PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 349/2012
ze dne 16. dubna 2012
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz kyseliny vinné pocházející z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Předchozí šetření a platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 130/2006 (2) (dále jen „původní nařízení“) uložila Rada konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny vinné pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“) v rozmezí od 0 % do 34,9 %. Je třeba připomenout, že sazba konečného antidumpingového cla uloženého v případě kyseliny vinné, kterou vyrábí čínský vyvážející výrobce Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd. (dále jen „společnost Hangzhou Bioking“), činí 0 % a u ostatních čínských vyvážejících výrobků se pohybuje mezi 4,7 % a 34,9 %.
(2)
V návaznosti na přezkum, který byl zahájen na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení Rada dne 22. února 2008 nařízením (ES) č. 150/2008 (3) rozsah působnosti výše uvedených opatření změnila.
(3)
V návaznosti na přezkum stávajících opatření vztahujících se na společnost Hangzhou Bioking, který byl zahájen podle čl. 2 odst. 3 nařízení (ES) č. 1515/2001 s ohledem na zprávu odvolacího orgánu WTO nazvanou „Mexiko - konečná antidumpingová opatření na hovězí maso a rýži“ (4), která v odstavcích 305 a 306 stanoví, že vyvážející výrobce, u něhož nebyl v rámci původního šetření zjištěn dumping, musí být vyloučen z působnosti konečného opatření uloženého v důsledku takového šetření a nemůže být předmětem přezkumu administrativních a změněných okolností, Rada dne 16. dubna 2012 nařízením (EU) č. 332/2012 (5) změnila opatření týkající se společnosti Hangzhou Bioking.
(4)
Na šetření, na jehož základě byla původním nařízením uložena opatření, bude dále odkazováno jako na „původní šetření“.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(5)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (6) platných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 27. října 2009 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podali tito výrobci (dále jen „žadatelé“): Distillerie Bonollo SpA, Industria Chimica Valenzana SpA, Distillerie Mazzari SpA, Caviro Distillerie S.r.l. a Comercial Química Sarasa SL, kteří představují podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby kyseliny vinné v Unii.
(6)
Žádost byla odůvodněna tím, že pokud by opatření uložená na dovoz kyseliny vinné pocházející z Číny pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k přetrvávání dumpingu a újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(7)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 26. ledna 2011 oznámila prostřednictvím zveřejnění oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (7) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Paralelní případy
(8)
Dne 29. července 2011 Komise rovněž informovala o zahájení antidumpingového řízení (8) podle článku 5 týkajícího se dovozu kyseliny vinné pocházející z Číny, omezeného na jednoho čínského vyvážejícího výrobce, společnost Hangzhou Bioking.
(9)
Týž den oznámila Komise zahájení částečného prozatímního přezkumu (9) podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, který se týkal antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz kyseliny vinné pocházející z Číny a který se omezoval na posouzení dumpingu, pokud jde o dva čínské vyvážející výrobce, jmenovitě Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City, a Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai.
5. Šetření
5.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(10)
Šetření týkající se přetrvávání dumpingu zahrnovalo období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
5.2 Strany dotčené šetřením
(11)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a jejich sdružení a zástupce dotčené vyvážející země.
(12)
Zúčastněné strany dostaly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(13)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců z Číny, dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii podílejících se na šetření se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů od zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(14)
S ohledem na obdržené odpovědi bylo rozhodnuto, že se v případě výrobců v Unii použije výběr vzorku. Dovozci v Unii, kteří nejsou s nikým ve spojení, v rámci tohoto šetření nespolupracovali. Pokud jde o vyvážející výrobce z Číny, ochotu spolupracovat na šetření projevili pouze dva vyvážející výrobci. Proto bylo rozhodnuto, že v případě vyvážejících výrobků není výběr vzorku třeba provádět.
(15)
Informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo šest výrobců v Unii. Na základě informací, které tito výrobci v Unii poskytli, vybrala Komise vzorek čtyř výrobců v Unii, kteří byli shledáni reprezentativními zástupci výrobního odvětví Unie, pokud jde o objem prodeje obdobného výrobku v Unii. Celkový objem jejich prodeje představoval 61 % objemu prodeje na trhu Unie.
(16)
Odpovědi na dotazník zaslali čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku, dva uživatelé v Unii a dva vyvážející výrobci z Číny. Dva spolupracující výrobci v Unii navíc poskytli požadované obecné údaje pro účely analýzy újmy.
(17)
Vývoz uskutečněný společností Hangzhou Bioking, jejíž individuální dumpingové rozpětí v původním šetření bylo nulové, byl z analýzy újmy i dumpingu, jakož i z analýzy pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu a rizika obnovení újmy v důsledku dumpingového dovozu vyloučen. Analýza v rámci tohoto přezkumu byla proto založena na vývozu dotčeného výrobku z Číny do Unie v průběhu období přezkumného šetření, který je v tomto nařízení rovněž označován jako „vývoz podléhající opatřením“, avšak s vyloučením vývozu, který uskutečnil výrobce společnost Hangzhou Bioking.
(18)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro určení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii:
-
Comercial Quimica Sarasa SL,
-
Alcoholera Vinícola Europea S.A.,
-
Distillerie Mazzari SpA,
-
Distillerie Bonollo SpA;
b)
vyvážející výrobci v Číně:
-
Changmao Biochemical Engineering Co Ltd,
-
Ninghai Organical Chemical Factory;
c)
uživatelé
-
Danisco A/S,
-
Kerry (NL) B.V.;
d)
výrobce ve srovnatelné zemi
-
Tarcol S.A., Argentina.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(19)
Výrobek, který je předmětem tohoto přezkumu, je tentýž výrobek jako výrobek ve smyslu definice v nařízení (ES) č. 150/2008, které v souladu s výše uvedeným vysvětlením mění oblasti působnosti opatření, která byla zavedena původním nařízením. Dotčeným výrobkem je kyselina vinná, s výjimkou kyseliny vinné D-(-) se zápornou optickou rotací nejméně 12,0 stupňů, měřenou ve vodním roztoku metodou popsanou v Evropském lékopisu, pocházející z Číny, v současnosti kódu KN ex 2918 12 00 (kód TARIC 2918120090) (dále jen „dotčený výrobek“).
(20)
Přezkumné šetření stejně jako původní šetření potvrdilo, že dotčený výrobek dovezený na trh Unie a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci na domácích trzích, jakož i výrobky vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie (dále jen „obdobný výrobek“) mají totožné základní fyzikální a chemické vlastnosti a použití. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(21)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zjišťovalo, zda je pravděpodobné, že v případě, že stávající opatření pozbudou platnosti, dumping přetrvá nebo se obnoví.
(22)
Jak je uvedeno ve 13. bodě odůvodnění, vzhledem k potenciálně vysokému počtu vyvážejících výrobců zahrnutých do tohoto přezkumu se v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku. Z dvaceti známých vyvážejících výrobců se přihlásily a byly ochotné spolupracovat pouze dvě společnosti, které obě požívají zacházení jako v tržním hospodářství. Tyto dvě společnosti v průběhu období přezkumného šetření představují většinu dovozu dotčeného výrobku z Číny do Unie, s vyloučením vývozu, který uskutečnila společnost Hangzhou Bioking, jejíž individuální dumpingové rozpětí v původním šetření bylo nulové.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Srovnatelná země
(23)
Vzhledem k tomu, že Čína je hospodářstvím v procesu transformace, a v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení je nutné určit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím („srovnatelná země“).
(24)
Stejně jako v původním šetření byla pro účely určení běžné hodnoty za srovnatelnou zemi navržena Argentina. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily své připomínky k vhodnosti této volby.
(25)
Jeden velkoodběratel kyseliny vinné upozornil na určitá omezení, která volba Argentiny za srovnatelný trh představuje, a tvrdil, že by Argentina neměla být jediným měřítkem pro účely určení běžné hodnoty. Dotčená strana poukazovala zejména na údajné rozdíly ve výrobním procesu v Číně a Argentině, na omezený rozsah roční produkce v porovnání se světovou produkcí a na kolísání směnných kurzů. Žádné z těchto tvrzení však nebylo doloženo.
(26)
Rozdílnost výrobních procesů v Argentině a Číně a výsledný vliv na náklady a ocenění dotčeného výrobku byly každopádně zváženy již v rámci původního šetření a bylo zjištěno, že na srovnatelnost výrobků, které byly shledány obdobnými, nemají vliv. Vzhledem k tomu, že tvrzení velkoodběratele nezahrnovala žádný nový poznatek a nebyla nijak doložena, byl tento argument zamítnut. Závěry stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti tak potvrzují zjištění původního šetření, že rozdíly ve výrobních procesech neměly dopad na srovnatelnost výrobků.
(27)
Omezená velikost roční produkce v Argentině v porovnání s produkcí kyseliny vinné na světovém trhu není argument, který by byl při posuzování, zda je konkrétní trh vhodný pro učení běžné hodnoty na srovnatelném trhu, relevantní. Šetření ve skutečnosti potvrdilo, že Argentina disponuje otevřeným a konkurenčním trhem, na němž působí přinejmenším dva subjekty. Z těchto důvodů bylo toto tvrzení zamítnuto.
(28)
Argument značných kurzových výkyvů mezi regiony nebyl opodstatněný. Kromě toho nebylo v rámci šetření na místě zjištěno nic, co by poukazovalo na jakékoli narušení měnových kurzů mezi regiony. Z těchto důvodů bylo toto tvrzení rovněž zamítnuto.
(29)
Stejně jako v původním šetření se tak dospělo k závěru, že Argentina je vhodnou srovnatelnou zemí, na jejímž základě se určí běžná hodnota.
(30)
Byly kontaktovány dvě známé argentinské společnosti, avšak pouze jedna souhlasila, že bude spolupracovat, že odpoví na dotazník a umožní inspekci na místě. Při určování běžné hodnoty byly použity údaje týkající se této společnosti.
2.2 Běžná hodnota
(31)
V případě obou společností, kterým bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byla běžná hodnota určena na základě příslušných údajů týkajících se těchto společností. V souladu s článkem 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda je prodej kyseliny vinné nezávislým odběratelům na domácím trhu v období přezkumného šetření reprezentativní, tj. zda objem prodeje výrobku ke spotřebě na domácím trhu činí nejméně 5 % vývozu dotčeného výrobku do Unie.
(32)
Pro jednu společnost, jíž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, musela být běžná hodnota zjištěna početně, neboť její prodej na domácím trhu nebyl v souladu s vysvětlením ve 31. bodě odůvodnění dostatečný, aby jej bylo možné považovat za reprezentativní. Proto byla běžná hodnota vypočtena na základě prodejních, správních a režijních nákladů společnosti a zisku domácího prodeje dosaženého v běžném obchodním styku.
(33)
Jelikož u druhé společnosti, které bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byl prodej na domácím trhu reprezentativní a v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota této společnosti určena na základě cen placených nezávislými odběrateli v zemi vývozu.
(34)
Pokud jde o společnosti, kterým nebylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení, byla běžná hodnota určena na základě informací získaných od spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi.
(35)
Domácí prodej nezávislým odběratelům ve srovnatelné zemi byl proto rovněž posuzován v souladu s kritériem vymezeným v článku 2 základního nařízení. Komise mohla ověřit, že tento prodej byl proveden v dostatečných množstvích a v běžném obchodním styku, a bylo jej tedy možné použít pro určení běžné hodnoty u společností, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
2.3 Vývozní cena
(36)
Všechny prodeje na vývoz do Unie, které uskutečnili spolupracující vyvážející výrobci, byly uskutečněny přímo nezávislým odběratelům usazeným v Unii. V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla vývozní cena určena na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit.
(37)
V případě vývozní ceny všech ostatních výrobců usazených v Číně byly informace získány z dovozních statistik, které jsou k dispozici v databázi podle čl. 14 odst. 6.
2.4 Srovnání
(38)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(39)
Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobků, a dále v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení se formou úprav přihlédlo k některým rozdílům v dopravném, pojistném, daních a úvěrových nákladech, které se promítly do cen a jejich srovnatelnosti.
(40)
Aby bylo srovnání běžné hodnoty ze závodu ve srovnatelné zemi a vývozní ceny v souladu s 37. bodem odůvodnění spravedlivé, byly vývozní ceny CIF upraveny na ceny ze závodu za použití údajů shromážděných během inspekcí na místě.
2.5 Dumpingové rozpětí
(41)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(42)
V případě spolupracujících vyvážejících výrobců, kterým bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, se při tomto srovnání zjistilo, že u uvedených společností dumping pokračuje, i když na mírně nižší úrovni.
(43)
Vypočítané zbytkové clo poukazovalo na významné dumpingové rozpětí, které dokonce převyšuje rozpětí zjištěné v původním šetření.
3. Pravděpodobnost pokračování dumpingu
(44)
Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření byla též prošetřena pravděpodobnost pokračování dumpingu.
(45)
V této souvislosti byly analyzovány tyto složky: objem a ceny dumpingového dovozu z Číny, výrobní kapacita a volná kapacita v Číně, přitažlivost trhu Unie a jiných třetích zemí.
3.1 Objem a ceny dumpingového dovozu z Číny
(46)
Poté, co byla v lednu 2006 uložena konečná opatření, se dumpingový dovoz z Číny i nadále zvyšoval, z 3 034 tun v roce 2007 na 3 649 tun v období přezkumného šetření, což představuje zvýšení o přibližně 20 %. Souběžně dosáhl podíl dumpingového dovozu z Číny na trhu za posuzované období 1,0 procentního bodu z 12,6 % v roce 2007 na 13,5 % v období přezkumného šetření.
(47)
Během téhož období zůstaly ceny dumpingového dovozu z Číny relativně stabilní, mezi lety 2007 a 2008 došlo k jejich zvýšení o 12, 6 %, po kterém následoval v roce 2009 pokles, který pokračoval i v období přezkumného šetření, kdy ceny dosáhly úrovně z roku 2007.
3.2 Výrobní kapacita a volná kapacita v Číně
(48)
Pokud jde o celkovou výrobní kapacitu kyseliny vinné v Číně, je z různých zdrojů veřejně dostupných informací (10) patrné, že výrobní kapacita na čínském domácím trhu z velké části převyšuje poptávku.
(49)
Celková výrobní kapacita v Číně se při zohlednění informací, které byly získány na místě během šetření a při průzkumech trhu (11), odhaduje na přibližně 25 000 tun. Čínský trh je v porovnání s volnou kapacitou v Číně a s odhadovanou spotřebou 5 000 tun malý.
(50)
Kromě toho se objevují jasné náznaky, že kapacita v Číně je ještě vyšší než 25 000 tun. Porovnáme-li údaje za původní období šetření a stávající období přezkumného šetření, celková kapacita obou spolupracujících vyvážejících čínských vývozů se zvýšila o více než 200 %. Odpovídající volná kapacita byla přibližně 20 % celkové kapacity v období přezkumného šetření.
(51)
Z údajů získaných z výtahů ze zpráv uvedených ve 48. bodě odůvodnění a z veřejně dostupných informací vyplývá, že v roce 2007 byly založeny přinejmenším dvě nové společnosti zabývající se výrobou kyseliny vinné.
(52)
Z těchto důvodů je zřejmé, že je kapacita v Číně v porovnání s domácí spotřebou nepřiměřená, což potvrzuje, že čínští výrobci nutně potřebují posilnit své postavení na vývozních trzích.
3.3 Přitažlivost trhu Unie a jiných třetích zemí
(53)
Podle informací, které byly získány od spolupracujících čínských společností, je úroveň cen účtovaný do třetích zemí v souladu s úrovní cen, které by tyto společnosti mohly získat na trhu Unie. Jak je uvedeno výše, existuje na čínském domácím trhu značný přebytek výrobní kapacity, který poukazuje na silnou a přirozenou potřebu nalézt alternativní trhy, které by tuto nadbytečnou výrobní kapacitu absorbovaly.
(54)
Trh Unie je největším trhem na světě s přibližně 40 % světové spotřeby kyseliny vinné a nadále se rozvíjí, jak je uvedeno v 60. bodě odůvodnění. Z informací shromážděných během šetření je rovněž jasné, že čínské společnosti projevily značný zájem rozvinout svou přítomnost na největším světovém trhu a udržet si významný podíl na trhu Unie.
4. Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(55)
Na základě výše uvedených zjištění lze dospět k závěru, že významný objem dovozu z Číny je stále prováděn za dumpingové ceny a že je velmi pravděpodobné, že dumping bude pokračovat. Vzhledem k potenciální volné kapacitě v Číně, k novým výrobcům, kteří se objevili na čínském trhu, a ke skutečnosti, že trh Unie je největším trhem na světě s atraktivní úrovní cen lze dospět k závěru, že pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, čínští vývozci by pravděpodobně vývoz do Unie za dumpingové ceny ještě zintenzivnili.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(56)
V průběhu období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek devět výrobců v Unii. Šest z těchto devíti výrobců při šetření plně spolupracovalo, odevzdalo formuláře a požádalo o zařazení do vzorku. Bylo zjištěno, že těchto šest výrobců představuje podstatnou část, v tomto případě více než 73 %, celkové výroby obdobného výrobku v Unii. Jak je zmíněno v 57. bodě odůvodnění, všech devět výrobců, kteří poskytli údaje v žádosti o přezkum, je dále označováno jako „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(57)
Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
makroekonomické prvky (výroba, kapacita, využití kapacity, produktivita, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost a velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) byly vyhodnoceny na úrovni celkové výroby Unie na základě informací, jež byly shromážděny od výrobců, kteří vystoupili v souvislosti s výběrem vzorku, a u ostatních výrobců v Unii byl použit odhad založený na údajích z žádosti o přezkum,
-
analýza mikroekonomických prvků (průměrné jednotkové ceny zásob, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní tok, schopnost získávat kapitál a investice) byla provedena na základě informací, které poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku.
(58)
Je třeba poznamenat, že pro trh Unie s kyselinou vinnou je charakteristický relativně malý počet výrobců, především malých a středních podniků, které se nacházejí v Itálii a Španělsku. S výjimkou jednoho výrobce, který je usazen ve Španělsku a který vyrábí pouze kyselinou vinnou, jsou všichni ostatní výrobci vertikálně integrováni a jejich hlavní činností je výroba alkoholu z vinných kalů, tedy proces, v němž kyselina vinná figuruje jako vedlejší produkt.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba na trhu Unie
(59)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje vlastní výroby na trhu Unie, databáze čínského vývozu a údajů o objemu dovozu na trh EU získaných od Eurostatu a - pokud jde o další výrobce v Unii - na základě odhadů vycházejících ze žádosti o přezkum.
(60)
Spotřeba kyseliny vinné v Unii mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření vzrostla o 11 %. Přesněji zřejmá poptávka klesla od roku 2007 do roku 2009 o 15 %. Spotřeba Unie v průběhu období přezkumného šetření však dosáhla 29 964 tun, což ve srovnání s předchozím rokem představuje významný nárůst o 26 procentních bodů. Toto zvýšení lze vysvětlit značnou pružností cen kyseliny vinné. Pokud jsou ceny nízké, jak tomu bylo v období přezkumného šetření, může být kyselina vinná používána i pro další účely jako náhrada za suroviny pro chemickou výrobu, jako je kyselina citronová a jablečná, čímž se vysvětluje zvýšení její celkové spotřeby v Unii.
Tabulka 1
2007
2008
2009
OPŠ
Celková spotřeba EU (v tunách)
26 931
25 333
22 983
29 964
Index
100
94
85
111
Zdroj: odpovědi na dotazník, databáze čínského vývozu, Eurostat.
2. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z Číny
2.1 Objem a podíl na trhu
(61)
Celkový objem dovozu dotčeného výrobku z Číny do Unie se během posuzovaného období zvýšil o 45 %. V průběhu období přezkumného šetření dosáhl 8 495 tun, což odpovídá podílu na trhu ve výši 28,4 %.
(62)
Objem dovozu kyseliny vinné pocházející od čínských vývozců, který je předmětem antidumpingových opatření, do Unie v období přezkumného šetření vzrostl o 20 % a dosáhl 3 649 tun, což odpovídá podílu na trhu ve výši 12,2 % oproti 11,3 % na začátku posuzovaného období. Zbývající dovoz ve výši 4 846 tun uskutečnil čínský vývozce, na nějž se vztahuje nulová sazba a který rovněž zvýšil svůj podíl na celkovém čínském vývozu do Unie během posuzovaného období (+ 9 procentních bodů).
Tabulka 2
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z Číny, který podléhá opatřením, (v tunách)
3 035
3 042
2 945
3 649
Index = 100
100
100
97
120
Podíl dovozu z Číny, který podléhá opatřením
11,3 %
12,0 %
12,8 %
12,2 %
Index = 100
100
106
113
107
2.2 Ceny a cenové podbízení
(63)
V následující tabulce je znázorněn vývoj průměrných cen CIF na hranici EU v případě dovozu z Číny, který podléhá opatřením, a příslušné průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie.
Tabulka 3
2007
2008
2009
OPŠ
Ceny čínského dovozu (EUR/tunu), který podléhá opatřením
1 834
2 060
1 966
1 819
Index = 100
100
112
107
99
Zdroj: odpovědi na dotazník, databáze podle čl. 14 odst. 6.
(64)
Průměrná jednotková prodejní cena čínského vývozu podléhajícího opatřením na úrovni cen CIF činila v období přezkumného šetření 1 819 EUR/t, což v rámci posuzovaného období odpovídá nárůstu o 20 %.
(65)
Pokud jde o prodejní cenu kyseliny vinné na trhu Unie během období přezkumného šetření, bylo provedeno srovnání mezi cenami kyseliny vinné vyráběné a prodávané výrobním odvětvím Unie a cenami v případě dovozu z Číny, který podléhá opatřením. Uvedenými prodejními cenami výrobního odvětví Unie byly ceny účtované nezávislým odběratelů, které byly v případě potřeby upraveny na úroveň ze závodu, tj. bez přepravních nákladů v Unii a po odečtu slev a rabatů. Tyto ceny byly srovnány s cenami, které účtují výše uvedení čínští vyvážející výrobci bez slev a rabatů, a podle potřeby upravenými na cenu CIF na hranice Unie, s dalším nutným očištěním o náklady na celní odbavení a náklady po dovozu. Vážená průměrná prodejní cena v Unii během období přezkumného šetření činila 2 496 EUR/t.
(66)
Srovnání podle jednotlivých typů ukázalo, že v průběhu období přezkumného šetření byl dovoz zboží z Číny, který podléhá opatřením, v Unii prodáván za ceny, které se výrazně podbízely cenám výrobního odvětví Unie, a to průměrně o 32,6 %.
3. Dovoz z jiných třetích zemí
(67)
V následující tabulce je znázorněn vývoj dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období, pokud jde o objem a podíl na trhu, jakož i průměrné ceny tohoto dovozu.
Tabulka 4
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z jiných zemí (v tunách)
590
135
156
845
Index = 100
100
23
26
143
Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu
2,2 %
0,5 %
0,7 %
2,8 %
Index = 100
100
24
31
129
Cena dovozu (EUR/t)
2 503
2 874
2 300
2 413
Zdroj: Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
(68)
Objem dovozu kyseliny vinné z jiných třetích zemí do EU se v posuzovaném období zvýšil o 43 % a v období přezkumného šetření dosáhl výše 845 tun. Ceny tohoto dovozu jsou poměrně vysoké a jsou významně vyšší než ceny uplatňované v případě Číny a pouze mírně nižší než průměrná úroveň cen výrobního odvětví Unie. Vývoz z jiných třetích zemí však lze považovat za okrajový, neboť během období přezkumného šetření představoval navzdory prudkému procentnímu nárůstu na konci posuzovaného období pouze 2,8 % podílu na trhu.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(69)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly během posuzovaného období posouzeny všechny příslušné hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
4.1 Předběžné poznámky
(70)
Jak je uvedeno v 57. bodě odůvodnění, byly vzhledem ke skutečnosti, že pro účely analýzy újmy byl v případě výrobního odvětví Unie použit výběr vzorku, ukazatele újmy stanoveny na dvou úrovních.
4.2 Makroekonomické prvky
a) Výroba
(71)
Výroba v Unii klesla o 5 % mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření. Konkrétně došlo v daném případě ke zvýšení o 19 procentních bodů mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření na zhruba 30,5 tisíc tun, které následovalo po prudkém poklesu ve výši 14 % mezi rokem 2007 a 2009. Zvýšená úroveň výroby umožnila výrobnímu odvětví Unie udržet zvýšení výrobních nákladů na určité úrovni a měla pozitivní dopad na celkovou ziskovost výrobního odvětví Unie.
Tabulka 5
2007
2008
2009
OPŠ
Objem výroby (v tunách)
29 000
27 500
25 000
30 588
Index = 100
100
95
86
105
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(72)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila o 2 %.
(73)
Míra využití kapacity činila v roce 200763 %, v roce 2009 poklesla na 56 % a v období přezkumného šetření dosáhla 68 %. Nižší míra využití v roce 2009 odráží negativní dopady krize. Celkové využití kapacity během posuzovaného období vzrostlo o 8 %, což přispělo k dalšímu snížení fixních nákladů.
Tabulka 6
2007
2008
2009
OPŠ
Výrobní kapacita (v tunách)
46 000
46 000
45 000
45 000
Index = 100
100
100
98
98
Využití kapacity
63 %
60 %
56 %
68 %
Index = 100
100
95
88
108
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
c) Objem prodeje
(74)
Objem prodeje výrobců v Unii odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, v období přezkumného šetření mírně vzrostl o 1 %. Nejprve došlo mezi rokem 2007 a 2008 ke snížení o 11 %, po kterém následoval další pokles o 9 % v roce 2009 a na konci na konci posuzovaného období bylo dosaženo téměř stejné úrovně jako na začátku posuzovaného období, což ukazuje na velké rozdíly především v důsledku hospodářské krize z let 2008 a 2009.
Tabulka 7
2007
2008
2009
OPŠ
Prodej odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v tunách)
20 489
18 165
16 709
20 623
Index = 100
100
89
82
101
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
d) Podíl na trhu
(75)
V průběhu posuzovaného období výrobci v Unii ztratili 7,3 procentních bodů podílu na trhu, který poklesl ze 76,1 % v roce 2007 na 68,8 % v období přezkumného šetření. Tato ztráta odráží skutečnost, že i přes nárůst spotřeby nebyl prodej výrobního odvětví Unie v posuzovaném období s to dosáhnout stejného tempa, nicméně zůstával stabilní.
Tabulka 8
2007
2008
2009
OPŠ
Podíl výrobců v Unii na trhu
76,1 %
71,7 %
72,7 %
68,8 %
Index = 100
100
94
95
90
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum a Eurostat.
e) Růst
(76)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření zůstal objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie navzdory poklesu spotřeby Unie o 11 % stabilní a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se snížil o 10 %. Z toho lze vyvodit, že výrobci v Unii nebyli s to využít případného růstu trhu.
f) Zaměstnanost
(77)
Míra zaměstnanosti výrobního odvětví Unie mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření vykazuje pokles o 28 %. Počet zaměstnaných osob přesněji výrazně poklesl z 320 v roce 2007 a 2008 na 280 v roce 2009 a 230 v období přezkumného šetření. Propad v roce 2009 je odrazem restrukturalizačních snah řady výrobců v Unii.
Tabulka 9
2007
2008
2009
OPŠ
Zaměstnanost (osoby)
320
320
280
230
Index = 100
100
100
88
72
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
g) Produktivita
(78)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená výstupem (v tunách) na zaměstnance a rok, v průběhu posuzovaného období vzrostla o 47 %. To odráží skutečnost, že výroba vzrostla o 5 %, zatímco míra zaměstnanosti se snížila o 28 %, a svědčí o vyšší efektivitě výrobního odvětví Unie. Je to obzvláště patrné v období přezkumného šetření, kdy výroba rostla a úroveň zaměstnanosti se i nadále snižovala a produktivita byla o 48 procentních bodů vyšší než v roce 2009.
Tabulka 10
2007
2008
2009
OPŠ
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
90
85
89
132
Index = 100
100
94
99
147
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
4.3 Údaje týkající se výrobců z Unie zařazených do vzorku
h) Činitele ovlivňující prodejní ceny
(79)
Roční průměrné prodejní ceny na trhu Unie, za které výrobci zařazení do vzorku prodávají odběratelům, kteří nejsou ve spojení, vzrostly mezi rokem 2007 a 2009 o 8 %, avšak během posuzovaného období poklesly o 6 %, neboť v období přezkumného šetření dosáhla roční průměrná prodejní cena, která v roce 2007 činila 2 667 EUR/tunu, 2 496 EUR/t. Dostupnost vinanu vápenatého, který se vyrábí z vinných kalů a představuje 66 % celkových výrobních nákladů kyseliny vinné, se liší podle jakosti sklizených hroznů. Příznivé nebo nevhodné klimatické podmínky tak mohou mít vliv na celkovou nabídku vinanu vápenatého, což má zase vliv na roční průměrnou prodejní cenu. Je třeba poznamenat, že roky 2007 a 2008 nebyly pro sklizeň hroznů příznivé, což následně vedlo ke zvýšení nákladů surovin a prodejních cen po skončení období produkce (vzhledem k tomu, že se jedná o sezónní produkt, vliv se projeví teprve několik měsíců po sklizni). Rok 2009 byl pro sklizeň hroznů naopak dobrým rokem a roční průměrné prodejní ceny v období přezkumného šetření byly ve srovnání s předchozím rokem o 14 % nižší.
Tabulka 11
2007
2008
2009
OPŠ
Jednotková cena pro trh EU (EUR/t)
2 667
2 946
2 881
2 496
Index = 100
100
110
108
94
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
i) Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(80)
Vzhledem k výši dumpingu, která bylo zjištěna v tomto šetření, nebylo možné počítat s překonáním všech účinků dřívějšího dumpingu a mělo se za to, že výrobní odvětví Unie zůstává zranitelné vůči poškozujícímu účinku dumpingového dovozu na trhu Unie. Je třeba připomenout, že v původním šetření bylo u dvou spolupracujících čínských výrobců, kterým bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, zjištěno dumpingové rozpětí ve výši 4,7 % a 10,1 %. Dumpingové rozpětí pro všechny ostatní společnosti je 34,9 %. Jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění, bylo zahájeno antidumpingové řízení omezené na pouze jednoho čínského vyvážejícího výrobce, společnost Hangzhou Bioking, na níž se opatření nevztahují, a nelze vyloučit, že by u tohoto vyvážejícího výrobce mohlo být zjištěn dumping. Kromě toho, jak je uvedeno ve 48. až 54. bodě odůvodnění, byla pravděpodobnost pokračování dumpingu stanovena především na základě dostupné volné výrobní kapacity v Číně a poměrně malé velikosti domácího čínského trhu. Pokud jde o překonání účinků dřívějšího dumpingového dovozu z Číny, je třeba připomenout, že po uložení konečných opatření v lednu 2006 se dovoz z Číny, který podléhá opatřením, i nadále zvyšoval, jak je uvedeno ve 46. bodě odůvodnění. Nebylo tedy zaznamenáno žádné skutečné překonání účinků dřívějšího dumpingu a má se za to, že výrobní odvětví Unie zůstává vůči poškozujícím účinkům dumpingového dovozu na trhu Unie zranitelné.
j) Zásoby
(81)
Množství zásob zůstalo během posuzovaného období stabilní a vykázalo mírné zvýšení o 2 %. Výroba se přesněji v roce 2008 v přímé souvislosti s vývojem prodeje, jak je uvedeno v 74. bodě odůvodnění, prudce zvýšila o 65 %. Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se objem zásob snížil, neboť prodej nezávislým odběratelům se ve stejném období zvýšil.
Tabulka 12
2007
2008
2009
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
863
1 428
933
879
Index = 100
100
165
108
102
Zdroj: odpovědi na dotazník.
k) Mzdy
(82)
Průměrné mzdové náklady vzrostly během posuzovaného období o 19 %, a to navzdory snahám o snížení nákladů práce ze strany výrobců zařazených do vzorku, zejména v případě nekvalifikovaných pracovníků, což se projevilo i celkovým snížením pracovní síly, jak je uvedeno v 77. bodě odůvodnění.
Tabulka 13
2007
2008
2009
OPŠ
Průměrné mzdy (EUR)
28 686
31 871
31 574
34 245
Index = 100
100
111
110
119
Zdroj: odpovědi na dotazník.
l) Ziskovost a návratnost investic
(83)
Během posuzovaného období se ziskovost obdobného výrobku v případě prodejů, které uskutečnili výrobci zařazení do vzorku odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, vyjádřená jako procento čistých prodejů, zvýšila o více než 6 procentních bodů. Konkrétněji ziskovost výrobců zařazených do vzorku mezi rokem 2007 a 2008 klesla o 3,7 procentního bodu na úroveň 7,7 %, což bylo považováno za nesplnění cílového zisku, v roce 2009 vzrostla a v období přezkumného šetření dosáhla 17,6 %.
(84)
Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, v zásadě sledovala uvedený vývoj ziskovosti. Klesla z úrovně 36,4 % v roce 2007 na 21,9 % v roce 2008. Poté vzrostla na 44,4 % v roce 2009 a v období přezkumného šetření opět vzrostla na 142,9 %. Celkově zůstala návratnost investic během posuzovaného období velmi pozitivní.
Tabulka 14
2007
2008
2009
OPŠ
Ziskovost EU (% čistého prodeje)
11,4 %
7,7 %
12,5 %
17,6 %
Index = 100
100
67
109
153
Návratnost investic (zisk v % čisté účetní hodnoty investic)
36,4 %
21,9 %
44,4 %
142,9 %
Index = 100
100
60
122
393
Zdroj: odpovědi na dotazník.
m) Peněžní tok a schopnost získávat kapitál
(85)
Čistý peněžní tok z provozní činnosti byl v roce 2007 kladný ve výši 4,6 milionu EUR. V roce 2008 poklesl na 1,8 milionu EUR a do konce posuzovaného období se značně zlepšoval, až dosáhl v období přezkumného šetření úrovně 6,8 milionů EUR. Celkově byl peněžní tok v posuzovaném období neustále kladný.
(86)
Z údajů nevyplývá, že by se výrobní odvětví Unie potýkalo s těžkostmi při získávání kapitálu, zejména s ohledem na skutečnost, jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění, že většina výrobců zařazených do vzorku jsou integrované společnosti.
Tabulka 15
2007
2008
2009
OPŠ
Peněžní tok (v EUR)
4 691 458
1 841 705
4 706 092
6 802 164
Index = 100
100
39
100
145
Zdroj: odpovědi na dotazník.
n) Investice
(87)
Roční investice výrobců zařazených do vzorku do výroby obdobného výrobku se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření snížily o 23 %. Mezi rokem 2007 a 2008 přesněji vzrostla o 5 % a v roce 2009 se zvýšila o dalších 32 procentních bodů. Prudký pokles investic mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření (- 60 procentních bodů) lze částečně vysvětlit skutečností, že společnosti, jež byly předmětem šetření, již v průběhu posuzovaného období uskutečnily hlavní nezbytné investice, které si naplánovaly.
Tabulka 16
2007
2008
2009
OPŠ
Čisté investice (v EUR)
2 518 189
2 632 013
3 461 990
1 943 290
Index = 100
100
105
137
77
Zdroj: odpovědi na dotazník.
5. Závěr o situaci výrobního odvětví Unie
(88)
Z rozboru makroekonomických údajů vyplývá, že výrobní odvětví Unie během posuzovaného období zvýšilo výrobu a prodej. Na zaznamenané zvýšení, které samo o sobě není významné, je však třeba pohlížet v kontextu vyšší poptávky mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření, jež měla za následek pokles podílu výrobců v Unii na trhu o 7,3 procentního bodu na 68,8 %.
(89)
Relevantní mikroekonomické ukazatele vykazovaly ve stejnou dobu zlepšení hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Ziskovost a návratnost investic byly i nadále kladné a peněžní tok v období přezkumného šetření rovněž zůstal kladný.
(90)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. Neexistence podstatné újmy během období přezkumného šetření by však měla být posouzena ve světle dalších důležitých ukazatelů újmy, které se v průběhu posuzovaného období vyvíjely negativně, zejména ve světle prodejních cen, ztráty podílu na trhu a zaměstnanosti. Výrobní odvětví Unie je proto stále považováno za zranitelné a v některých ohledech nedosahuje úrovní, které by bylo možné očekávat, pokud by se plně překonalo účinky újmy zjištěné v rámci původního šetření.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv cen v případě zrušení opatření
(91)
Jak je uvedeno ve 48. až 52. bodě odůvodnění, vyvážející výrobci v Číně disponují značnou volnou kapacitou a zjevným potenciálem významně navýšit objem vývozu na trh Unie i přesměrovat vývoz z jiných trhů.
(92)
Ceny CIF kyseliny vinné při vývozu do Unie, které uplatňují čínští vývozci, kteří v současné době podléhají opatřením, byly v období přezkumného šetření výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie a při porovnání jednotlivých typů bylo zjištěno cenové podbízení ve výši 32,6 %.
(93)
Z analýzy vývozu kyseliny vinné z Číny (12) do zbytku světa po období přezkumného šetření vyplývá, že objem tohoto vývozu výrazně klesl z 10 862 tun v období přezkumného šetření na 8 118 tun na konci července 2011 (- 25 %). Tento pokles objemu vývozu z Číny na jiné trhy ve výši 2 744 tun by mohl vést ke vzniku dalšího toku čínského vývozu na trh Unie.
(94)
Vzhledem k existujícím volným kapacitám pro kyselinu vinnou v Číně a k přitažlivosti trhu Unie, jak bylo uvedeno výše, by se vývozci z Číny s největší pravděpodobností pokusili svůj podíl na trhu v Unii zvýšit, čímž by výrobnímu odvětví Unie způsobili podstatnou újmu. V případě neexistence antidumpingových cel na dovoz kyseliny vinné pocházející z Číny by jakýkoli větší objem dumpingového dovozu z Číny vyvolal u výrobního odvětví Unie ještě silnější tlak na ceny a způsobil podstatnou újmu.
(95)
Jak je uvedeno v 79. bodě odůvodnění, je celková finanční situace výrobního odvětví Unie částečně ovlivněna klimatickými podmínkami a sklizní. Je třeba připomenout, že kyselinu vinnou, kterou používají i výrobci vína, lze získat buď z vedlejších produktů vinifikace, nebo, jako je tomu v případě čínských vývozců, chemickou syntézou z petrochemických sloučenin nebo derivátů uhlí, jako je benzen.
(96)
Dále je tudíž třeba připomenout, že čínská výroba není co do objemu nijak omezena, neboť na rozdíl od výrobců ve výrobním odvětví Unie, kteří používají přírodní suroviny, tj. vinné kaly, využívá syntetické výrobní metody.
(97)
Vzhledem k tomu, že ziskovost výrobního odvětví Unie je částečně závislá na klimatických podmínkách, nelze vyšší ziskovost, která byla dosažena v období přezkumného šetření, považovat za trvalou. Dokonce i během posuzovaného období nebylo výrobní odvětví Unie vždy schopno docílit plánovaného zisku ve výši 8 %. Ziskovost výrobního odvětví Unie navíc v období šesti měsíců po ukončení období přezkumného šetření již značně poklesla na přibližně 3 %, čímž se odvětví opět ocitlo ve zranitelném postavení.
2. Závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy
(98)
Na tomto základě se dospělo k závěru, že zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo k nárůstu dumpingového vývozu z Číny, což by vedlo k tlaku na snížení cen výrobního odvětví Unie a ke zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Proto se dospělo k závěru, že případné zrušení opatření vůči Číně by se vší pravděpodobností vedlo k obnovení újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(99)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se ověřovalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Číně nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých dotčených zájmů. Všem zúčastněným stranám byla v souladu s čl. 21 odst. 2 základního nařízení dána příležitost předložit své stanovisko.
(100)
Je třeba připomenout, že při původním šetření se usuzovalo, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje zhodnotit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady, které by platná antidumpingová opatření na dotčené strany mohla mít.
(101)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že není v zájmu Unie opatření proti dovozu z Číny zachovat.
2. Zájem výrobního odvětví Unie a dalších výrobců v Unii
(102)
Výrobní odvětví Unie se obecně ukázalo jako životaschopné odvětví. To bylo potvrzeno pozitivním vývojem jeho hospodářské situace, který byl zaznamenán v průběhu posuzovaného období částečně díky jeho snahám o restrukturalizaci a zavedeným opatřením. Výrobní odvětví Unie v posuzovaném období zejména zlepšilo svou nákladovou strukturu a ziskovost.
(103)
Lze rozumně předpokládat, že budou-li opatření zachována, bude z nich mít výrobní odvětví Unie i nadále prospěch. Pokud by opatření proti dovozu z Číny nebyla zachována, je pravděpodobné, že výrobní odvětví Unie opět utrpělo podstatnou újmu v důsledku značného objemu dumpingového dovozu z Číny, což by způsobilo vážné zhoršení jeho finanční situace. Existuje totiž značná pravděpodobnost, že dojde k dumpingu působícímu újmu v rozsahu, kterému by výrobní odvětví Unie nemohlo odolávat. Výrobní odvětví Unie by proto nadále mělo užitek ze zachování stávajících antidumpingových opatření.
(104)
Proto se dospělo k závěru, že zachování antidumpingových opatření vůči Číně bude jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců
(105)
Připomíná se, že podle zjištění z předchozích šetření nebyl dopad uloženého opatření významný. V rámci stávajícího šetření nespolupracovali žádní obchodníci nebo dovozci. Vzhledem k tomu, že nebylo prokázáno, že by platná opatření dovozce značně postihla, má se za to, že zachování opatření nebude mít na dovozce v Unii žádný zásadní nepříznivý dopad.
4. Zájem uživatelů
(106)
Kyselina vinná se používá především ve vinařském a potravinářském průmyslu jako přídatná látka v potravinách a nápojích a ve stavebnictví jako zpomalovač do sádry.
(107)
V rámci tohoto šetření byli kontaktováni všichni známí uživatelé.
(108)
Uživatelé z oblasti stavebnictví nespolupracovali. Jak bylo zjištěno v původním šetření, představuje kyselina vinná méně než 2 % nákladů výrobků ze sádry, je-li použita. Proto se dospělo k závěru, že zachování opatření bude mít na náklady a konkurenceschopnost odvětví stavebnictví zanedbatelný vliv.
(109)
V rámci řízení spolupracovali dva hlavní dovozci/uživatelé z potravinářského odvětví. Mohlo být stanoveno, že obě společnosti jsou vysoce ziskové, a to i pokud jde o jejich sortiment, ve kterém dotčený výrobek figuruje jako jedna ze surovin. Kromě toho prodej výrobků vyráběných za použití dotčeného výrobku představoval pouze malý podíl jejich celkového obratu. Proto lze dojít k závěru, že zachování opatření by nemělo na uživatele potravinářského průmyslu přehnaný vliv. Pro tyto uživatele byla navíc existence různých zdrojů dotčeného výrobku velmi důležitá.
5. Závěr ohledně zájmu Unie
(110)
Vzhledem ke všem výše uvedeným faktorům se dospělo k závěru, že nejsou žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(111)
Všechny strany byly informovány o základních skutečnostech a faktorech, na jejichž základě se má doporučit, aby stávající opatření uložená na dovoz dotčeného výrobku z Číny zůstala zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek ke zveřejněným zjištěním.
(112)
Uživatel z odvětví stavebnictví tvrdil, že prodloužení platných opatření způsobí nedostatek dotčeného výrobku, zvýší jeho výrobní náklady, a povede tak ke zvýšení cen jeho konečných výrobků. Tato tvrzení nebyla podložena žádnými důkazy. Vzhledem k chybějícímu odůvodnění uvedených tvrzení a nedostatečné spolupráci ze strany uživatelů z odvětví stavebnictví však tato tvrzení nebylo možné ověřit.
(113)
Oba uživatelé z odvětví potravinářství, kteří spolupracovali v rámci šetření, tvrdili, že nebyl dostatečně zohledněn vliv zachování opatření na potravinářský průmysl, a jeden z nich požádal o slyšení u úředníka pro slyšení.
(114)
Během slyšení uživatel nezpochybnil závěr, že zachování opatření nebude mít celkově negativní vliv na ziskovost společnosti jako celku, avšak tvrdil, že z jeho pohledu bude mít značný dopad na ziskovost konkrétního sortimentu využívající dotčený výrobek a představující pouze minimální podíl na celkovém obratu. Rovněž tvrdil, že po období přezkumného šetření se ceny kyseliny vinné na domácím trhu značně zvýšily a že tyto úrovně cen opětovně značně sníží ziskovost jeho výroby. Tento uživatel nicméně nepopíral, že nárůst cen byl způsoben nedostatečnou nabídkou surovin na trhu Unie, jejíž úroveň se pravidelně mění podle sklizně hroznů, a nelze jí tudíž považovat za stálou nebo ovlivněnou platnými antidumpingovými opatřeními.
(115)
Druhý uživatel se během slyšení s osobami pověřenými šetřením vyslovil proti prodloužení opatření a použil podobné argumenty. Tyto argumenty byly tudíž rovněž zamítnuty (viz předchozí bod odůvodnění).
(116)
Spolupracující vyvážející čínský výrobce tvrdil, že výrobní odvětví Unie nelze stále považovat za zranitelné, že hlavní důvod situace výrobního odvětví Unie je úzce spojen s klimatickými podmínkami a v důsledku toho se vyslovil proti zachování opatření. Tato tvrzení nebyla podložena žádnými důkazy, a nebylo je proto možné přijmout. Jejich povaha navíc nebyla s to změnit výše uvedené závěry týkající se situace výrobního odvětví Unie.
(117)
Výrobní odvětví Unie s ohledem na své výsledky v oblasti ziskovosti v posuzovaném období uvedlo, že ukončení výroby jediného francouzského výrobce, ke kterému došlo v polovině roku 2008, vedlo krátkodobě ke snížení množství dotčeného výrobku, které je k dispozici na domácím trhu, a dočasně tak ke zvýšení prodejních cen a s tím souvisejícímu zvýšení jejich ziskovosti. Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že s ohledem na uvedené okolnosti by tyto změny v žádném případě neměly být chápány jako trvalé. Závěry týkající se situace výrobního odvětví Unie tedy zůstávají nezměněné.
(118)
Po zvážení všech připomínek, které zúčastněné strany vznesly poté, co se seznámily se závěry šetření, se dospělo k závěru, že žádná připomínka není s to změnit závěry dosažené v rámci šetření.
(119)
Z výše uvedeného vyplývá, že v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření použitelná pro dovoz kyseliny vinné pocházející z Číny měla být zachována na období dalších pěti let,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu kyseliny vinné, s výjimkou kyseliny vinné D-(-) se zápornou optickou rotací nejméně 12,0 stupňů, měřenou ve vodním roztoku metodou popsanou v Evropském lékopisu, v současnosti kódu KN ex 2918 12 00 (kód TARIC 2918120090), a pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením se pro výrobky vyráběné společnostmi uvedenými níže stanoví takto:
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzou City, Čínská lidová republika
10,1 %
A688
Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, Čínská lidová republika
4,7 %
A689
Všechny ostatní společnosti (kromě Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Hangzhou City, Čínská lidová republika - doplňkový kód TARIC A687).
34,9 %
A999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. dubna 2012.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 349/2012
(2012. gada 16. aprīlis),
ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vīnskābes importam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (turpmāk “pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu un 11. panta 2., 5. un 6. punktu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (turpmāk “Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Iepriekšējās izmeklēšanas un spēkā esošie pasākumi
(1)
Padome ar Regulu (EK) Nr. 130/2006 (2) (turpmāk “sākotnējā regula”) noteica galīgo antidempinga maksājumu 0 % līdz 34,9 % apmērā Ķīnas Tautas Republikas (turpmāk “Ķīna”) izcelsmes vīnskābes importam. Tiek atgādināts, ka galīgā antidempinga maksājuma likme, kas noteikta Ķīnas ražotāja eksportētāja Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd. (turpmāk “Hangzhou Bioking”) ražotajai vīnskābei, ir 0 %, savukārt citiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem tā ir no 4,7 % līdz 34,9 %.
(2)
Pēc pārskatīšanas, kas tika sākta saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu, Padome 2008. gada 22. februārī ar Regulu (EK) Nr. 150/2008 (3) grozīja minēto pasākumu piemērošanas jomu.
(3)
Pēc uzņēmumam Hangzhou Bioking noteikto pasākumu pārskatīšanas, kas tika sākta, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 1515/2001 2. panta 3. punktu, ņemot vērā PTO Apelācijas padomes ziņojumu “Meksika - Galīgie antidempinga pasākumi liellopu gaļai un rīsiem” (4), kura 305. un 306. punktā norādīts, ka ražotājs eksportētājs, par ko sākotnējā izmeklēšanā ir konstatēts, ka tas nenodarbojas ar dempingu, minētās izmeklēšanas rezultātā ir jāizslēdz no galīgā pasākuma piemērošanas jomas un attiecībā uz to neveic administratīvu un jaunu apstākļu pārskatīšanu, Padome 2012. gada 16. aprīlī ar Regulu (ES) Nr. 332/2012 (5) grozīja pasākumus attiecībā uz Hangzhou Bioking.
(4)
Izmeklēšana, kuras rezultātā ar sākotnējo regulu noteica pasākumus, turpmāk tiks dēvēta par “sākotnējo izmeklēšanu”.
2. Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums
(5)
Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par spēkā esošo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (6), Komisija 2009. gada 27. oktobrī saņēma pieprasījumu sākt minēto pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam. Pieprasījumu iesniedza ražotāji (turpmāk “pieprasījuma iesniedzēji”) Distillerie Bonollo SpA, Industria Chimica Valenzana SpA, Distillerie Mazzari SpA, Caviro Distillerie S.r.l un Comercial Química Sarasa SL, kas ražo nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 50 %, no kopējā Savienībā saražotā vīnskābes apjoma.
(6)
Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pēc Ķīnas izcelsmes vīnskābes importam noteikto pasākumu termiņa beigām dempings un kaitējums Savienības ražošanas nozarei visticamāk turpināsies.
3. Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana
(7)
Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2011. gada 26. janvārī ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu (7) (turpmāk “paziņojums par procedūras sākšanu”) informēja par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.
4. Paralēlas procedūras
(8)
Komisija 2011. gada 29. jūlijā arī paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu (8) saskaņā ar 5. pantu saistībā ar Ķīnas izcelsmes vīnskābes importu, attiecinot to vienīgi uz Ķīnas ražotāju eksportētāju Hangzhou Bioking.
(9)
Tajā pašā dienā Komisija paziņoja par daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu (9) saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu, pārskatot Ķīnas izcelsmes vīnskābes importam piemērojamos antidempinga pasākumus un izmeklējot vienīgi dempingu, ko, iespējams, veic divi Ķīnas ražotāji eksportētāji - Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City un Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai.
5. Izmeklēšana
5.1. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods
(10)
Izmeklēšana par dempinga turpināšanos aptvēra laikposmu no 2010. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim (turpmāk “pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas laikposmam no 2007. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (turpmāk “attiecīgais periods”).
5.2. Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana
(11)
Komisija par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzējus, citus zināmos Savienības ražotājus, ražotājus eksportētājus, importētājus, lietotājus Savienībā, kuri zināmi kā ieinteresētās personas, un to apvienības, kā arī attiecīgās eksportētājvalsts pārstāvjus.
(12)
Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.
(13)
Ņemot vērā Ķīnas ražotāju eksportētāju, nesaistīto importētāju Savienībā un Savienības ražotāju acīmredzami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlase saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, minētās ieinteresētās personas tika lūgtas atbilstīgi pamatregulas 17. pantam pieteikties 15 dienu laikā no paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas un sniegt Komisijai informāciju, kas pieprasīta paziņojumā par procedūras sākšanu.
(14)
Ņemot vērā saņemtās atbildes, tika nolemts veikt Savienības ražotāju atlasi. Izmeklēšanā nesadarbojās neviens no nesaistītajiem importētājiem Savienībā. Vēlmi sadarboties izmeklēšanā izrādīja tikai divi Ķīnas ražotāji eksportētāji. Tāpēc tika nolemts, ka ražotāju eksportētāju atlase nav jāveic.
(15)
Seši Savienības ražotāji sniedza paziņojumā par procedūras sākšanu prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Ievērojot no šiem Savienības ražotājiem saņemto informāciju, Komisija atlasīja četrus Savienības ražotājus, par kuriem tika konstatēts, ka to līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomi Savienībā reprezentatīvi atspoguļo Savienības ražošanas nozares sniegumu šajā ziņā. To pārdošanas apjoms kopā bija 61 % no pārdošanas apjoma Savienības tirgū.
(16)
Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no četriem atlasītajiem Savienības ražotājiem, diviem lietotājiem Savienībā un diviem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. Turklāt divi Savienības ražotāji, kas sadarbojās, sniedza pieprasītos vispārējos datus kaitējuma analīzei.
(17)
Dempinga un kaitējuma analīzē, kas ietvēra dempinga turpināšanās iespējamības un importa par dempinga cenām nodarītā kaitējuma atkārtošanās riska novērtējumu, netika iekļauts eksports, ko veica Hangzhou Bioking, kura individuālā dempinga starpība sākotnējā izmeklēšanā bija nulle. Tāpēc šajā pārskatīšanā veiktajā analīzē tika izmantots attiecīgā ražojuma eksports no Ķīnas uz Savienību PIP, izņemot ražotāja Hangzhou Bioking veikto eksportu, un šajā regulā tas dēvēts arī par “eksportu, kam piemēro pasākumus”.
(18)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un tā radītā kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos:
a)
ražotāji Savienībā:
-
Comercial Química Sarasa SL,
-
Alcoholera Vinícola Europea S.A.,
-
Distillerie Mazzari SpA,
-
Distillerie Bonollo SpA;
b)
ražotāji eksportētāji Ķīnā:
-
Changmao Biochemical Engineering Co Ltd,
-
Ninghai Organical Chemical Factory;
c)
lietotāji:
-
Danisco A/S,
-
Kerry (NL) B.V.;
d)
ražotājs analogajā valstī:
-
Tarcol S.A., Argentīna.
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
(19)
Ražojums, uz kuru attiecas šī pārskatīšana, ir tas pats, kas definēts Regulā (EK) Nr. 150/2008, ar kuru, kā paskaidrots iepriekš, tika grozīta ar sākotnējo regulu noteikto pasākumu piemērošanas joma. Attiecīgais ražojums ir tāda vīnskābe (izņemot D-(-)-vīnskābi ar vismaz 12,0 grādu negatīvu optisko rotāciju, ko mēra ūdens šķīdumā saskaņā ar Eiropas farmakopejā aprakstīto metodi), kuras izcelsme ir Ķīnā un kuru pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2918 12 00 (Taric kods 2918120090) (turpmāk “attiecīgais ražojums”).
(20)
Pārskatīšanas izmeklēšanā tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā tika apstiprināts, ka attiecīgajam ražojumam, ko importē Savienības tirgū, un ražojumiem, kurus ražotāji eksportētāji ražo un pārdod iekšzemes tirgos, kā arī ražojumiem, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienībā (turpmāk “līdzīgais ražojums”), ir vienas un tās pašas fizikālās un ķīmiskās īpašības un tos izmanto vienam un tam pašam mērķim. Tādēļ šie ražojumi uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
C. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA
1. Ievadpiezīmes
(21)
Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo pasākumu izbeigšanas rezultātā dempings varētu turpināties vai atkārtoties.
(22)
Kā minēts 13. apsvērumā, ņemot vērā šajā pārskatīšanā iesaistīto ražotāju eksportētāju iespējami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlase. No 20 zināmajiem ražotājiem eksportētājiem pieteicās un piekrita sadarboties tikai divi uzņēmumi, kuriem abiem piemēro tirgus ekonomikas režīmu. Šie divi uzņēmumi PIP veica lielāko daļu attiecīgā ražojuma importa no Ķīnas Savienībā, izņemot eksportu, ko veica Hangzhou Bioking, kura individuālā dempinga starpība sākotnējā izmeklēšanā bija nulle.
2. Imports par dempinga cenām PIP laikā
2.1. Analogā valsts
(23)
Ķīna ir pārejas ekonomikas valsts, tāpēc saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību ražotājiem eksportētājiem, kuriem nav piešķirts tirgus ekonomikas režīms (turpmāk “TER”), nosaka, pamatojoties uz cenām vai salikto vērtību atbilstīgā tirgus ekonomikas trešajā valstī (turpmāk “analogā valsts”).
(24)
Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā arī paziņojumā par procedūras sākšanu kā piemērota analogā valsts normālās vērtības noteikšanai tika ierosināta Argentīna. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja sniegt piezīmes par šīs izvēles piemērotību.
(25)
Viens vīnskābes rūpnieciskais patērētājs norādīja dažus ierobežojumus saistībā ar to, ka Argentīna izvēlēta par analogo tirgu, un apgalvoja, ka tai nevajadzētu būt vienīgajai atsaucei normālās vērtības noteikšanā. Šī ieinteresētā persona konkrēti minēja iespējamas ražošanas procesu atšķirības Ķīnā un Argentīnā, gadā saražotā apjoma nelielo daudzumu salīdzinājumā ar saražoto visā pasaulē, kā arī valūtas maiņas kursa svārstības. Tomēr neviens no šiem argumentiem netika pamatots ar dokumentiem.
(26)
Katrā ziņā atšķirīgie ražošanas procesi Argentīnā un Ķīnā un to ietekme uz attiecīgā ražojuma izmaksu un vērtības noteikšanu tika rūpīgi ņemti vērā jau sākotnējā izmeklēšanā, kad tika secināts, ka tas nemaina to ražojumu salīdzināmību, kuri atzīti par līdzīgiem. Šā rūpnieciskā patērētāja apgalvojumos nebija nekā jauna, un tie netika pamatoti, tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti. Šīs pārskatīšanas izmeklēšanas konstatējumi tādējādi apstiprina sākotnējās izmeklēšanas konstatējumus, ka atšķirības ražošanas procesos neietekmē ražojumu salīdzināmību.
(27)
Argentīnas gadā saražotais nelielais apjoms salīdzinājumā ar pasaules vīnskābes tirgu nav būtisks arguments, vērtējot to, vai konkrēts tirgus ir piemērots normālās vērtības noteikšanai analogā tirgū. Izmeklēšana apstiprināja, ka Argentīnā ir atvērts konkurences tirgus ar vismaz diviem šīs jomas uzņēmējiem. Tādēļ šis arguments tiek noraidīts.
(28)
Apgalvojums par ievērojamām valūtas maiņas kursa svārstībām starp reģioniem netika pamatots. Turklāt izmeklēšanā uz vietas netika konstatēts nekas, kas liecinātu par valūtas kursu izkropļojumu starp reģioniem. Tādēļ arī šis arguments tiek noraidīts.
(29)
Tādējādi tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā tika secināts, ka Argentīna ir piemērota analogā valsts normālās vērtības noteikšanai.
(30)
Notika saziņa ar diviem zināmiem Argentīnas uzņēmumiem, taču tikai viens no tiem piekrita sadarboties, atbildēt uz anketas jautājumiem un uzņemt pārbaudes apmeklējumu. Normālās vērtības noteikšanai ir izmantoti šā uzņēmuma sniegtie dati.
2.2. Normālā vērtība
(31)
Abiem uzņēmumiem, kam sākotnējā izmeklēšanā bija piešķirts TER, normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz to attiecīgajiem datiem. Saskaņā ar pamatregulas 2. pantu Komisija pārbaudīja, vai vīnskābes iekšzemes pārdošanas apjomi neatkarīgiem pircējiem PIP bija reprezentatīvi, t. i., vai iekšzemes patēriņam paredzētais ražojuma pārdošanas apjoms ir 5 % vai vairāk no šo uzņēmumu attiecīgā ražojuma eksporta uz Savienību.
(32)
Vienam uzņēmumam, kam bija piešķirts TER, normālā vērtība bija jāaprēķina, jo tā iekšzemes pārdošanas apjomi nebija pietiekami, lai tos varētu uzskatīt par reprezentatīviem saskaņā ar 31. apsvērumu. Tādēļ normālā vērtība tika aprēķināta, uzņēmuma ražošanas izmaksām pieskaitot pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un pārdošanā parastā tirdzniecības apritē iekšzemes tirgū gūto peļņu.
(33)
Otram uzņēmumam, kam bija piešķirts TER, normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz neatkarīgu pircēju maksātajām cenām eksportētājvalstī, jo tā iekšzemes pārdošanas apjomi bija reprezentatīvi un pārdošana bija veikta parastā tirdzniecības apritē.
(34)
Uzņēmumiem, kam sākotnējā izmeklēšanā nebija piešķirts TER, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību noteica, pamatojoties uz informāciju no analogās valsts ražotāja, kurš sadarbojās.
(35)
Tādējādi arī iekšzemes pārdošanas apjomi neatkarīgiem pircējiem analogajā valstī tika vērtēti saskaņā ar pamatregulas 2. pantā noteikto kritēriju. Komisija varēja pārliecināties, ka šī pārdošana ir notikusi pietiekamā apjomā un parastā tirdzniecības apritē un tādēļ šos pārdošanas apjomus var izmantot normālās vērtības noteikšanai tiem uzņēmumiem, kam nav piešķirts TER.
2.3. Eksporta cena
(36)
Visa ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, veiktā pārdošana eksportam uz Savienību notika tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz cenām, kas faktiski tika maksātas vai bija jāmaksā.
(37)
Visu pārējo Ķīnas ražotāju eksporta cenas noteikšanai tika izmantota 14. panta 6. punkta datu bāzē pieejamā importa statistikas informācija.
2.4. Salīdzinājums
(38)
Normālā vērtība un eksporta cena tika salīdzināta, izmantojot EXW cenas.
(39)
Lai nodrošinātu godīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā transporta, apdrošināšanas, nodokļu un kredītu izmaksu atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību.
(40)
Lai taisnīgi salīdzinātu EXW normālo vērtību analogajā valstī un 37. apsvērumā minēto eksporta cenu, CIF eksporta cenas tika koriģētas EXW līmenī, izmantojot pārbaudes apmeklējumos iegūto informāciju.
2.5. Dempinga starpība
(41)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpība tika noteikta, vidējo svērto normālo vērtību salīdzinot ar vidējo svērto eksporta cenu.
(42)
Attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās un kam sākotnējā izmeklēšanā bija piešķirts TER, šis salīdzinājums liecināja, ka šie uzņēmumi ir turpinājuši nodarboties ar dempingu, tomēr nedaudz zemākā līmenī.
(43)
Aprēķinātais atlikušais maksājums uzrādīja ievērojamu dempinga līmeni, kas bija pat augstāks nekā sākotnējā izmeklēšanā noteiktais.
3. Dempinga turpināšanās iespējamība
(44)
Papildus dempinga esības analīzei PIP tika pārbaudīta arī dempinga turpināšanās iespējamība.
(45)
Šajā nolūkā tika analizēti šādi elementi: importa par dempinga cenām no Ķīnas apjoms un cenas, ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnā, Savienības tirgus un citu trešo valstu tirgu pievilcība.
3.1. Importa par dempinga cenām no Ķīnas apjoms un cenas
(46)
Pēc galīgo pasākumu noteikšanas 2006. gada janvārī importa par dempinga cenām no Ķīnas apjoms turpināja pieaugt, palielinoties no 3 034 tonnām (t) 2007. gadā līdz 3 649 t PIP, t. i., par apmēram 20 %. Vienlaikus importa par dempinga cenām no Ķīnas tirgus daļa attiecīgajā periodā pieauga par 1 procentpunktu - no 12,6 % 2007. gadā līdz 13,5 % PIP.
(47)
Tajā pašā laikposmā šā importa cenas saglabājās salīdzinoši nemainīgas, no 2007. līdz 2008. gadam palielinoties par 12,6 %, tad 2009. gadā un PIP pastāvīgi samazinoties, lai PIP laikā sasniedzot 2007. gada līmeni.
3.2. Ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnā
(48)
Par kopējo vīnskābes ražošanas jaudu Ķīnā dažādi publiski pieejami informācijas avoti (10) norāda, ka ražošanas jauda ievērojami pārsniedz pieprasījumu Ķīnas iekšzemes tirgū.
(49)
Tiek lēsts, ka kopējā ražošanas jauda Ķīnā ir apmēram 25 000 t, ņemot vērā izmeklēšanā uzņēmumos iegūto informāciju un tirgus pētījumus (11). Ķīnas tirgus, kura patēriņš tiek lēsts 5 000 t apjomā, ir mazs salīdzinājumā ar Ķīnā pieejamo jaudu.
(50)
Turklāt ir nepārprotamas pazīmes, ka ražošanas jauda Ķīnā ir pat lielāka nekā 25 000 t. Salīdzinot datus par sākotnējo IP ar datiem par pašreizējo PIP, abu to Ķīnas eksportētāju kopējā jauda, kuri sadarbojās, palielinājās par vairāk nekā 200 %. Atbilstīgā neizmantotā jauda PIP bija apmēram 20 % no kopējās jaudas.
(51)
Tāpat arī informācija no 48. apsvērumā minēto ziņojumu fragmentiem un publiski pieejamā informācija liecina, ka 2007. gadā tika izveidoti vismaz divi jauni vīnskābes ražotāji.
(52)
Tādējādi ir skaidrs, ka ražošanas jauda Ķīnā ir neproporcionāla iekšzemes patēriņam, un tas skaidri apstiprina nepieciešamību Ķīnas ražotājiem paplašināt savas pozīcijas eksporta tirgos.
3.3. Savienības tirgus un citu trešo valstu tirgu pievilcība
(53)
Informācija, kas iegūta Ķīnas uzņēmumos, kuri sadarbojās, liecina, ka cenu līmenis trešās valstīs atbilst tam cenu līmenim, ko tie varētu iegūt Savienības tirgū. Kā minēts iepriekš, Ķīnas iekšzemes tirgū pastāv ievērojams ražošanas jaudas pārpalikums, kas liecina par lielu un dabisku nepieciešamību atrast alternatīvus tirgus, kur šo ražošanas jaudas pārpalikumu novadīt.
(54)
Savienības tirgus ir pārliecinoši lielākais tirgus pasaulē, sasniedzot apmēram 40 % no visas pasaules vīnskābes patēriņa, un tas, kā minēts 60. apsvērumā, joprojām pieaug. Tāpat, balstoties uz izmeklēšanā savākto informāciju, ir skaidrs, ka Ķīnas uzņēmumi ir izrādījuši lielu interesi par iespēju palielināt klātbūtni lielākajā pasaules tirgū un noturēt ievērojamu Savienības tirgus daļu.
4. Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību
(55)
Ņemot vērā aprakstītos konstatējumus, var secināt, ka imports ievērojamā apjomā no Ķīnas joprojām notiek par dempinga cenām un ka dempinga turpināšanās iespējamība ir liela. Ņemot vērā iespējamo neizmantoto ražošanas jaudu Ķīnā, ietverot jaunos ražotājus, kas ir parādījušies Ķīnas tirgū, un to, ka Savienības tirgus ir lielākais tirgus pasaulē ar pievilcīgu cenu līmeni, var secināt - ja antidempinga pasākumi tiks izbeigti, Ķīnas eksportētāji visticamāk turpinās palielināt eksportu uz Savienību par dempinga cenām.
D. SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA
(56)
PIP laikā līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja deviņi ražotāji. Seši no tiem pilnībā sadarbojās izmeklēšanā, iesniedza atlases anketas un lūdza tos iekļaut izlasē. Tika konstatēts, ka šie seši ražotāji ražo nozīmīgu daļu no līdzīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma Savienībā, šajā gadījumā - vairāk nekā 73 %. Kā minēts 57. apsvērumā, deviņi ražotāji, kas sniedza datus pārskatīšanas pieprasījumā, turpmāk tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē.
(57)
Lai veiktu kaitējuma analīzi, tika noteikti kaitējuma rādītāji šādos divos līmeņos:
-
makroekonomiskie rādītāji (ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, ražīgums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, dempinga starpību lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga sekām), kuri tika novērtēti visas Savienības ražošanas apjoma līmenī, pamatojoties uz informāciju no ražotājiem, kas pieteicās atlasē, un uz aplēsēm, kuras balstījās uz pārskatīšanas pieprasījumā norādītajiem datiem saistībā ar pārējiem trim Savienības ražotājiem,
-
mikroekonomisko rādītāju (vienības vidējā cena, krājumi, algas, rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem, naudas plūsma, spēja piesaistīt kapitālu un ieguldījumi) analīze tika veikta, pamatojoties uz atlasīto Savienības ražotāju sniegto informāciju.
(58)
Tiek norādīts, ka Savienības vīnskābes tirgu raksturo salīdzinoši mazs ražotāju skaits - lielākoties tie ir mazie un vidējie uzņēmumi Itālijā un Spānijā. Izņemot vienu ražotāju Spānijā, kurš ražo vienīgi vīnskābi, visi pārēji ražotāji ir vertikāli integrēti - to galvenā uzņēmējdarbība ir alkohola ražošana no vīnogu atliekām, bet vīnskābe šajā procesā ir blakusprodukts.
E. STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ
1. Patēriņš Savienības tirgū
(59)
Patēriņš Savienībā tika noteikts, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū, Ķīnas eksporta datu bāzi un Eurostat datiem par importa apjomu Savienības tirgū, bet attiecībā uz pārējiem Savienības ražotājiem - veicot aplēses saskaņā ar pārskatīšanas pieprasījumā iekļautajiem datiem.
(60)
Vīnskābes patēriņš Savienībā no 2007. gada līdz PIP palielinājās par 11 %. Raugoties detalizētāk, iespējamais pieprasījums no 2007. līdz 2009. gadam samazinājās par 15 %. Tomēr PIP laikā Savienības patēriņš sasniedza 29 964 t, kas bija ievērojams pieaugums (par 26 procentpunktiem) salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu. Šis pieaugums skaidrojams ar vīnskābes lielo cenas elastīgumu. Ja cenas ir zemas, kā tas bija PIP laikā, vīnskābi var izmantot papildu lietojumiem kā aizstājēju citiem ķīmiskiem izejmateriāliem, piemēram, citronskābei un ābolskābei, un tas izskaidro kopējā patēriņa pieaugumu Savienībā.
1. tabula
2007
2008
2009
PIP
Kopējais patēriņš ES (t)
26 931
25 333
22 983
29 964
Indekss
100
94
85
111
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, Ķīnas eksporta datu bāze, Eurostat
2. Ķīnas importa apjoms, tirgus daļa un cenas
2.1. Apjoms un tirgus daļa
(61)
Visa attiecīgā ražojuma importa apjoms Savienībā no Ķīnas attiecīgajā periodā palielinājās par 45 %. PIP tas sasniedza 8 495 t, kas atbilst tirgus daļai 28,4 % apmērā.
(62)
Vīnskābes apjoms, ko Savienībā importēja Ķīnas eksportētāji, kuriem tika piemēroti antidempinga pasākumi, PIP palielinājās par 20 % un sasniedza 3 649 t, kas atbilst tirgus daļai 12,2 % apmērā un uzrāda pieaugumu salīdzinājumā ar 11,3 % attiecīgā perioda sākumā. Pārējo importu 4 846 t apjomā veica Ķīnas eksportētājs, kam bija piemērota 0 % likme un kas attiecīgajā periodā arī palielināja savu daļu kopējā Ķīnas eksportā uz Savienību (par 9 procentpunktiem).
2. tabula
2007
2008
2009
PIP
Tā importa apjoms no Ķīnas, kam piemēro pasākumus (t)
3 035
3 042
2 945
3 649
Indekss = 100
100
100
97
120
Tirgus daļa tam importam no Ķīnas, kam piemēro pasākumus
11,3 %
12,0 %
12,8 %
12,2 %
Indekss = 100
100
106
113
107
2.2. Cenas un cenu samazinājums
(63)
Nākamajā tabulā parādīts, kā mainījušās vidējās CIF cenas līdz Savienības robežai Ķīnas importam, kam tika piemēroti pasākumi, un Savienības ražošanas nozares attiecīgās vidējās pārdošanas cenas.
3. tabula
2007
2008
2009
PIP
Cena tam importam no Ķīnas, kam piemēro pasākumus (EUR/t)
1 834
2 060
1 966
1 819
Indekss = 100
100
112
107
99
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, 14. panta 6. punkta datubāze
(64)
Tā Ķīnas eksporta vienības vidējās pārdošanas cenas, kam piemēro pasākumus, CIF līmenī PIP sasniedza 1 819 EUR/t, un tas ir 20 % pieaugums attiecīgajā periodā.
(65)
Analizējot vīnskābes pārdošanas cenu Savienības tirgū PIP, tika salīdzinātas cenas vīnskābei, ko ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare, ar tās vīnskābes cenām, kuru importē no Ķīnas un kurai piemēro pasākumus. Savienības ražošanas nozares attiecīgās pārdošanas cenas bija cenas neatkarīgiem pircējiem, kuras vajadzības gadījumā tika koriģētas EXW līmenī, t. i., neiekļaujot pārvadājumu izmaksas Savienībā un atskaitot atlaides un rabatus. Šīs cenas tika salīdzinātas ar minēto Ķīnas ražotāju eksportētāju pārdošanas cenām bez atlaidēm un vajadzības gadījumā koriģētas līdz CIF cenai līdz Savienības robežai, veicot arī atbilstīgas korekcijas saistībā ar muitošanas un pēcimportēšanas izmaksām. Savienības vidējā svērtā pārdošanas cena PIP bija 2 496 EUR/t.
(66)
Salīdzinot pa ražojuma veidiem, tika konstatēts, ka PIP attiecīgais ražojums, ko importēja no Ķīnas un kam piemēroja pasākumus, tika pārdots Savienībā par cenām, kuras bija ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas - procentuāli par 32,6 %.
3. Imports no citām trešām valstīm
(67)
Turpmākajā tabulā parādīts imports no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā - tā apjoms, tirgus daļa un vidējā cena.
4. tabula
2007
2008
2009
PIP
Importa apjoms no citām trešām valstīm (t)
590
135
156
845
Indekss = 100
100
23
26
143
Importa no citām trešām valstīm tirgus daļa
2,2 %
0,5 %
0,7 %
2,8 %
Indekss = 100
100
24
31
129
Importa cena (EUR/t)
2 503
2 874
2 300
2 413
Avots: Eurostat, 14. panta 6. punkta datu bāze
(68)
Vīnskābes importa apjoms Savienībā no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā palielinājās par 43 % un PIP sasniedza 845 t. Šā importa cenas ir salīdzinoši augstas - tās ievērojami pārsniedz importa no Ķīnas attiecīgās cenas un ir tikai nedaudz zemākas par Savienības ražošanas nozares vidējo cenu līmeni. Tomēr var uzskatīt, ka eksports no citām trešām valstīm ir bijis niecīgs, jo PIP laikā tā tirgus daļa bija tikai 2,8 %, neraugoties uz straujo procentuālo pieaugumu attiecīgā perioda beigās.
4. Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis
(69)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu tika izvērtēti visi attiecīgie ekonomiskie faktori un rādītāji, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.
4.1. Ievadpiezīmes
(70)
Tā kā Savienības ražošanas nozarei tika piemērota atlase, kaitējuma analīzes nolūkos kaitējuma rādītāji tika noteikti divos līmeņos, kā minēts 57. apsvērumā.
4.2. Makroekonomiskie rādītāji
a) Ražošanas apjoms
(71)
Ražošanas apjoms Savienībā no 2007. gada līdz PIP palielinājās par 5 %. Precīzāk, pēc straujā krituma par 14 % no 2007. līdz 2009. gadam, tas no 2009. gada līdz PIP pieauga par 19 procentpunktiem līdz apmēram 30,5 tūkstošiem tonnu. Lielāks ražošanas apjoms ļāva Savienības ražošanas nozarei ierobežot ražošanas izmaksu pieaugumu un pozitīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares rentabilitāti kopumā.
5. tabula
2007
2008
2009
PIP
Ražošanas apjoms (t)
29 000
27 500
25 000
30 588
Indekss = 100
100
95
86
105
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums
b) Ražošanas jauda un jaudas izmantojums
(72)
Savienības ražotāju ražošanas jauda attiecīgajā periodā samazinājās par 2 %.
(73)
Jaudas izmantojums, kas 2007. gadā bija 63 %, 2009. gadā samazinājās līdz 56 %, bet PIP atkal sasniedza 68 %. Mazāks jaudas izmantojums 2009. gadā atspoguļoja krīzes negatīvo ietekmi. Jaudas izmantojums kopumā attiecīgajā periodā pieauga par 8 %, un tas veicināja turpmāku nemainīgo izmaksu nozīmes samazināšanos kopējās izmaksās.
6. tabula
2007
2008
2009
PIP
Ražošanas jauda (t)
46 000
46 000
45 000
45 000
Indekss = 100
100
100
98
98
Jaudas izmantojums
63 %
60 %
56 %
68 %
Indekss = 100
100
95
88
108
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums
c) Pārdošanas apjoms
(74)
Savienības ražotāju pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū PIP nedaudz palielinājās (par 1 %). Vispirms tas no 2007. līdz 2008. gadam samazinājās par 11 %, tad vēl par 9 % 2009. gadā, attiecīgā perioda beigās sasniedzot gandrīz tādu pašu līmeni kā attiecīgā perioda sākumā, tādējādi demonstrējot plašas svārstības galvenokārt 2008. un 2009. gada ekonomikas krīzes dēļ.
7. tabula
2007
2008
2009
PIP
Pārdošana nesaistītām personām Savienībā (t)
20 489
18 165
16 709
20 623
Indekss = 100
100
89
82
101
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums
d) Tirgus daļa
(75)
Savienības ražotāji attiecīgajā periodā zaudēja 7,3 procentpunktus no tirgus daļas, kas no 76,1 % 2007. gadā samazinājās līdz 68,8 % PIP. Šis tirgus daļas zaudējums atspoguļo to, ka, neraugoties uz patēriņa pieaugumu, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā nespēja palielināties tādā pašā ātrumā, bet saglabājās diezgan nemainīgs.
8. tabula
2007
2008
2009
PIP
Savienības ražotāju tirgus daļa
76,1 %
71,7 %
72,7 %
68,8 %
Indekss = 100
100
94
95
90
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, pārskatīšanas pieprasījums un Eurostat dati
e) Izaugsme
(76)
Lai gan no 2007. gada līdz PIP patēriņš Savienībā palielinājās par 11 %, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū saglabājās nemainīgs, un tās tirgus daļa samazinājās par 10 %. Tādējādi tiek secināts, ka Savienības ražotāji nevarēja gūt labumu no tirgus izaugsmes.
f) Nodarbinātība
(77)
Savienības ražošanas nozarē nodarbinātības līmenis no 2007. gada līdz PIP samazinājās par 28 %. Konkrētāk, darbinieku skaits samazinājās ievērojami - no 320 cilvēkiem 2007. un 2008. gadā līdz 280 cilvēkiem 2009. gadā un 230 - PIP. Kritums 2009. gadā atspoguļo vairāku Savienības ražotāju īstenoto pārstrukturēšanu.
9. tabula
2007
2008
2009
PIP
Nodarbinātība (cilvēki)
320
320
280
230
Indekss = 100
100
100
88
72
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums
g) Ražīgums
(78)
Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, ko mēra kā produkcijas izlaidi (tonnās) uz vienu darbinieku gadā, attiecīgajā periodā pieauga par 47 %. Tas atspoguļo ražošanas apjoma pieaugumu par 5 % vienlaikus ar nodarbinātības līmeņa samazināšanos par 28 % un liecina par Savienības ražošanas nozares efektivitātes pieaugumu. Tas ir īpaši pamanāms PIP, kad, neraugoties uz to, ka nodarbinātības līmenis turpināja samazināties, ražošanas apjoms palielinājās un ražīgums bija par 48 procentpunktiem augstāks nekā 2009. gadā.
10. tabula
2007
2008
2009
PIP
Ražīgums (t uz darbinieku)
90
85
89
132
Indekss = 100
100
94
99
147
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums
4.3. Dati par atlasītajiem Savienības ražotājiem
h) Faktori, kas ietekmē pārdošanas cenas
(79)
Atlasīto ražotāju gada vidējās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū no 2007. līdz 2009. gadam palielinājās par 8 %, bet attiecīgajā periodā samazinājās par 6 %, jo PIP gada vidējā pārdošanas cena bija 2 496 EUR/t salīdzinājumā ar 2 667 EUR/t 2007. gadā. Tā kalcija tartrāta pieejamība, ko ražo no vīnogu atliekām un kas rada 66 % no vīnskābes ražošanas kopējām izmaksām, ir atkarīga no vīnogu ražas kvalitātes. Tādēļ labvēlīgi vai nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi ietekmē kopējo kalcija tartrāta piedāvājumu, kas savukārt ietekmē gada vidējās pārdošanas cenas. Jānorāda, ka 2007. un 2008. gads nebija vīnogu ražai labvēlīgi gadi, un tādēļ pēc ražošanas perioda palielinājās izejmateriālu un pārdošanas cenas (tā kā šis ir sezonāls produkts, sekas jūtamas tikai vairākus mēnešus pēc ražas novākšanas perioda). Tā kā savukārt 2009. gads bija labs vīnogu ražas gads, gada vidējā pārdošanas cena PIP bija par 14 % zemāka nekā gadu iepriekš.
11. tabula
2007
2008
2009
PIP
Vienības cena ES tirgū (EUR/t)
2 667
2 946
2 881
2 496
Indekss = 100
100
110
108
94
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums
i) Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga
(80)
Ņemot vērā šajā izmeklēšanā konstatēto dempinga līmeni, nevar konstatēt pilnīgu atgūšanos no iepriekšējā dempinga, un tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir neaizsargāta pret kaitējumu, ko nodara imports par dempinga cenām Savienības tirgū. Tiek atgādināts, ka sākotnējā izmeklēšanā diviem attiecīgajiem Ķīnas ražotājiem, kas sadarbojās un kam tika piešķirts TER, tika konstatēta dempinga starpība 4,7 % un 10,1 % apmērā. Dempinga starpība visiem pārējiem uzņēmumiem ir 34,9 %. Turklāt, kā minēts 7. apsvērumā, tika sākta antidempinga procedūra tikai attiecībā uz vienu Ķīnas ražotāju eksportētāju Hangzhou Bioking, kuram netika piemēroti pasākumi, un nevar izslēgt iespējamu konstatējumu, ka šis ražotājs eksportētājs nodarbojas ar dempingu. Turklāt, kā minēts 48. līdz 54. apsvērumā, dempinga turpināšanās iespējamība tika konstatēta, galvenokārt pamatojoties uz Ķīnā pieejamo neizmantoto jaudu un salīdzinoši nelielo Ķīnas iekšzemes tirgu. Par atgūšanos no iepriekšējā importa par dempinga cenām no Ķīnas svarīgi atgādināt, ka pēc galīgo pasākumu noteikšanas 2006. gada janvārī imports no Ķīnas, kuram piemēro pasākumus, turpina palielināties, kā minēts 46. apsvērumā. Tādējādi faktisku atgūšanos no iepriekšējā dempinga nevar konstatēt, un tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir neaizsargāta pret kaitējumu, ko nodara imports par dempinga cenām Savienības tirgū.
j) Krājumi
(81)
Krājumu apjoms attiecīgajā periodā saglabājās nemainīgs ar nelielu pieaugumu 2 % apmērā. Tas strauji (par 65 %) pieauga 2008. gadā, un tas bija tieši saistīts ar pārdošanas apjomu izmaiņām, kas minētas 74. apsvērumā. No 2008. gada līdz PIP krājumu apjoms samazinājās, jo šajā periodā palielinājās pārdošanas apjoms nesaistītām personām.
12. tabula
2007
2008
2009
PIP
Krājumi perioda beigās (t)
863
1 428
933
879
Indekss = 100
100
165
108
102
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem
k) Algas
(82)
Vidējās darbaspēka izmaksas attiecīgajā periodā palielinājās par 19 %, neraugoties uz atlasīto ražotāju centieniem samazināt darbaspēka izmaksas īpaši saistībā ar nekvalificētiem darbiniekiem, ko atspoguļo 77. apsvērumā minētā darbaspēka skaita samazināšanās kopumā.
13. tabula
2007
2008
2009
PIP
Vidējā alga (EUR)
28 686
31 871
31 574
34 245
Indekss = 100
100
111
110
119
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem
l) Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem
(83)
Attiecīgajā periodā atlasīto ražotāju rentabilitāte, kas izteikta procentos no tīrajiem pārdošanas ienākumiem, attiecībā uz līdzīgo ražojumu pārdošanu nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū palielinājās par vairāk nekā 6 procentpunktiem. Precīzāk, atlasīto ražotāju rentabilitāte 2007.-2008. gadā saruka par 3,7 procentpunktiem, sasniedzot 7,7 %, kas tika uzskatīts par rādītāju zem plānotās peļņas, bet pieauga 2009. gadā un PIP, sasniedzot 17,6 %.
(84)
Ienākums no ieguldījumiem (INI), ko izsaka kā peļņu procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības, kopumā atbilda rentabilitātes tendencei. Tas samazinājās no 36,4 % 2007. gadā līdz 21,9 % 2008. gadā. 2009. gadā tas pieauga līdz 44,4 % un PIP atkal palielinājās līdz 142,9 %. Kopumā ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā saglabājās ļoti augsts.
14. tabula
2007
2008
2009
PIP
ES rentabilitāte (% no tīrajiem pārdošanas ienākumiem)
11,4 %
7,7 %
12,5 %
17,6 %
Indekss = 100
100
67
109
153
INI (peļņa % no ieguldījumu neto uzskaites vērtības)
36,4 %
21,9 %
44,4 %
142,9 %
Indekss = 100
100
60
122
393
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem
m) Naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu
(85)
Neto naudas plūsma no pamatdarbības 2007. gadā bija pozitīva: 4,6 miljoni EUR. Tā samazinājās līdz 1,8 miljoniem EUR 2008. gadā, bet līdz attiecīgā perioda beigām ievērojami uzlabojās, PIP sasniedzot 6,8 miljonus EUR. Kopumā naudas plūsma attiecīgajā periodā visu laiku ir bijusi pozitīva.
(86)
Nekas neliecināja par to, ka Savienības ražošanas nozare būtu saskārusies ar grūtībām piesaistīt kapitālu, galvenokārt tāpēc, ka lielākā daļa atlasīto ražotāju ir integrēti uzņēmumi, kā minēts 58. apsvērumā.
15. tabula
2007
2008
2009
PIP
Naudas plūsma (EUR)
4 691 458
1 841 705
4 706 092
6 802 164
Indekss = 100
100
39
100
145
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem
n) Ieguldījumi
(87)
Atlasīto ražotāju gada ieguldījumi līdzīgā ražojuma ražošanā no 2007. gada līdz PIP samazinājās par 23 %. Tie 2007.-2008. gadā palielinājās par 5 % un pēc tam 2009. gadā - vēl par 32 procentpunktiem. Ieguldījumu straujo kritumu no 2009. gada līdz PIP (- 60 procentpunkti) var daļēji skaidrot ar to, ka izmeklējamie uzņēmumi jau attiecīgajā periodā bija veikuši galvenos plānotos ieguldījumus.
16. tabula
2007
2008
2009
PIP
Neto ieguldījumi (EUR)
2 518 189
2 632 013
3 461 990
1 943 290
Indekss = 100
100
105
137
77
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem
5. Secinājums par stāvokli Savienības ražošanas nozarē
(88)
Makroekonomisko datu analīze liecina, ka Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā palielināja ražošanas un pārdošanas apjomus. Tomēr konstatētais palielinājums, kas pats par sevi nebija ievērojams, būtu jāaplūko kontekstā ar to pieaugošo pieprasījumu no 2007. gada līdz PIP, kā rezultātā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par 7,3 procentpunktiem līdz 68,8 %.
(89)
Vienlaikus attiecīgie mikroekonomiskie rādītāji liecina par Savienības ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa uzlabošanos. Rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem un naudas plūsma PIP saglabājās pozitīva.
(90)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka Savienības ražošanas nozarei nav nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. Tomēr tas, ka kopumā būtiska kaitējuma PIP laikā nav, būtu jāanalizē kopā ar citiem svarīgiem kaitējuma rādītājiem, kuru attīstība attiecīgajā periodā bija negatīva, jo īpaši pārdošanas cenas, tirgus daļas zaudēšana un nodarbinātība. Tādēļ tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir neaizsargāta un dažos aspektos tālu no tā līmeņa, ko varētu gaidīt, ja tā būtu pilnīgi atguvusies no sākotnējā izmeklēšanā konstatētā kaitējuma.
F. KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
1. Paredzamā importa apjoma un cenas ietekme pasākumu atcelšanas gadījumā
(91)
Kā secināts 48. līdz 52. apsvērumā, Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ir ievērojama neizmantotā jauda un nepārprotams potenciāls ievērojami palielināt eksporta apjomu uz Savienības tirgu, kā arī pārvirzīt eksportu no citiem tirgiem.
(92)
Vīnskābes CIF eksporta cenas uz Savienību, ko piedāvā Ķīnas eksportētāji, kuriem pašlaik piemēro pasākumus, PIP ir bijušas ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām (salīdzinot konkrētus ražojuma veidus) - šī starpība ir 32,6 %.
(93)
Analizējot Ķīnas vīnskābes eksportu (12) uz citām pasaules valstīm pēc PIP, redzams, ka tā apjoms ievērojami samazinājās - no 10 862 t PIP līdz 8 118 t 2011. gada jūlija beigās (- 25 %). Šis Ķīnas eksporta uz citiem tirgiem apjoma samazinājums par 2 744 t varētu radīt Ķīnas eksporta papildu plūsmu uz Savienības tirgu.
(94)
Ņemot vērā pašreiz neizmantoto vīnskābes ražošanas jaudu Ķīnā, kā arī iepriekš minēto Savienības tirgus pievilcību, Ķīnas eksportētāji visticamāk censtos palielināt savu tirgus daļu Savienībā, tā radot būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Tādējādi, ja nebūtu antidempinga maksājumu par Ķīnas izcelsmes vīnskābes importu, šā importa par dempinga cenām pieaugums izdarītu vēl lielāku cenu spiedienu uz Savienības ražošanas nozari un radītu būtisku kaitējumu.
(95)
Kā minēts 79. apsvērumā, Savienības ražošanas nozares finansiālo stāvokli kopumā zināmā mērā nosaka ar klimatu un ražu saistīti apstākļi. Tiek atgādināts, ka vīnskābi, kuru izmanto arī vīna ražotāji, var iegūt vai nu no vīna ražošanas blakusproduktiem, vai - Ķīnas eksportētāju gadījumā - ķīmiskas sintēzes ceļā no tādiem naftas ķīmijas vai ar ogli saistītiem savienojumiem kā benzols.
(96)
Tādējādi būtu jānorāda arī, ka Ķīnas ražotājiem nav nekādu vērā ņemamu ražošanas apjoma ierobežojumu, ņemot vērā to sintētiskās ražošanas metodes, savukārt Savienības ražošanas nozarei, kas izmanto dabīgus izejmateriālus (vīnogu atliekas), tādi ir.
(97)
Tā kā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte daļēji ir atkarīga no klimatiskajiem apstākļiem, šķiet, ka PIP sasniegto augsto rentabilitāti nevar uzskatīt par ilglaicīgu. Pat attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare ne vienmēr spēja sasniegt plānoto peļņu 8 % apmērā. Turklāt sešos mēnešos pēc PIP beigām Savienības ražošanas nozares rentabilitāte jau ievērojami samazinājās līdz apmēram 3 %, un ražošanas nozare atkal kļuva neaizsargāta.
2. Secinājums par kaitējuma atkārtošanās iespējamību
(98)
Tādējādi tiek secināts, ka pēc pasākumu atcelšanas Ķīnas izcelsmes imports par dempinga cenām visticamāk palielinātos, izraisot lejup vērstu spiedienu uz Savienības ražošanas nozares cenām un pasliktinot tās ekonomisko stāvokli. Tādēļ tiek secināts, ka, atceļot pasākumus pret Ķīnu, visticamāk atkārtotos kaitējums Savienības ražošanas nozarei.
G. SAVIENĪBAS INTERESES
1. Ievads
(99)
Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo pret Ķīnu vērsto antidempinga pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses. Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu.
(100)
Tiek atgādināts - sākotnējā izmeklēšanā tika uzskatīts, ka pasākumu pieņemšana nav pretrunā Savienības interesēm. Turklāt šī izmeklēšana ir pasākumu pārskatīšana, tāpēc, analizējot stāvokli, kad antidempinga pasākumi jau bijuši spēkā, var vērtēt, vai spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem ir bijusi nevajadzīga nelabvēlīga ietekme uz attiecīgajām personām.
(101)
Uz šā pamata tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz secinājumiem par iespējamību, ka dempings, kurš izraisa kaitējumu, atkārtosies, pastāv nepārvarami iemesli, kas ļautu secināt, ka Savienības interesēs nav saglabāt pasākumus pret Ķīnas izcelsmes importu.
2. Savienības ražošanas nozares un citu Savienības ražotāju intereses
(102)
Savienības ražošanas nozare apliecinājusi, ka kopumā ir dzīvotspējīga ražošanas nozare. To apstiprina tās ekonomiskā stāvokļa pozitīvā attīstība attiecīgajā periodā, kas daļēji skaidrojama ar nozares veikto pārstrukturēšanu un spēkā esošajiem pasākumiem. Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare īpaši uzlaboja izmaksu struktūru, kā arī peļņas un ražošanas apjoma rādītājus.
(103)
Ir pamats uzskatīt, ka Savienības ražošanas nozare turpinās gūt labumu no saglabājamajiem pasākumiem. Ja pasākumi pret Ķīnas izcelsmes importu netiktu saglabāti, iespējams, Savienības ražošanas nozare atkal piedzīvotu būtisku kaitējumu, ko izraisa liela apjoma imports par dempinga cenām no Ķīnas, ievērojami pasliktinot šās nozares finansiālo stāvokli. Nepārprotami pastāv iespējamība, ka tiks veikts liela apjoma dempings, kurš izraisītu kaitējumu un ar kuru Savienības ražošanas nozare nespētu cīnīties. Tādēļ Savienības ražošanas nozare turpinās gūt labumu no pašreizējo antidempinga pasākumu saglabāšanas.
(104)
Tādējādi tiek secināts, ka pret Ķīnu vērsto antidempinga pasākumu saglabāšana neapšaubāmi būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.
3. Importētāju intereses
(105)
Tiek atgādināts - iepriekšējās izmeklēšanās tika konstatēts, ka pasākumu noteikšanas ietekme nebūtu ievērojama. Neviens tirgotājs un importētājs pašreizējā izmeklēšanā nesadarbojās. Tā kā nav informācijas, kas liecinātu, ka spēkā esošie pasākumi būtiski ietekmētu importētājus, tiek secināts, ka pasākumu turpināšana būtiski neietekmēs Savienības importētājus.
4. Lietotāju intereses
(106)
Vīnskābi galvenokārt izmanto vīna un pārtikas rūpniecībā kā pārtikas un dzērienu piedevu un kā nedegošu vielu būvniecības nozarē, ģipša ražošanā.
(107)
Šajā izmeklēšanā notika sazināšanās ar visiem zināmajiem lietotājiem.
(108)
Lietotāji no būvniecības nozares izmeklēšanā nesadarbojās. Kā konstatēts sākotnējā izmeklēšanā, vīnskābes izmaksas, ja to lieto, ir mazāk nekā 2 % no ģipša izstrādājumu kopējām izmaksām. Tādēļ tika secināts, ka pasākumu turpināšana ievērojami neietekmētu būvniecības nozares izmaksas un konkurētspēju.
(109)
Procedūrā pilnībā sadarbojās divi lieli importētāji/lietotāji pārtikas nozarē. Bija iespējams konstatēt, ka abi uzņēmumi darbojas rentabli arī tajās produktu līnijās, kur attiecīgo ražojumu izmanto kā vienu no izejmateriāliem. Turklāt to produktu pārdošanas apjoms, kurus ražo, izmantojot attiecīgo ražojumu, bija tikai neliela daļa no to kopējā apgrozījuma. Tādēļ var secināt, ka pasākumu turpināšana pārliecīgi neietekmētu lietotājus pārtikas nozarē. Turklāt šiem lietotājiem bija svarīga dažādu attiecīgā ražojuma piegādes avotu esība.
5. Secinājums par Savienības interesēm
(110)
Ņemot vērā visus iepriekš izklāstītos faktorus, tiek secināts, ka nav nepārvaramu iemeslu, kuru dēļ nevajadzētu saglabāt spēkā esošos antidempinga pasākumus.
H. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
(111)
Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata gatavojas ieteikt, lai spēkā esošie pasākumi saistībā ar Ķīnas izcelsmes attiecīgā ražojuma importu tiktu saglabāti. Pēc informēšanas šīm personām arī deva laiku, lai tās varētu paust viedokli.
(112)
Lietotājs būvniecības nozarē apgalvoja, ka spēkā esošo pasākumu pagarināšana radīs attiecīgā ražojuma deficītu un palielinās ražošanas izmaksas un tādējādi arī galaražojumu cenas. Netika sniegti pierādījumi, kas pamatotu šo apgalvojumu. Tādēļ sakarā ar to, ka apgalvojumam trūkst pamatojuma un būvniecības nozares lietotāji izmeklēšanā nesadarbojās, šo apgalvojumu nebija iespējams pārbaudīt.
(113)
Abi pārtikas nozares lietotāji, kas izmeklēšanā sadarbojās, norādīja, ka nav pietiekami novērtēta pasākumu turpināšanas ietekme uz pārtikas nozari, un viens no tiem pieprasīja, lai to uzklausītu uzklausīšanas amatpersona.
(114)
Uzklausīšanā šis lietotājs neiebilda pret secinājumu, ka pasākumu turpināšana kopumā negatīvi neietekmēs visa uzņēmuma rentabilitāti, taču norādīja, ka, viņaprāt, ievērojama ietekme būs uz konkrētās ražošanas līnijas rentabilitāti, kurā izmanto attiecīgo ražojumu un kura ir tikai neliela daļa no kopējā apgrozījuma. Lietotājs arī apgalvoja, ka vīnskābes cenas iekšzemes tirgū pēc PIP beigām ievērojami pieaugušas un ka šis cenu līmenis atkal ievērojami ietekmēs tā produkta rentabilitāti. Tomēr šis lietotājs nenoliedza, ka cenu pieauguma cēlonis ir izejmateriāla piegādes trūkums Savienības tirgū, kur piegādes līmenis regulāri svārstās atkarībā no vīnogu ražas un tādēļ to nevar uzskatīt ne par ilglaicīgu, ne par spēkā esošo antidempinga pasākumu izraisītu.
(115)
Otrs lietotājs, kas sadarbojās, uzklausīšanā pie izmeklētājiem ar līdzīgiem argumentiem iebilda pret pasākumu pagarināšanu. Tādēļ arī šie argumenti tika līdzīgi noraidīti (sk. iepriekšējo apsvērumu).
(116)
Ķīnas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare vairs nav uzskatāma par neaizsargātu, ka galvenais iemesls, kas ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli, ir cieši saistīts ar klimatiskajiem apstākļiem un ka tādēļ tas iestājas pret pasākumu turpināšanu. Šie apgalvojumi netika pamatoti ar pierādījumiem, tādēļ netika pieņemti. Turklāt tie nebija tādi, kas varētu mainīt konstatējumus par Savienības ražošanas nozares stāvokli.
(117)
Visbeidzot, izskatot savus rentabilitātes rādītājus attiecīgajā periodā, Savienības ražošanas nozare sniedza tiem pamatojumu - vienīgās Francijas ražotnes slēgšana 2008. gada vidū īstermiņā samazināja pieejamā attiecīgā ražojuma daudzumu iekšzemes tirgū, tādējādi īslaicīgi palielinot pārdošanas cenas un attiecīgi palielinot tās rentabilitāti. Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka tādējādi šīs izmaiņas nekādā ziņā nav uzskatāmas par ilgstošām. Tāpēc konstatējumi par Savienības ražošanas nozares stāvokli netiek mainīti.
(118)
Kopumā, apsverot visas piezīmes, kas tika saņemtas pēc izmeklēšanas secinājumu paziņošanas ieinteresētajām personām, tika uzskatīts, ka neviena no šīm piezīmēm nav tāda, lai mainītu izmeklēšanā gūtos secinājumus.
(119)
No iepriekš minētā var secināt, ka Ķīnas izcelsmes vīnskābes importam piemērojamie antidempinga pasākumi būtu jāsaglabā vēl piecus gadus saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu tādas vīnskābes importam (izņemot D-(-)-vīnskābi ar vismaz 12,0 grādu negatīvu optisko rotāciju, ko mēra ūdens šķīdumā saskaņā ar Eiropas farmakopejā aprakstīto metodi), kuru pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2918 12 00 (Taric kods 2918120090) un kuras izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā.
2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro turpmāk minēto uzņēmumu ražojumu neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas, ir šāda.
Uzņēmums
Antidempinga maksājums
Taric papildu kods
Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzou City, Ķīnas Tautas Republika
10,1 %
A688
Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, Ķīnas Tautas Republika
4,7 %
A689
Visi pārējie uzņēmumi (izņemot Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Hangzhou City, Ķīnas Tautas Republika - Taric papildu kods A687)
34,9 %
A999
3. Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem noteiktās individuālās maksājumu likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem uzrāda derīgu rēķinu, kas atbilst pielikumā minētajām prasībām. Ja šādu rēķinu neuzrāda, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājuma likmi.
4. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2012. gada 16. aprīlī