NAŘÍZENÍ RADY (EU, EURATOM) č. 617/2010
ze dne 24. června 2010
o povinnosti informovat Komisi o investičních projektech do energetické infrastruktury v rámci Evropské unie a o zrušení nařízení (ES) č. 736/96
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 337 této smlouvy,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 187 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Aby mohla Komise plnit své úkoly v oblasti energetiky, je pro ni mimořádně důležité získat celkový obraz vývoje investic do energetické infrastruktury v Unii. Dostupnost pravidelných a aktuálních údajů a informací by měla Komisi umožnit provádět nezbytná srovnání, hodnocení nebo navrhovat vhodná opatření na základě správných údajů a analýz, zejména pokud se týká budoucí rovnováhy mezi nabídkou a poptávkou v odvětví energetiky.
(2)
Energetické prostředí v Unii i mimo ni se v posledních letech výrazně změnilo a investice do energetické infrastruktury se staly zásadní otázkou pro zabezpečení dodávek energie pro Unii, pro fungování vnitřního trhu a pro přechod na systém nízkouhlíkové energetiky, jehož cestou se Unie vydala.
(3)
Nová energetická situace vyžaduje významné investice do veškerých druhů infrastruktury ve všech odvětvích energetiky, vývoj nových druhů infrastruktury a rozšíření nových technologií na trhu. Liberalizace energetiky a další integrace vnitřního trhu poskytují větší prostor pro investice ze strany hospodářských subjektů. Nové politické požadavky, jako například cíle s dopadem na palivovou skladbu, současně mění politiky členských států směrem k nové nebo modernizované energetické infrastruktuře.
(4)
V této souvislosti by se měla věnovat větší pozornost investicím do energetické infrastruktury v Unii, zejména s cílem předvídat problémy, podporovat osvědčené postupy a zavést do budoucího vývoje energetického systému Unie větší transparentnost.
(5)
Komise, a zejména její středisko pro sledování trhu s energií by proto měly mít k dispozici přesné údaje o investičních projektech týkajících se nejdůležitějších součástí energetického systému Unie, včetně projektů vyřazování z provozu.
(6)
Údaje a informace o předvídatelném vývoji výrobní, přenosové a skladovací kapacity a projektů v různých odvětvích energetiky jsou v zájmu Unie a jsou důležité pro budoucí investice. Je proto třeba zajistit, aby byly Komisi oznamovány investiční projekty, v jejichž rámci byly zahájeny stavební práce nebo činnosti vedoucí k vyřazení z provozu a o nichž bylo přijato konečné rozhodnutí o investici.
(7)
Na základě článků 41 a 42 Smlouvy o Euratomu mají podniky povinnost oznamovat své investiční projekty. Tyto informace je třeba doplnit, a to především o pravidelné podávání zpráv o provádění investičních projektů. Tímto dalším podáváním zpráv nejsou dotčeny články 41 až 44 Smlouvy o Euratomu.
(8)
Aby mohla Komise získat soudržný obraz budoucího vývoje energetického systému Unie jako celku, je nezbytné vytvořit harmonizovaný rámec pro podávání zpráv o investičních projektech založený na aktualizovaných kategoriích úředních údajů a informací, jež mají být členskými státy poskytovány.
(9)
Členské státy by za tímto účelem měly oznamovat Komisi údaje a informace o investičních projektech do energetické infrastruktury týkajících se výroby, skladování a přepravy ropy, zemního plynu, elektřiny, včetně elektřiny z obnovitelných zdrojů, a biopaliv, jakož i zachycování a ukládání oxidu uhličitého, jež jsou plánovány nebo uskutečňovány na jejich území, včetně jejich propojení se třetími zeměmi. Dotčené podniky by měly mít povinnost oznamovat příslušné údaje a informace členskému státu.
(10)
Vzhledem k časovému horizontu investičních projektů v energetice by mělo být dostačující podávání zpráv jednou za dva roky.
(11)
Aby nedocházelo k nepřiměřené administrativní zátěži a minimalizovaly se náklady pro členské státy a podniky, zejména pro malé a střední podniky, mělo by toto nařízení umožňovat osvobození členských států a podniků od povinnosti podávat zprávy, jsou-li rovnocenné informace Komisi poskytovány na základě právních předpisů Unie pro odvětví energetiky přijatých orgány Unie, jejichž cílem je dosažení cílů konkurenčních trhů s energií v Unii, udržitelnosti energetického systému Unie a zabezpečení dodávek energií do Unie. Je třeba se vyhnout tomu, aby požadavky na podávání zpráv uvedené ve třetím balíčku opatření pro vnitřní trh s elektřinou a zemním plynem byly zdvojovány.
(12)
Komise a zejména její středisko pro sledování trhu s energií by měly být schopny přijmout veškerá vhodná opatření, zejména provozovat integrované nástroje a postupy informačních technologií, za účelem zpracování údajů a pro zjednodušení a zabezpečení oznamování údajů.
(13)
Ochranu fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů členskými státy upravuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (1) a ochranu fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů Komisí upravuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (2). Jejich ustanovení nejsou tímto nařízením nijak dotčena.
(14)
Členské státy nebo jimi pověřené subjekty a Komise by měly zachovávat důvěrnost obchodně citlivých údajů nebo informací. Před jejich předáním Komisi by proto členské státy nebo jimi pověřené subjekty měly tyto údaje a informace, s výjimkou těch, které se týkají přeshraničních přenosových projektů, shrnout na úrovni členského státu. Komise by v případě potřeby měla tyto údaje dále shrnout tak, aby nebyly zveřejněny podrobné informace o jednotlivých podnicích a zařízeních a aby takové informace nemohly být odvozeny.
(15)
Komise a zejména její středisko pro sledování trhu s energií by měly vypracovávat pravidelnou meziodvětvovou analýzu týkající se strukturálního vývoje a perspektiv energetického systému Unie a tam, kde je to vhodné, soustředěněji analyzovat některé aspekty tohoto energetického systému. Tato analýza by měla přispět zejména ke zjištění možných mezer v infrastruktuře a investicích s cílem dosáhnout v energetice rovnováhy mezi nabídkou a poptávkou. Analýza by měla být také příspěvkem k diskusi na úrovni Unie o energetických infrastrukturách, a proto by měla být předkládána Evropskému parlamentu, Radě a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a měla by být zpřístupněna zúčastněným stranám.
(16)
Komisi mohou být nápomocni odborníci z členských států nebo jiní kvalifikovaní odborníci s cílem dospět ke společnému chápání možných mezer v infrastruktuře a souvisejících rizik a podporovat transparentnost ohledně budoucího vývoje.
(17)
Komise by měla po konzultaci s odborníky členských států přijmout technická opatření nezbytná k provedení tohoto nařízení; přitom by měla co nejvíce vycházet z úpravy oznamovací povinnosti uskutečněné nařízením Komise (ES) č. 2386/96 (3), kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 736/96 ze dne 22. dubna 1996 o povinnosti informovat Komisi o investičních projektech v odvětvích ropy, zemního plynu a elektřiny, které jsou předmětem zájmu Společenství (4).
(18)
Vzhledem k rozsahu změn, jež by byly nutné pro přizpůsobení nařízení (ES) č. 736/96 aktuálním energetickým problémům, a v zájmu jasnosti je třeba uvedené nařízení zrušit a nahradit je novým nařízením,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení zřizuje společný rámec, podle něhož jsou Komisi oznamovány údaje a informace o investičních projektech do energetické infrastruktury v odvětví ropy, zemního plynu, elektřiny, včetně elektřiny z obnovitelných zdrojů, biopaliv a o investičních projektech souvisejících se zachycováním a ukládáním oxidu uhličitého, který tato odvětví vytvářejí.
2. Toto nařízení se vztahuje na investiční projekty typů uvedených v příloze, u nichž byly zahájeny stavební práce nebo činnosti vedoucí k vyřazení z provozu a o nichž bylo přijato konečné rozhodnutí o investici.
Členské státy mohou dále předkládat jakékoli odhady údajů nebo předběžné informace o investičních projektech typů uvedených v příloze, v jejichž rámci je začátek stavebních prací plánován do pěti let, a o infrastrukturách, jejichž vyřazení z provozu je plánováno do tří let, avšak konečné rozhodnutí o investici ještě nebylo přijato.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„infrastrukturou“ jakýkoli typ zařízení nebo část zařízení související s výrobou, přenosem a skladováním;
2)
„investičními projekty“ projekty, jejichž cílem je
i)
výstavba nové infrastruktury,
ii)
přeměna, modernizace, zvýšení nebo snížení kapacity stávající infrastruktury,
iii)
částečné nebo úplné vyřazení stávající infrastruktury z provozu;
3)
„konečným rozhodnutím o investici“ rozhodnutí přijaté na úrovni podniku definitivně vyčlenit finanční zdroje na investiční fázi projektu, přičemž investiční fází se rozumí fáze, během níž probíhá výstavba nebo vyřazení z provozu a vznikají kapitálové náklady. Investiční fáze nezahrnuje plánovací fázi, během níž se připravuje uskutečnění projektu, jež v případě potřeby zahrnuje posouzení proveditelnosti, přípravných a technických studií a získání licencí a povolení, a během níž vznikají kapitálové náklady;
4)
„investičními projekty ve výstavbě“ investiční projekty, u nichž byla zahájena výstavba a vznikly kapitálové náklady;
5)
„vyřazením z provozu“ fáze, kdy je infrastruktura trvale vyřazena z provozu;
6)
„výrobou“ výroba elektřiny a zpracování paliv, včetně biopaliv;
7)
„přenosem“ přeprava zdrojů energie, produktů nebo oxidu uhličitého prostřednictvím sítě, zejména
i)
prostřednictvím plynovodů, kromě těžební plynovodní sítě a kromě části plynovodů využívané primárně v souvislosti s místní distribucí,
ii)
prostřednictvím propojených systémů velmi vysokého a vysokého napětí nevyužívaných primárně v souvislosti s místní distribucí;
8)
„skladováním“ trvalé nebo dočasné skladování energie nebo zdrojů energie v nadzemní a podzemní infrastruktuře nebo geologických úložištích nebo zadržení oxidu uhličitého v podzemních geologických formacích;
9)
„podnikem“ fyzická nebo právnická osoba, soukromá nebo veřejná, rozhodující o investičních projektech nebo provádějící investiční projekty;
10)
„zdroji energie“
i)
primární zdroje energie, jako je ropa, zemní plyn nebo uhlí,
ii)
přeměněné zdroje energie, jako je elektřina,
iii)
energie z obnovitelných zdrojů, včetně elektřiny z vodních zdrojů, biomasy, bioplynu, větrné, sluneční, přílivové energie, energie z vln a geotermální energie, a
iv)
energetické produkty, jako jsou produkty z rafinované ropy a biopaliva;
11)
„zvláštním subjektem“ subjekt pověřený odvětvovými právními předpisy Unie v odvětví energetiky přípravou a schvalováním víceletého plánu rozvoje sítě a investic do energetické infrastruktury na úrovni Unie, jakým je Evropská síť provozovatelů elektroenergetických přenosových soustav (ENTSO-E) uvedená v článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 714/2009 ze dne 13. července 2009 o podmínkách přístupu do sítě pro přeshraniční obchod s elektřinou (5) a Evropská síť provozovatelů plynárenských přepravních soustav (ENTSO-G) uvedená v článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 ze dne 13. července 2009 o podmínkách přístupu k plynárenským přepravním soustavám (6).
Článek 3
Oznamování údajů
1. Členské státy nebo subjekty, jež tímto úkolem pověří, shromažďují veškeré údaje a informace uvedené v tomto nařízení od 1. ledna 2011 a následně každé dva roky, při dodržení přiměřenosti zátěže vyplývající ze shromažďování informací a podávání zpráv.
Údaje a příslušné informace o projektech uvedené v tomto nařízení oznámí Komisi poprvé v roce 2011 a následně každé dva roky. Toto oznámení má souhrnnou podobu, s výjimkou údajů a důležitých informací týkajících se přeshraničních přenosových projektů.
Členské státy nebo jimi pověřené subjekty oznamují souhrnné údaje a příslušné informace o projektech do 31. července příslušného roku, kdy má být podána zpráva.
2. Členské státy nebo jimi pověřené subjekty jsou osvobozeny od povinností stanovených v odstavci 1 v rozsahu, ve kterém podle právních předpisů Unie pro odvětví energetiky nebo na základě Smlouvy o Euratomu:
a)
dotyčný členský stát nebo jím pověřený subjekt údaje nebo informace rovnocenné s požadavky tohoto nařízení Komisi již oznámil a uvedl datum oznámení a dotčený zvláštní právní předpis;
b)
je zvláštní subjekt pověřen vypracováním víceletého investičního plánu pro energetickou infrastrukturu na úrovni Unie a shromažďuje za tímto účelem údaje a informace rovnocenné s požadavky tohoto nařízení. V tomto případě a pro účely tohoto nařízení oznámí tento zvláštní subjekt veškeré příslušné údaje a informace Komisi.
Článek 4
Zdroje údajů
Dotčené podniky oznámí údaje a informace uvedené v článku 3 členským státům, na jejichž území mají v plánu provést investiční projekt, nebo jimi pověřeným subjektům do 1. června každého roku, kdy má být podána zpráva. Oznamované údaje nebo informace odrážejí situaci investičních projektů k 31. březnu příslušného roku.
První poddstavec se však nepoužije na podniky, v jejichž případě se dotčený členský stát rozhodne předat Komisi údaje nebo informace uvedené v článku 3 jinými prostředky.
Článek 5
Obsah oznámení
1. U investičních projektů typů uvedených v příloze musí oznámení podle článku 3 obsahovat podle potřeby:
a)
objem kapacit plánovaných nebo ve výstavbě;
b)
v případě potřeby druh a hlavní charakteristiky infrastruktury nebo kapacit plánovaných nebo ve výstavbě, včetně umístění přeshraničních přenosových projektů;
c)
pravděpodobný rok uvedení do provozu;
d)
druh použitých zdrojů energie;
e)
zařízení schopná reagovat na krize bezpečnosti dodávek, například zařízení umožňující zpětný tok nebo změnu paliva, a
f)
vybavenost systémy zachycování uhlíku nebo mechanismy pro dodatečné vybavení systémy zachycování a ukládání uhlíku.
2. U navrhovaného vyřazení kapacity z provozu musí oznámení podle článku 3 obsahovat:
a)
povahu a kapacitu dotčené infrastruktury a
b)
pravděpodobný rok vyřazení z provozu.
3. V každém oznámení podle článku 3 se v případě potřeby uvede celkový objem instalovaných výrobních, přenosových a skladovacích kapacit, které jsou k dispozici na začátku příslušného roku, kdy má být podána zpráva, nebo jejichž provoz je přerušen na dobu delší než tři roky.
Členské státy, jimi pověřené subjekty nebo zvláštní subjekt uvedený v čl. 3 odst. 2 písm. b) mohou ke svým oznámením připojit důležité připomínky, například připomínky týkající se zpoždění nebo překážek v provádění investičních projektů.
Článek 6
Kvalita a zveřejnění údajů
1. Členské státy, jimi pověřené subjekty nebo případně zvláštní subjekty usilují o zajištění kvality, relevance, přesnosti, jasnosti, včasnosti a soudržnosti údajů a informací, které oznamují Komisi.
V případě zvláštních subjektů je možné k oznamovaným údajům a informacím připojit vhodné připomínky členských států.
2. Komise může údaje a informace poskytnuté na základě tohoto nařízení zveřejnit, zejména v analýzách uvedených v čl. 10 odst. 3, pod podmínkou, že budou zveřejněny v souhrnné podobě a nebudou uvedeny podrobné informace o jednotlivých podnicích a zařízeních ani je nebude možné odvodit.
3. Členské státy, Komise a jimi pověřené subjekty zachovávají důvěrnost jimi držených obchodně citlivých údajů nebo informací.
Článek 7
Prováděcí předpisy
Do 31. října 2010 a v mezích stanovených tímto nařízením přijme Komise předpisy nezbytné k provedení tohoto nařízení týkající se zejména formy a dalších podrobných technických informací ohledně oznamování údajů a informací podle článků 3 a 5.
Článek 8
Zpracování údajů
Komise odpovídá za rozvoj, provoz, řízení a udržování zdrojů informačních technologií nezbytných pro příjímání, uchovávání a jakékoli zpracovává údajů nebo informací o energetické infrastruktuře oznámených Komisi na základě tohoto nařízení.
Článek 9
Ochrana fyzických osob v souvislosti se zpracováním údajů
Tímto nařízením není dotčeno právo Unie a především se nemění povinnosti členských států, pokud jde o zpracování osobních údajů, jak jsou stanoveny ve směrnici 95/46/ES, ani povinnosti, které pro orgány a instituce Unie vyplývají z nařízení (ES) č. 45/2001, pokud jde o zpracovávání osobních údajů při výkonu jejich úkolů.
Článek 10
Sledování a podávání zpráv
1. Komise na základě poskytnutých údajů a informací a v případě potřeby jakýchkoli jiných zdrojů údajů včetně údajů, která sama pořídí, jakož i s přihlédnutím k relevantním analýzám, například k víceletým plánům rozvoje plynové a elektroenergetické sítě, nejméně jednou za dva roky zveřejní a předloží Evropskému parlamentu, Radě a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru meziodvětvovou analýzu strukturálního vývoje a perspektiv energetického systému Unie. Cílem této analýzy je zejména:
a)
zjistit případné budoucí rozdíly mezi energetickou poptávkou a nabídkou, které jsou důležité z hlediska energetické politiky Unie;
b)
zjistit překážky pro investice a podpořit osvědčené postupy pro jejich překonání a
c)
zvýšit transparentnost pro stávající a možné nové účastníky trhu.
Komise může na základě uvedených údajů a informací rovněž vypracovat jakoukoli specifickou analýzu, která bude považována za nezbytnou nebo vhodnou.
2. Při vypracování analýz uvedených v odstavci 1 mohou být Komisi nápomocni odborníci z členských států nebo jiní odborníci a profesní sdružení s odbornou kvalifikací v dané oblasti.
Komise dá všem členským státům možnost vyjádřit se k návrhům těchto analýz.
3. Komise projedná analýzy se zúčastněnými stranami, jakými jsou ENTSO-E, ENTSO-G, koordinační skupina pro otázky plynu a skupina pro zásobování ropou.
Článek 11
Přezkum
Do 23. července 2015 přezkoumá Komise provádění tohoto nařízení a předloží zprávu o výsledcích tohoto přezkumu Evropskému parlamentu a Radě. V přezkumu Komise mimo jiné posoudí možnost rozšíření působnosti tohoto nařízení i na těžbu plynu, ropy a uhlí.
Článek 12
Zrušení
Nařízení (ES) č. 736/96 se zrušuje.
Článek 13
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 24. června 2010.
PADOMES REGULA (ES, EURATOM) Nr. 617/2010
(2010. gada 24. jūnijs)
par to, kā ziņot Komisijai par enerģētikas infrastruktūras investīciju projektiem Eiropas Kopienā, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 736/96
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 337. pantu,
ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 187. pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,
tā kā:
(1)
Lai Eiropas Komisija varētu veikt enerģētikas jomā uzticētos uzdevumus, ir būtiski gūt vispārēju priekšstatu par investīcijām Savienības enerģētikas infrastruktūrā. Komisija, ja tai būtu regulāri pieejami jaunākie dati un informācija, varētu izdarīt vajadzīgos salīdzinājumus un vērtējumus, kā arī ierosināt attiecīgus pasākumus, pamatojoties uz pareiziem datiem un analīzi, jo īpaši par energoresursu pieprasījuma un piedāvājuma bilanci nākotnē.
(2)
Pēdējos gados Savienībā un ārpus tās ir notikušas ievērojamas pārmaiņas enerģētikas jomā, un tādēļ, lai nodrošinātu Savienības energoapgādi un iekšējā tirgus funkcionēšanu, kā arī Savienības uzsākto pāreju uz tādu enerģētikas sistēmu, kas rada maz oglekļa dioksīda, investīcijas enerģētikas infrastruktūrā ir kļuvušas par ārkārtīgi svarīgu jautājumu.
(3)
Jaunā situācija enerģētikas jomā prasa ievērojamas investīcijas visu enerģētikas sektoru infrastruktūras veidos, kā arī prasa attīstīt jaunus infrastruktūru veidus un jaunas tehnoloģijas, kas vēl tikai ienāk tirgū. Enerģētikas nozares liberalizācija un lielāka iekšējā tirgus integrācija aizvien lielāku vietu atvēl uzņēmējiem, kas tajā investē. Vienlaikus jaunas politiskas prasības - piemēram, mērķi, kas paredz mainīt kopējo energoresursu bilanci - mainīs dalībvalstu politiku jaunu un/vai modernizētu infrastruktūru jomā.
(4)
Tādēļ Savienībā lielāka uzmanība būtu jāpievērš investīcijām enerģētikas infrastruktūrā, jo īpaši saistībā ar problēmu paredzēšanu, paraugprakses veicināšanu un lielāku informētību par turpmāko Savienības enerģētikas sistēmas attīstību.
(5)
Tālab Komisijai un jo īpaši tās Enerģētikas tirgus novērošanas centram būtu vajadzīgi precīzi dati un informācija par investīciju projektiem - arī tādiem, kas ir saistīti ar infrastruktūras elementu slēgšanu - svarīgākās Savienības enerģētikas sistēmas daļās.
(6)
Saņemt datus un informāciju par gaidāmām ražošanas, pārsūtīšanas un glabāšanas jaudu pārmaiņām, kā arī par dažādu enerģētikas nozares sektoru projektiem ir Savienības interesēs - un tā ir svarīga arī nākotnes investīcijām. Tālab būtu jānodrošina, lai Komisijai darītu zināmus investīciju projektus, kuros ir sākušies būvdarbi vai slēgšanas pasākumi, vai tādiem, kuros ir pieņemts galīgs lēmums par investīcijām.
(7)
Saskaņā ar Euratom līguma 41. un 42. pantu uzņēmumiem ir pienākums darīt zināmus savus investīciju projektus. Šāda informācija ir jāpapildina ar regulāriem, konkrētiem pārskatiem par investīciju projektu īstenošanas gaitu. Šādi papildu ziņojumi neskar Euratom līguma 41. līdz 44. pantu.
(8)
Lai Komisijai būtu pārskatāmas norises, kas gaidāmas Savienības enerģētikas sistēmā kopumā, ir vajadzīga saskaņota sistēma, kā dalībvalstīm sniegt pārskatus par investīciju projektiem, izmantojot atjauninātas oficiālu datu un informācijas kategorijas.
(9)
Dalībvalstīm tālab būtu jādara Komisijai zināmi dati un informācija par to teritorijā plānotiem vai notiekošiem enerģētikas infrastruktūras investīciju projektiem saistībā ar naftas, dabasgāzes, elektroenerģijas, tostarp elektroenerģijas no atjaunīgiem avotiem, biodegvielas ražošanu, glabāšanu un transportu un oglekļa dioksīda uztveršanu un uzglabāšanu, tostarp pieslēgšanos trešo valstu tīkliem. Iesaistītajiem uzņēmumiem būtu jānosaka pienākums konkrētos datus un informāciju darīt zināmu attiecīgai dalībvalstij.
(10)
Ņemot vērā enerģētikas sektora investīciju projektu laika plānošanu, pietiktu, ja pārskatus sniegtu reizi divos gados.
(11)
Lai novērstu nesamērīgu administratīvo nastu un mazinātu izmaksas dalībvalstīm un uzņēmumiem, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem, šajā regulā būtu jāparedz iespēja atbrīvot dalībvalstis un uzņēmumus no pienākuma sniegt pārskatus ar noteikumu, ka Komisija tādu pašu informāciju saņem saskaņā ar enerģētikas nozarē pieņemtiem Savienības iestāžu īpašiem tiesību aktiem, kuru mērķis ir izveidot Savienībā konkurētspējīgus enerģijas tirgus, panākt ilgtspējīgu Savienības enerģētikas sistēmu un drošu Savienības apgādi ar enerģiju. Tādēļ būtu jāizvairās no jebkādas tādu ziņošanas pienākumu dublēšanās, kuri paredzēti gāzes un elektroenerģijas iekšējā tirgus trešajā tiesību aktu kopumā.
(12)
Lai datus apstrādātu, kā arī lai vienkāršotu un darītu drošu datu paziņošanu, Komisijai un jo īpaši tās Enerģētikas tirgus novērošanas centram būtu jāspēj veikt visus vajadzīgos pasākumus, jo īpaši - izmantot integrētus IT instrumentus un procedūras.
(13)
Personu aizsardzību no dalībvalstu veiktas personas datu apstrādes viedokļa regulē ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (1), bet Komisijas veiktas personas datu apstrādes gadījumā personu aizsardzību regulē ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (2). Šī regula neietekmē minētos noteikumus.
(14)
Dalībvalstīm vai to deleģētām iestādēm un Komisijai būtu jāievēro komerciāli diskrētu datu un informācijas konfidencialitāte. Tāpēc dalībvalstīm vai to deleģētām iestādēm būtu jākrāj dati un informācija attiecīgu valstu līmenī un pēc tam jāiesniedz Komisijai, izņemot datus un informāciju par pārrobežu pārsūtīšanas projektiem. Vajadzības gadījumā Komisijai vajadzētu arī turpmāk datus vākt tā, lai neatklātu sīkākas ziņas par konkrētiem uzņēmumiem un iekārtām un lai šādas ziņas nevarētu izsecināt.
(15)
Komisijai un jo īpaši tās Enerģētikas tirgus novērošanas centram vajadzētu veikt regulāru un starpnozaru analīzi par Savienības enerģētikas sistēmas strukturālajām pārmaiņām un perspektīvām, vajadzības gadījumos padziļināti analizējot šīs enerģētikas sistēmas konkrētus aspektus. Šai analīzei jo īpaši vajadzētu palīdzēt apzināt iespējamos infrastruktūras un investīciju trūkumus, ņemot vērā energoresursu piedāvājuma un pieprasījuma bilanci. Analīzei arī vajadzētu dot ieguldījumu Savienības mēroga diskusijā par enerģijas infrastruktūrām, un tālab tās būtu jānosūta Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un jādara pieejamas ieinteresētām personām.
(16)
Lai rastu vienotu izpratni par potenciāliem infrastruktūras trūkumiem un saistītiem apdraudējumiem un veicinātu informētību par gaidāmām norisēm, Komisijai var palīdzēt eksperti no dalībvalstīm vai citi kompetenti eksperti.
(17)
Pēc iespējas izmantojot to pašu paziņojumu formātu, kuru izmanto saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2386/96 (3), ar ko piemēro Padomes Regulu (EK) Nr. 736/96 (1996. gada 22. aprīlis) par Komisijas informēšanu par Kopienu interesējošu investīciju projektu naftas, dabasgāzes un elektroenerģijas sektoros piemērošanu (4), un pēc apspriešanās ar attiecīgo valstu ekspertiem Komisijai vajadzētu pieņemt šīs regulas īstenošanai vajadzīgos tehniskos pasākumus.
(18)
Ņemot vērā grozījumu apmēru, kas ir vajadzīgi Regulas (EK) Nr. 736/96 pielāgošanai mūsdienu enerģētikas problēmām un kas būtu jāveic lielākas skaidrības labad, minētā regula būtu jāatceļ un jāaizstāj ar jaunu regulu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Priekšmets un darbības joma
1. Ar šo regulu ir izveidota vienota sistēma, kā Komisijai dara zināmus datus un informāciju par enerģētikas infrastruktūras investīciju projektiem naftas, dabasgāzes, elektroenerģijas, tostarp elektroenerģijas no atjaunīgiem avotiem, un biodegvielas sektorā, kā arī par investīciju projektiem saistībā ar minētajos sektoros saražotā oglekļa dioksīda uztveršanu un uzglabāšanu.
2. Šī regula attiecas uz tādiem pielikumā minētiem investīciju projektu veidiem, kuru būve vai slēgšana ir sākusies vai kuros ir pieņemti galīgi lēmumi par investīcijām.
Turklāt dalībvalstis var iesniegt jebkurus aplēses datus vai sākotnēju informāciju par pielikumā minēto investīciju projektu veidiem, kurus plānots sākt piecu gadu laikā, un projektiem, kuru ekspluatāciju plānots izbeigt triju gadu laikā, bet kuros nav pieņemti galīgi lēmumi par investīcijām.
2. pants
Definīcijas
Šajā regulā ir šādas definīcijas:
1)
“infrastruktūra” ir visas iekārtas vai iekārtu daļas, kas ir saistītas ar ražošanu, pārsūtīšanu un glabāšanu;
2)
“investīciju projekti” ir projekti, kuros paredzēts:
i)
būvēt jaunas infrastruktūras;
ii)
pārveidot un modernizēt esošās infrastruktūras, palielināt vai samazināt to jaudas;
iii)
daļēji vai pilnībā slēgt pastāvošu infrastruktūru;
3)
“galīgs lēmums par investīcijām” ir uzņēmuma līmenī pieņemts lēmums noteikti atvēlēt līdzekļus kāda projekta investīciju fāzei, un investīciju fāze ir fāze, kurā notiek būvēšana vai slēgšana un tiek veikti kapitālieguldījumi. Investīciju fāzē neietilpst plānošanas fāze, kurā sagatavo projekta īstenošanu un kurā pēc vajadzības ietilpst tehniski saimniecisku iespēju ekspertīze, sagatavošanas darbi un tehniska izpēte, atļauju un pilnvarojumu saņemšana, un tiek veikti kapitālieguldījumi;
4)
“būvējamie investīciju projekti” ir investīciju projekti, saskaņā ar kuriem ir sākti būvdarbi un veikti kapitālieguldījumi;
5)
“slēgšana” ir fāze, kurā infrastruktūru padara neizmantojamu uz visiem laikiem;
6)
“ražošana” ir elektrības ģenerācija un kurināmā un degvielas - arī biodegvielu - apstrāde;
7)
“pārsūtīšana” ir enerģijas avotu vai enerģijas ražojumu, vai oglekļa dioksīda transportēšana pa tīkliem, konkrēti:
i)
pa cauruļvadiem, kas nav ieguves un apstrādes posma cauruļvadu tīkli un tāda cauruļvadu daļa, kura galvenokārt pieder pie vietējas sadales tīkliem; vai
ii)
pa savstarpēji savienotām īpaša augstsprieguma un augstsprieguma sistēmām, kas nav sistēmas, kuras galvenokārt pieder pie vietējas sadales tīkliem;
8)
“uzglabāšana” ir enerģijas vai enerģijas avotu pastāvīga vai pagaidu uzkrāšana virszemes vai pazemes infrastruktūras objektos vai ģeoloģiskos objektos vai oglekļa dioksīda ietvērums ģeoloģiskos pazemes veidojumos;
9)
“uzņēmumi” ir visas fiziskas personas, privātas vai publiskas juridiskas personas, kas pieņem lēmumus par investīciju projektiem vai tos īsteno;
10)
“enerģijas avoti” ir:
i)
primāri enerģijas avoti, piemēram, nafta, dabasgāze vai ogles;
ii)
pārveidotas enerģijas avoti, piemēram, elektrība;
iii)
atjaunīgi enerģijas avoti, tostarp hidroelektrostacijas, biomasa, biogāze, vējš, saule, paisums un bēgums, viļņi, kā arī ģeotermiska enerģija;
iv)
enerģijas ražojumi, piemēram, naftas pārstrādes produkti un biodegvielas;
11)
“īpaša struktūra” ir struktūra, kam ar kādu Savienības tiesību aktiem īpaši enerģētikas sektorā ir uzticēts sagatavot un pieņemt enerģētikas infrastruktūras tīklu attīstības un investīciju daudzgadu plānus visas Savienības mērogā, piemēram, Elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīklam (“ENTSO-E”), kas minēts 4. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 714/2009 (2009. gada 13. jūlijs) par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi tīklam elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecībā (5), un Eiropas Gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīklam (“ENTSO-G”), kas minēts 4. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 715/2009 (2009. gada 13. jūlijs) par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi dabasgāzes pārvades tīkliem (6).
3. pants
Datu paziņošana
1. Ievērojot samērību no datu vākšanas un pārskatu sniegšanas radītās nastas viedokļa, dalībvalstis vai iestādes, kurām tās šo uzdevumu ir deleģējušas, no 2011. gada 1. janvāra un pēc tam reizi divos gados apkopo visus šajā regulā noteiktos datus un informāciju.
Regulā paredzētos datus un informāciju par attiecīgiem projektiem tās dara zināmu Komisijai 2011. gadā, un tas ir pirmais pārskata sniegšanas gads, bet pēc tam - reizi divos gados. Datus sniedzamajā paziņojumā apkopo, izņemot datus un attiecīgu informāciju par pārrobežu pārsūtīšanas projektiem.
Dalībvalstis vai to deleģētas iestādes apkopotos datus un informāciju par konkrētiem projektiem dara zināmus līdz attiecīgā pārskata sniegšanas gada 31. jūlijam.
2. Dalībvalstis vai to deleģētas iestādes ir atbrīvotas no 1. punktā noteiktā pienākuma - ja un ciktāl saskaņā ar enerģētikas sektoram īpaši pieņemtiem Savienības tiesību aktiem vai Euratom līgumu:
a)
attiecīga dalībvalsts vai tās deleģēta iestāde šīs regulas prasībām atbilstīgus datus vai informāciju jau ir darījusi Komisijai zināmus un ir norādījusi attiecīgā paziņojuma datumu un konkrēto tiesību aktu; vai
b)
īpašai struktūrai ir uzticēts Savienības mērogā sagatavot enerģētikas infrastruktūras daudzgadu investīciju plānu, un šī struktūra minētajām vajadzībām apkopo šīs regulas prasībām atbilstīgus datus un informāciju. Tādā gadījumā un, kā šajā regulā paredzēts, īpaša struktūra dara Komisijai zināmus visus attiecīgos datus un informāciju.
4. pants
Datu avoti
Līdz katra pārskata sniegšanas gada 1. jūnijam attiecīgie uzņēmumi, kas plāno dalībvalstu teritorijā īstenot investīciju projektus, dalībvalstīm vai to deleģētām iestādēm dara zināmus 3. pantā minētos datus vai informāciju. Dati vai informācija, kas ir darīta zināma, atspoguļo investīciju projektu stāvokli attiecīgā pārskata sniegšanas gada 31. martā.
Tomēr punkta pirmā daļa uz uzņēmumiem neattiecas, ja attiecīgā dalībvalsts pieņem lēmumu izmantot citus līdzekļus, lai Komisijai sniegtu 3. pantā minētos datus vai informāciju.
5. pants
Paziņojumu saturs
1. Par pielikumā minētajiem investīciju projektu veidiem 3. pantā paredzētajā paziņojumā pēc vajadzības attiecīgi norāda:
a)
plānoto vai būvējamo jaudu apjomu;
b)
plānotās vai būvējamās infrastruktūras vai jaudu tipu un galvenos parametrus, arī pārrobežu pārsūtīšanas projektu atrašanās vietas, ja vajadzīgs;
c)
paredzamo ekspluatācijā nodošanas gadu;
d)
izmantoto enerģijas avotu veidu;
e)
iekārtas, kas spēj reaģēt uz piegādes drošības krīzēm, piemēram, iekārtas, kas ļauj plūsmas pavērst pretējā virzienā vai pāriet uz citu kurināmo; un
f)
iekārtas oglekļa dioksīda uztveršanas sistēmām vai oglekļa dioksīda uztveršanas un uzglabāšanas mehānismu uzstādīšana pēc nodošanas ekspluatācijā.
2. Par paredzēto jaudu slēgšanu 3. pantā paredzētajā paziņojumā norāda:
a)
attiecīgās infrastruktūras būtību un jaudu; un
b)
iespējamo slēgšanas gadu.
3. Visos paziņojumos saskaņā ar 3. pantu vajadzības gadījumā norāda uzstādīto ražošanas, pārsūtīšanas un uzglabāšanas jaudu kopējo tilpumu, kas ir pieejams attiecīgā pārskata sniegšanas gada sākumā vai kuru darbība ir pārtraukta ilgāk par trim gadiem.
Dalībvalstis, to deleģētas iestādes vai 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētā īpašā struktūra var paziņojumus papildināt ar attiecīgām piebildēm, piemēram, piebildes par investīciju projektu īstenošanas kavējumiem un šķēršļiem.
6. pants
Datu kvalitāte un publicēšana
1. Dalībvalstis, to deleģētas iestādes vai attiecīgos gadījumos īpašās struktūras tiecas nodrošināt, lai Komisijai paziņotie dati un informācija būtu kvalitatīva, svarīga, precīza, skaidra, laicīga un saskaņota.
Saistībā ar īpašajām struktūrām dalībvalstis var pievienot attiecīgas piebildes paziņotajiem datiem un informācijai.
2. Komisija var publicēt datus un informāciju, kas tai ir pārsūtīta saskaņā ar šo regulu, jo īpaši 10. panta 3. punktā minētās analīzes, ar noteikumu, ka datus un informāciju publicē apkopoti tā, lai neatklātu sīkākas ziņas par konkrētiem uzņēmumiem un iekārtām vai lai šādas ziņas nevarētu izsecināt.
3. Visas dalībvalstis, Komisija vai to deleģētas iestādes ievēro to rīcībā esošu komerciāli diskrētu datu vai informācijas konfidencialitāti.
7. pants
Īstenošanas noteikumi
Ievērojot šīs regulas ierobežojumus, Komisija līdz 2010. gada 31. oktobrim pieņem vajadzīgos noteikumus, lai īstenotu šo regulu attiecībā uz formu un citiem tehniskiem aspektiem saistībā ar 3. un 5. pantā minēto datu un informācijas paziņošanu.
8. pants
Datu apstrāde
Komisija atbild par to IT resursu izstrādi, izvietošanu, apsaimniekošanu un uzturēšanu, kas vajadzīgi saskaņā ar šo regulu Komisijai paziņoto enerģijas infrastruktūru datu vai informācijas saņemšanai, glabāšanai un apstrādei.
9. pants
Fizisku personu aizsardzība no datu apstrādes viedokļa
Šī regula neskar Savienības tiesības un jo īpaši negroza ar Direktīvu 95/46/EK noteiktos dalībvalstu pienākumus personas datu apstrādē vai pienākumus, kas Savienības iestādēm un struktūrām ir noteikti ar Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, veicot uzticētos pienākumus.
10. pants
Uzraudzība un pārskatu sniegšana
1. Pamatojoties uz piesūtītajiem datiem un informāciju un attiecīgos gadījumos uz citiem datu avotiem, tostarp uz datiem, ko Komisija ir iegādājusies, un ņemot vērā attiecīgas analīzes, piemēram, gāzes un elektrības tīklu attīstības daudzgadu plānus, Komisija Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai pārsūta un reizi divos gados publicē visu Savienības enerģijas sistēmas sektoru struktūru attīstības analīzi un perspektīvas. Šīs analīzes mērķi ir šādi:
a)
apzināt nākotnē iespējamas atšķirības starp enerģijas pieprasījumu un piedāvājumu, kas būtu nozīmīgs Savienības enerģijas politikas perspektīvā;
b)
apzināt šķēršļus investīcijām un veicināt paraugpraksi, lai tos novērstu; un
c)
vairot pārskatāmību tirgus dalībnieku un potenciālu jaunu tirgus dalībnieku interesēs.
Pamatojoties uz tādiem datiem un informāciju, Komisija var veikt arī īpašu analīzi, ja atzīst to par vajadzīgu vai lietderīgu.
2. Gatavojot 1. punktā minētās analīzes, Komisijai var palīdzēt eksperti no dalībvalstīm un/vai citi attiecīgā jomā kompetenti eksperti un profesionālās apvienības.
Komisija nodrošina visas dalībvalstis ar iespēju izteikt piebildes par analīžu projektiem.
3. Komisija pārrunā analīzes ar ieinteresētām pusēm, piem., ENTSO-E, ENTSO-G, Gāzes jautājumu koordinācijas grupu (Gas Coordination Group) un Naftas piegādes grupu (Oil Supply Group).
11. pants
Pārskatīšana
Līdz 2015. gada 23. jūlijam Komisija pārskatīs šīs regulas īstenošanu un Eiropas Parlamentam un Padomei iesniegs ziņojumu par pārskatīšanas rezultātiem. Pārskata ziņojumā Komisija inter alia izskatīs iespēju paplašināt darbības jomu un aptvert arī gāzes, naftas un ogļu ieguvi.
12. pants
Atcelšana
Regulu (EK) Nr. 736/96 atceļ.
13. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Luksemburgā, 2010. gada 24. jūnijā