
Indekss (2007. gads = 100)
100
165
203
241
Indijas importa tirgus daļa
6,7 %
11,3 %
16,6 %
16,4 %
Importa no Indijas cena (EUR par tonnu)
4 632
3 758
3 123
3 164
Indekss (2007. gads = 100)
100
81
67
68
Importa apjoms no Filipīnām (tonnās)
6 048
7 046
5 406
13 854
Indekss (2007. gads = 100)
100
117
89
229
Filipīnu importa tirgus daļa
4,9 %
5,8 %
5,3 %
11,4 %
Importa no Filipīnām cena (EUR par tonnu)
5 685
4 645
3 474
3 505
Indekss (2007. gads = 100)
100
82
61
62
Importa apjoms no Malaizijas (tonnās)
13 548
13 712
9 810
9 933
Indekss (2007. gads = 100)
100
101
72
73
Importa no Malaizijas tirgus daļa
11,0 %
11,4 %
9,7 %
8,2 %
Importa no Malaizijas cena (EUR par tonnu)
5 062
4 203
2 963
3 068
Indekss (2007. gads = 100)
100
83
59
61
6. Secinājums
(104)
Lai gan attiecīgajā periodā Savienībā saglabājās diezgan nemainīgs patēriņš, Savienības ražošanas nozare tajā pašā laika periodā zaudēja 25 % no sava pārdevumu apjoma Savienībā, kā dēļ tās tirgus daļa samazinājās no 50,6 % 2007. gadā līdz 38,6 % PIP laikā. Vienlaikus importa par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm tirgus daļa saglabājās nemainīga.
(105)
Laikā no 2007. gada līdz PIP, neraugoties uz antidempinga pasākumu piemērošanu, lielākajai daļai kaitējuma rādītāju bija negatīva tendence - produkcijas un pārdevumu apjomi samazinājās attiecīgi par 17 % un 25 %, jauda un jaudas izmantojums kritās, un tam sekoja nodarbinātības un ražīguma līmeņa samazināšanās. Rentabilitāte samazinājās no 7 % 2007. gadā līdz -3 % PIP laikā, un līdzīga negatīva tendence bija arī naudas plūsmai.
(106)
Jāsecina, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis attiecīgajā periodā kopumā pasliktinājās un ka PIP beigās Savienības ražošanas nozare bija nestabila; tās centienus saglabāt pārdevumu apjomus un pietiekamu cenu līmeni traucēja pieaugošais attiecīgo valstu importa par dempinga cenām spiediens, kā arī imports par zemām cenām no citām trešām valstīm.
F. KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA
1. Saistība starp attiecīgo valstu eksporta apjomu un cenām uz trešām valstīm un eksporta apjomu un cenām uz Savienību
(107)
Tā kā ĶTR eksportētāji nesadarbojās, nav pieejama informācija par to eksporta cenām uz citiem tirgiem. Balstoties uz informāciju, kas iegūta no pārbaudītajiem uzņēmumiem, Taivānas vidējās eksporta cenas uz trešām valstīm ir zemākas nekā šā eksporta cenas Savienības tirgū. Tāpēc tiek uzskatīts - ja pasākumi beigtos, Taivānas ražotājiem eksportētājiem būtu stimuls novirzīt ievērojamus eksporta daudzumus no citām trešām valstīm uz pievilcīgāko Savienības tirgu.
2. Neizmantotā jauda attiecīgajās valstīs
(108)
Pieejamā informācija liecina, ka ĶTR un Taivānā ir pieejama ievērojama ražošanas jauda un ka abas valstis spēj strauji palielināt savu produkcijas apjomu. Jāatgādina, ka pēc antidempinga pasākumu noteikšanas dažu dzelzs vai tērauda savienotājelementu importam no ĶTR 2009. gadā (8) imports no ĶTR samazinājās un atbrīvojās jauda, kuru varētu izmantot NTSS ražošanai. Tāpat jāņem vērā tas, ka nesen pabeigtā izmeklēšanā par pasākumu apiešanu tika pagarināti pasākumi, kas noteikti dažu ĶTR izcelsmes dzelzs vai tērauda savienotājelementu importam, kuru sūta no Malaizijas (9). Tādēļ ir pieejama jauda ievērojami palielināt uz ES eksportētos apjomus, īpaši tādēļ, ka nav pazīmju, ka papildu produkcijas daudzumus varētu absorbēt trešo valstu tirgi vai iekšzemes tirgus.
3. Secinājums
(109)
Ir skaidrs, ka ražotāji attiecīgajās valstīs spēj ievērojami palielināt savu eksporta apjomu uz ES tirgu. Turklāt izrādās, ka Taivānas eksporta cenas uz trešām valstīm ir zemākas nekā šā eksporta cenas uz Savienības tirgu, tādējādi palielinot iespējamību, ka gadījumā, ja pasākumu nebūtu, daļa no eksporta uz trešām valstīm tiktu novirzīta uz ES tirgu. Tam noteikti būtu negatīva ietekme uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli.
(110)
Kā norādīts iepriekš, Savienības ražošanas nozares stāvoklis joprojām ir nestabils. Ja Savienības ražošanas nozarei nāktos darboties situācijā, kad no attiecīgajām valstīm ieplūst lielāki importa apjomi par dempinga cenām, varētu vēl vairāk samazināties tās pārdevumu apjomi, tirgus daļa un pārdošanas cenas, kā arī attiecīgi pasliktināties tās finansiālais stāvoklis. Tādēļ tiek secināts, ka pasākumu atcelšana, visticamāk, pasliktinātu jau tā nestabilo stāvokli un turpinātos Savienības ražošanas nozarei nodarītais būtiskais kaitējums.
G. SAVIENĪBAS INTERESES
1. Ievads
(111)
Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Atbilstība Savienības interesēm tika noteikta, novērtējot dažādās saistītās intereses, proti, Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses. Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust savu viedokli atbilstīgi pamatregulas 21. panta 2. punktam.
(112)
Jāatgādina - sākotnējā izmeklēšanā tika uzskatīts, ka pasākumu pieņemšana nav pret Savienības interesēm. Turklāt šī izmeklēšana ir pasākumu pārskatīšana, tāpēc, analizējot stāvokli, kurā antidempinga pasākumi jau bijuši spēkā, var vērtēt, vai spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem ir bijusi nevajadzīga nelabvēlīga ietekme uz attiecīgajām personām.
(113)
Tādējādi tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz secinājumu par kaitējumu izraisoša dempinga turpināšanās iespējamību, ir kādi pamatoti iemesli, kas ļautu secināt, ka saglabāt pasākumus šajā gadījumā nav Savienības interesēs.
2. Savienības ražošanas nozares intereses
(114)
Savienības ražošanas nozare ir sevi apliecinājusi kā strukturāli dzīvotspējīgu ražošanas nozari. To apliecināja tās samērā labais ekonomiskais stāvoklis attiecīgā perioda sākumā. Tomēr attiecīgā perioda laikā Savienības ražošanas nozare zaudēja pardevumu apjomu un tirgus daļu, un tās pārdošanas cenas samazinājās, kamēr, neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem, imports no attiecīgajām valstīm palielinājās. Tajā pašā laika posmā Savienības ražošanas nozares finansiālais stāvoklis pasliktinājās, un tā sāka strādāt ar zaudējumiem. Ja nebūtu pasākumu, Savienības ražošanas nozare, ļoti iespējams, būtu vēl sliktākā stāvoklī.
3. Importētāju/lietotāju intereses
(115)
Nesadarbojās neviens no 20 lietotājiem, ar kuriem sazinājās. Jāatgādina, ka sākotnējā izmeklēšanā sadarbojās tikai viens lietotājs, un tika secināts, ka lietotāji var iegūt attiecīgo ražojumu ne tikai no attiecīgajām valstīm, bet arī no citiem piegādes avotiem. Turklāt, ņemot vērā NTSS nelielo ietekmi uz pakārtoto ražojumu izmaksām, tika secināts, ka pasākumi nelabvēlīgi neietekmēs lietotājus.
(116)
Tikai viens no trim atlasītajiem importētājiem atbildēja uz anketas jautājumiem. Tā importa daļa no attiecīgajām valstīm bija visai neliela - PIP laikā tā bija 1,1 %. Turklāt izmeklēšanā atklājās, ka importētājs darbojās ar diezgan labu peļņu (starp 5 % un 10 %), kamēr attiecīgā ražojuma daļa uzņēmuma darbībā kopumā nepārsniedz 10 %. Tādējādi jāsecina, ka pasākumu turpināšanai būtu ļoti neliela ietekme uz šo importētāju.
4. Secinājums
(117)
Ņemot vērā iepriekš minēto, jāsecina, ka nepastāv nekādi pamatoti iemesli pret pašreiz spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšanu.
H. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
(118)
Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem bija iecerēts ieteikt pašreizējo pasākumu saglabāšanu. Personām arī bija dots laiks, kurā tās pēc šīs informācijas atklāšanas varēja iesniegt piezīmes. Ja iesniegtā informācija un piezīmes bija pamatotas, tās attiecīgi ņēma vērā.
(119)
No iepriekš minētā izriet, ka būtu jāsaglabā dažu ĶTR un Taivānas izcelsmes nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidu un to daļu importam piemērojamie antidempinga pasākumi, kas noteikti ar Regulu (EK) Nr. 1890/2005, kā paredzēts pamatregulas 11. panta 2. punktā,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo tiek noteikts galīgais antidempinga maksājums dažu Ķīnas Tautas Republikas un Taivānas izcelsmes nerūsējošā tērauda skrūvju un stiprinājumu veidu un to daļu, ko pašlaik klasificē ar KN kodiem 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 un 7318 15 70, importam.
2. Ražojumiem, ko izgatavojuši turpmāk minētie uzņēmumi, galīgā antidempinga maksājuma likme, kuru piemēro Savienības brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda:
Valsts
Uzņēmumi
Antidempinga maksājuma likme (%)
Taric papildu kods
ĶTR
Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co. Ltd., Tengzhou City
11,4
A650
Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang
12,2
A651
Visi pārējie uzņēmumi
27,4
A999
Taivāna
Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei
15,2
A653
Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan
8,8
A654
Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung
16,1
A655
Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung
16,1
A656
Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan
11,4
A657
Pielikumā norādītie uzņēmumi
15,8
A649
Visi pārējie uzņēmumi
23,6
A999
3. Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2012. gada 4. janvārī