NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 446/2011
ze dne 10. května 2011
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých mastných alkoholů a jejich směsí pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) dne 13. srpna 2010 o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých mastných alkoholů a jejich směsí (dále jen „výrobek, který je předmětem šetření“) pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie (dále jen „dotčené země“) do Unie.
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 30. června 2010 podali dva výrobci v Unii, Cognis GmbH a Sasol Olefins & Surfactants GmbH (dále jen „žadatelé“). Obě společnosti podléhají německému právu a mají výrobní závody v Německu, Francii a Itálii. Tyto dvě společnosti představují podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby výrobku, který je předmětem šetření, v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení.
1.2 Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, dovozce/obchodníky a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, známé vyvážející výrobce a zástupce dotčených vyvážejících zemí. Zúčastněné strany dostaly možnost se písemně vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem k vysokému počtu dovozců, kteří byli určeni na základě podnětu, se v oznámení o zahájení řízení v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení u dovozců počítalo s výběrem vzorku. Požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení souhlasili čtyři dovozci. Vzhledem k tomuto nízkému počtu dovozců, kteří se přihlásili, bylo rozhodnuto, že se výběr vzorku nepoužije.
(6)
Komise rozeslala dotazníky vyvážejícím výrobcům, výrobcům v Unii, dovozcům a všem uživatelům a dodavatelům, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a rovněž všem ostatním stranám, které o to požádaly ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení.
(7)
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od pěti výrobců v Unii, dvou dovozců, 21 uživatelů v Unii, dvou vyvážejících výrobců v Indii, dvou vyvážejících výrobců v Indonésii a obchodníků, kteří jsou s nimi ve spojení, a tří vyvážejících výrobců v Malajsii a obchodníků, kteří jsou s nimi ve spojení.
(8)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii:
-
Cognis GmbH, Německo
-
Cognis France S.A.S., Francie
-
Sasol Olefins & Surfactants GmbH, Německo
b)
Dovozci v Unii:
-
Oleo solutions Ltd, Spojené království
c)
Uživatelé v Unii:
-
Henkel AG & Co., Německo
-
PCC Rokita SA, Polsko
-
Procter & Gamble International Operations SA, Švýcarsko
-
Unilever, Nizozemsko
-
Zshimmer & Schwarz italiana SpA, Itálie
d)
Vyvážející výrobci v Indii:
-
Godrej Industries Limited, Bombaj a Taluka Valia
-
VVF Limited, Bombaj
e)
Vyvážející výrobci v Indonésii:
-
P.T. Ecogreen Oleochemicals a společnosti, které jsou s ní ve spojení, Batam, Singapur, Dessau
-
P.T. Musim Mas a společnosti, které jsou s ní ve spojení, Medan, Singapur, Hamburk
f)
Vyvážející výrobci v Malajsii:
-
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd. a společnosti, které jsou s ní ve spojení, Prai, Emmerich
-
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd. a společnost, která je s ní ve spojení, Petaling Jaya, Hamburk
-
Emery Oleochemicals Sdn. Bhd., Telok Panglima Garang
1.3 Období šetření
(9)
Období šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2009 do 30. června 2010 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(10)
Dotčeným výrobkem jsou nasycené mastné alkoholy s uhlíkovým řetězcem C8, C10, C12, C14, C16 nebo C18 (nezahrnuje rozvětvené isomery) včetně jednotlivých nasycených mastných alkoholů (zvané rovněž „čisté frakce“) a směsi převážně obsahující kombinaci uhlíkových řetězců C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (běžně zařazované jako C8-C10), směsi převážně obsahující kombinaci uhlíkových řetězců C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (běžně zařazované jako C12-C14) a směsi převážně obsahující kombinaci uhlíkových řetězců C16-C18, pocházející z Indie, Indonésie a Malajsie (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 a ex 3823 70 00.
(11)
Výrobek, který je předmětem šetření, je polotovarem, který se vyrábí z přírodních (oleochemických) nebo syntetických (petrochemických) zdrojů, jako jsou přírodní tuky a oleje, ropa, zemní plyn, kapalný zemní plyn a uhlí. Používá se především jako vstupní materiál pro výrobu síranů mastných alkoholů, ethoxylátů mastných alkoholů a étersulfátů mastných alkoholů (tzv. povrchově aktivních látek). Povrchově aktivní látky se používají k výrobě detergentů, prostředků péče o domácnost, čisticích prostředků a výrobků pro osobní hygienu.
2.2 Obdobný výrobek
(12)
Bylo zjištěno, že výrobek, který je do Unie vyvážen z Indie, Indonésie a Malajsie, a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v těchto zemích a rovněž výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobci v Unii mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a rovněž stejné užití. Předběžně se proto pokládají za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(13)
V průběhu šetření určité strany uvedly, že jeden ze žadatelů vyrábí v jednom ze svých výrobních závodů výrobek, který zahrnuje rozvětvené isomery, na něž se definice výrobku nevztahuje, a tato výroba by se proto neměla pokládat za výrobu obdobného výrobku. Prozatímně bylo stanoveno, že toto tvrzení je opodstatněné, a údaje týkající se tohoto výrobce nebyly proto v analýze újmy použity. Je třeba zmínit, že z téhož důvodu byly z definice výrobního odvětví Unie vyloučeny další dvě společnosti, z nichž jedna spolupracovala při šetření.
3. DUMPING
3.1 Indie
3.1.1 Běžná hodnota
(14)
Za účelem stanovení běžné hodnoty bylo nejprve u každého vyvážejícího výrobce zjištěno, zda byl jeho celkový objem prodeje obdobného výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům reprezentativní v porovnání s jeho celkovým objemem vývozu do Unie. V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení se prodej na domácím trhu pokládá za reprezentativní, pokud celkový objem prodeje na domácím trhu činí nejméně 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku v Unii. Bylo zjištěno, že u každého vyvážejícího výrobce byl celkový prodej obdobného výrobku na domácím trhu reprezentativní.
(15)
U každého druhu výrobku, který vyvážející výrobce prodává na svém domácím trhu a u něhož byla zjištěna přímá srovnatelnost s druhem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní. Prodej konkrétního druhu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem tohoto druhu výrobku prodaného dotčeným vyvážejícím výrobcem na domácím trhu nezávislým odběratelům v období šetření představoval nejméně 5 % jeho celkového objemu prodeje srovnatelného druhu výrobku vyvezeného do Unie.
(16)
Zkoumalo se rovněž, zda lze domácí prodej každého druhu výrobku považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření se uskutečnilo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého vyváženého druhu výrobku prodaného v období šetření na domácím trhu nezávislým odběratelům.
(17)
U druhů výrobků, u nichž se více než 80 % objemu prodeje dotčeného druhu výrobku na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší, než jsou výrobní náklady, a vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle druhu výrobku vypočítána jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje dotčeného druhu na domácím trhu, bez ohledu na skutečnost, zda byl tento prodej ziskový, či nikoli.
(18)
Pokud objem ziskového prodeje určitého druhu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného druhu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného druhu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného druhu výrobku v období šetření.
3.1.2 Vývozní cena
(19)
Oba vyvážející výrobci v Indii vyváželi dotčený výrobek přímo nezávislým odběratelům v Unii. Vývozní ceny byly proto podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen, které byly těmito nezávislými odběrateli skutečně zaplaceny za dotčený výrobek, nebo cen, které je třeba zaplatit.
3.1.3 Srovnání
(20)
Běžná hodnota a vývozní cena vyvážejících výrobců byly srovnány na základě ceny ze závodu.
(21)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly provedeny (v případě, že byly použitelné a odůvodněné) úpravy o rozdíly v nepřímých daních, nákladech na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku, vedlejších nákladech, nákladech na balení, úvěry a provize.
(22)
Oba vyvážející výrobci tvrdili, že by se při výpočtu dumpingového rozpětí nemělo přihlížet k jejich prodeji, který se v období šetření uskutečnil pro jednoho ze žadatelů v Unii, jelikož se tento prodej uskutečnil ve značném množství a za smluvní ceny. Neexistuje však žádný právní důvod, proč by se při výpočtu dumpingu nemělo k tomuto vývozu dotčeného výrobku přihlížet. Tvrzení obou vyvážejících výrobců byla proto odmítnuta.
(23)
Oba vyvážející výrobci požádali o úpravu s ohledem na měnový přepočet a tvrdili, že od listopadu 2009 dochází k trvalému zhodnocování indické rupie (INR) oproti euru (EUR), což má rušivý účinek na výpočet dumpingu. Tvrzení se týkalo prodeje, který se uskutečnil v EUR v období od ledna 2010, a požadovalo se, aby se za účelem přepočtu hodnoty tohoto prodeje na INR nahradil směnný kurz platný v měsíci, v němž se uskutečnil prodej, směnným kurzem, který platil o dva měsíce dříve. V čl. 2 odst. 10 písm. j) je za určitých podmínek skutečně povolena úprava s ohledem na měnový přepočet. Podotýká se však, že k zhodnocení INR došlo teprve v druhé polovině období šetření. Dále se uvádí, že obě indické společnosti během tohoto období často zvyšovaly své ceny pro své hlavní odběratele v Unii, a to poměrně podobně, a že se v druhé polovině období šetření rovněž trvale zvyšovaly ceny, které žadatele účtovali v Unii. Neexistují proto jednoznačné důkazy, že se zhodnocení INR neprojevilo včas v cenách účtovaných indickými vyvážejícími výrobci jejich odběratelům v EU nebo že toto zhodnocení mělo ve výpočtech dumpingu nepatřičný penalizující účinek. Tvrzení obou společností byla proto odmítnuta.
3.1.4 Dumpingové rozpětí
(24)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byla dumpingová rozpětí pro spolupracující indické vyvážející výrobce zjištěna na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.
(25)
Na základě informací, které byly k dispozici z podnětu a od spolupracujících indických vyvážejících výrobců, a podle dostupných statistických údajů neexistují v Indii žádní jiní výrobci dotčeného výrobku. Celostátní dumpingové rozpětí zjištěné pro Indii bylo proto stanoveno ve stejné výši jako nejvyšší dumpingové rozpětí zjištěné u spolupracujícího vyvážejícího výrobce.
(26)
Na tomto základě jsou prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením následující:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Godrej Industries Limited
9,3 %
VVF Limited
4,8 %
Všechny ostatní společnosti
9,3 %
3.2 Indonésie
3.2.1 Běžná hodnota
(27)
Za účelem stanovení běžné hodnoty bylo nejprve u každého vyvážejícího výrobce zjištěno, zda byl jeho celkový objem prodeje obdobného výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům reprezentativní v porovnání s jeho celkovým objemem vývozu do Unie. V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení se prodej na domácím trhu pokládá za reprezentativní, pokud celkový objem prodeje na domácím trhu činí nejméně 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku v Unii. Bylo zjištěno, že u každého vyvážejícího výrobce byl celkový prodej obdobného výrobku na domácím trhu reprezentativní.
(28)
U každého druhu výrobku, který vyvážející výrobce prodává na svém domácím trhu a u něhož byla zjištěna přímá srovnatelnost s druhem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní. Prodej konkrétního druhu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem tohoto druhu výrobku prodaného dotčeným vyvážejícím výrobcem na domácím trhu nezávislým odběratelům v období šetření představoval nejméně 5 % jeho celkového objemu prodeje srovnatelného druhu výrobku vyvezeného do Unie.
(29)
Zkoumalo se rovněž, zda lze domácí prodej každého druhu výrobku považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření se uskutečnilo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého vyváženého druhu výrobku prodaného v období šetření na domácím trhu nezávislým odběratelům.
(30)
U druhů výrobků, u nichž se více než 80 % objemu prodeje dotčeného druhu výrobku na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší, než jsou výrobní náklady, a vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle druhu výrobku vypočítána jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje dotčeného druhu na domácím trhu, bez ohledu na skutečnost, zda byl tento prodej ziskový, či nikoli.
(31)
Pokud objem ziskového prodeje určitého druhu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného druhu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného druhu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného druhu výrobku v období šetření.
(32)
Pokud vyvážející výrobce neměl žádný domácí prodej konkrétního druhu výrobku, byla běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení určena početně.
(33)
Při určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk stanoveny podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení na základě skutečných údajů, které vyvážející výrobce skutečně zaznamenal při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
3.2.2 Vývozní cena
(34)
Vyvážející výrobci uskutečňovali prodej na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v Singapuru a v Unii.
(35)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil přímo nezávislým odběratelům v Unii nebo prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v Singapuru, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen, které byly skutečně zaplaceny za dotčený výrobek, nebo cen, které je třeba zaplatit.
(36)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanoveny na základě cen, za něž byl dovezený výrobek poprvé těmito obchodníky ve spojení znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii.
3.2.3 Srovnání
(37)
Běžná hodnota a vývozní cena vyvážejících výrobců byly srovnány na základě ceny ze závodu.
(38)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly provedeny (v případě, že byly použitelné a odůvodněné) úpravy o rozdíly v nepřímých daních, nákladech na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku, vedlejších nákladech, nákladech na balení, úvěry a provize.
(39)
Jedna společnost požádala o úpravu s ohledem na rozdíly ve fyzických vlastnostech, a to na základě toho, že výrobek, který je předmětem šetření, vyváží do EU v kapalné i pevné formě, zatímco na domácím trhu jej prodává pouze v pevné formě a že ceny za kapalnou formu jsou nižší než ceny za výrobek, který je předmětem šetření, v pevné formě. Společnost však neposkytla žádné vyčíslení takovéto úpravy. Pouhé srovnání vývozních cen pevných a kapalných forem výrobku, který je předmětem šetření, nemůže představovat základ pro přiznání úpravy o rozdíly ve fyzických vlastnostech. Účetní systém společnosti mimoto neumožňuje náležité oddělení rozdílů v nákladech mezi výrobkem v pevné a kapalné formě. Neexistoval proto spolehlivý způsob výpočtu možné úpravy a tvrzení bylo nutno odmítnout.
(40)
Žadatelé uvedli, že v Indonésii jsou náklady na energie narušeny kvůli velmi levným a dotovaným cenám energií. Nepředložili však žádné doložené informace, jak toto narušení nákladů na energie použité při výrobě na domácí trh a na vývoz ovlivňuje výpočty dumpingu. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
3.2.4 Dumpingové rozpětí
(41)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byla dumpingová rozpětí pro spolupracující indonéské vyvážející výrobce zjištěna na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.
(42)
Na základě informací, které byly k dispozici z podnětu a od spolupracujících indonéských vyvážejících výrobců, a podle dostupných statistických údajů neexistují v Indonésii žádní jiní výrobci dotčeného výrobku. Celostátní dumpingové rozpětí zjištěné pro Indonésii bylo proto stanoveno ve stejné výši jako nejvyšší dumpingové rozpětí zjištěné u spolupracujícího vyvážejícího výrobce.
(43)
Na tomto základě jsou prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením následující:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
P.T. Ecogreen Oleochemicals
6,3 %
P.T. Musim Mas
7,6 %
Všechny ostatní společnosti
7,6 %
3.3 Malajsie
3.3.1 Běžná hodnota
(44)
Za účelem stanovení běžné hodnoty bylo nejprve u každého vyvážejícího výrobce zjištěno, zda byl jeho celkový objem prodeje obdobného výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům reprezentativní v porovnání s jeho celkovým objemem vývozu do Unie. V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení se prodej na domácím trhu pokládá za reprezentativní, pokud celkový objem prodeje na domácím trhu činí nejméně 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku v Unii. U dvou spolupracujících vyvážejících výrobců bylo zjištěno, že celkový prodej obdobného výrobku na domácím trhu uskutečněný vyvážejícími výrobci byl reprezentativní. U zbývajícího spolupracujícího vyvážejícího výrobce nebyl v období šetření zjištěn žádný nezávislý prodej na domácím trhu.
(45)
U každého druhu výrobku, který vyvážející výrobce prodává na svém domácím trhu a u něhož byla zjištěna přímá srovnatelnost s druhem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní. Prodej konkrétního druhu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem tohoto druhu výrobku prodaného dotčeným vyvážejícím výrobcem na domácím trhu nezávislým odběratelům v období šetření představoval nejméně 5 % jeho celkového objemu prodeje srovnatelného druhu výrobku vyvezeného do Unie.
(46)
Zkoumalo se rovněž, zda lze domácí prodej každého druhu výrobku považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření se uskutečnilo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého vyváženého druhu výrobku prodaného v období šetření na domácím trhu nezávislým odběratelům.
(47)
U druhů výrobků, u nichž se více než 80 % objemu prodeje dotčeného druhu výrobku na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší, než jsou výrobní náklady, a vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle druhu výrobku vypočítána jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje dotčeného druhu na domácím trhu, bez ohledu na skutečnost, zda byl tento prodej ziskový, či nikoli.
(48)
Pokud objem ziskového prodeje určitého druhu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného druhu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného druhu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného druhu výrobku v období šetření.
(49)
Pokud vyvážející výrobce neměl žádný domácí prodej konkrétního druhu výrobku, byla běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení určena početně.
(50)
Při určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk stanoveny podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení na základě skutečných údajů, které vyvážející výrobce skutečně zaznamenal při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
(51)
U vyvážejícího výrobce, který v období šetření neměl žádný domácí prodej, byly částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk stanoveny podle čl. 2 odst. 6 písm. a) základního nařízení na základě váženého průměru skutečných částek, které byly zjištěny pro ostatní dva prošetřované vyvážející výrobce při výrobě a prodeji obdobného výrobku na malajsijském trhu.
3.3.2 Vývozní cena
(52)
Vyvážející výrobci uskutečňovali prodej na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím společností ve spojení se sídlem v Unii.
(53)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen, které byly skutečně zaplaceny za dotčený výrobek, nebo cen, které je třeba zaplatit.
(54)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanoveny na základě cen, za něž byl dovezený výrobek poprvé těmito společnostmi ve spojení znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii.
3.3.3 Srovnání
(55)
Běžná hodnota a vývozní cena vyvážejících výrobců byly srovnány na základě ceny ze závodu.
(56)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly provedeny (v případě, že byly použitelné a odůvodněné) úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku, vedlejších nákladech, nákladech na balení a úvěry.
(57)
Jeden malajsijský vyvážející výrobce uvedl, že jeho společnost ve spojení v Unii je ve skutečnosti vývozním oddělením výrobce. Na tomto základě společnost tvrdila, že by v případě úplné úpravy o prodejní, režijní a správní náklady a zisk podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení došlo při stanovení ceny ze závodu k nadměrnému odpočtu. V této souvislosti bylo zjištěno, že faktury odběratelům v Unii vystavovala společnost ve spojení a že tato společnost přijímala platby od odběratelů v Unii. Mimoto je třeba uvést, že prodej, který uskutečnila společnost ve spojení, zahrnoval přirážku. Rovněž finanční účetnictví obchodníka prokazovalo, že hradí běžné prodejní, režijní a správní náklady, které vznikly mezi dovozem a dalším prodejem. Zdálo se proto, že společnost ve spojení ve skutečnosti plní obvyklé funkce dovozce. Na tomto základě bylo tvrzení společnosti odmítnuto.
(58)
Žadatelé předložili s ohledem na Malajsii stejné tvrzení týkající se nákladů na energie, které bylo ve 40. bodě odůvodnění uvedeno v případě Indonésie. Toto tvrzení bylo ze stejných důvodů odmítnuto.
3.3.4 Dumpingové rozpětí
(59)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byla dumpingová rozpětí pro spolupracující malajsijské vyvážející výrobce zjištěna na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.
(60)
Na základě informací, které byly k dispozici z podnětu a od spolupracujících malajsijských vyvážejících výrobců, a podle dostupných statistických údajů neexistují v Malajsii žádní jiní výrobci dotčeného výrobku. Celostátní dumpingové rozpětí zjištěné pro Malajsii bylo proto stanoveno ve stejné výši jako nejvyšší dumpingové rozpětí zjištěné u spolupracujícího vyvážejícího výrobce.
(61)
Na tomto základě jsou prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením následující:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd
13,8 %
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd.
5,0 %
Emery Oleochemicals Sdn. Bhd
5,3 %
Všechny ostatní společnosti
13,8 %
4. ÚJMA
4.1 Vymezení výrobního odvětví Unie a výroby v Unii
(62)
V průběhu období šetření vyráběli obdobný výrobek v Unii dva známí výrobci a někteří další velmi malí výrobci. K zjištění celkové výroby v Unii byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v podnětu a údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze. Na tomto základě byla celková výroba v Unii v průběhu období šetření odhadnuta v rozmezí od 400 000 do 500 000 tun. Výrobci v Unii, na něž připadá celková výroba v Unii, představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(63)
Některé zúčastněné strany uvedly, že by se jeden ze žadatelů neměl považovat za součást výrobního odvětví Unie, jelikož tato společnost během období šetření dovážela dotčený výrobek. Bylo však ověřeno, že procentní podíl výrobku, který tato společnost v období šetření dovezla z dotčených zemí, byl poměrně malý, a nebyl tudíž významný v porovnání s její výrobou obdobného výrobku. Tento dovoz byl mimoto většinou pouze dočasný. Lze proto potvrdit, že hlavní činností této společnosti je výroba a prodej výrobku, který je předmětem šetření, v EU a jejím hlavním zájmem je zájem výrobce v Unii. Předběžně bylo proto rozhodnuto, že toto tvrzení není opodstatněné.
4.2 Spotřeba v Unii
(64)
Spotřeba byla stanovena na základě celkového prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, použití pro vlastní potřebu a celkového dovozu (odvozeného z údajů Eurostatu). Jelikož údaje Eurostatu zahrnují rovněž některé jiné výrobky než dotčený výrobek, byla provedena náležitá úprava. V zájmu zachování důvěrnosti údajů jsou informace poskytnuty v podobě indexu (2007 = 100).
Spotřeba v Unii
2007
2008
2009
OŠ
V tunách
100
102
97
102
Meziroční změna v %
2,2 %
-4,8 %
4,6 %
Zdroj: Eurostat, údaje uvedené v podnětu a odpovědích na dotazník.
(65)
V průběhu posuzovaného období se spotřeba v Unii mírně zvýšila o 2 %. V období od roku 2007 do roku 2008 spotřeba nejprve vzrostla o 2,2 %, načež v období od roku 2008 do roku 2009 následoval pokles o 4,8 %. Od roku 2009 do konce období šetření se spotřeba opět zvýšila o 4,6 %.
(66)
K snižování spotřeby v období od roku 2008, během něhož výrobci dotčeného výroku zaznamenali pokles poptávky po jejich výrobcích, přispěl hospodářský pokles. Na počátku období šetření se začala situace na trhu mírně zlepšovat, což vedlo k zvýšení poptávky po dotčeném výrobku v porovnání s prvním pololetím roku 2009.
4.3 Dovoz do Unie z dotčených zemí
4.3.1 Souhrnné posouzení
(67)
Komise zkoumala, zda mají být účinky dumpingového dovozu z dotčených zemí posuzovány souhrnně na základě kritérií uvedených čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Podle tohoto článku se účinek dovozů ze dvou nebo více zemí, které jsou současně předmětem antidumpingového šetření, posuzuje souhrnně jen tehdy, je-li zjištěno, že a) dumpingové rozpětí zjištěné ve vztahu k dovozu z každé z daných zemí není nepatrné ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení a že objem dovozu z každé jednotlivé země není zanedbatelný a že b) souhrnné posouzení účinků dovozu je vhodné s ohledem na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a obdobným výrobkem Unie.
(68)
Dumpingová rozpětí zjištěná u dovozu z každé z dotčených zemí nebyla nepatrná ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení, tj. 2 % vývozních cen, a objem dovozu z každé dotčené země je vyšší než prahová hodnota ve výši 1 % podílu na trhu, jak je stanoveno v čl. 5 odst. 7 základního nařízení.
(69)
Při šetření bylo dále zjištěno, že podmínky hospodářské soutěže mezi dumpingovými dovozy i mezi dumpingovým dovozem a obdobným výrobkem jsou podobné. Bylo zjištěno, že průměrné ceny dovozu ze všech dotčených zemí se v posuzovaném období snížily a sledovaly stejnou tendenci. Výrobek, který je předmětem šetření, dovážený z dotčených zemí byl ve všech ohledech obdobný, je zaměnitelný a na trh v Unii je uváděn prostřednictvím srovnatelných prodejních kanálů a za podobných obchodních podmínek, soutěží proto navzájem a s výrobkem, který je předmětem šetření, vyráběným v Unii.
(70)
Na tomto základě se vyvozuje prozatímní závěr, že jsou splněny všechny podmínky pro souhrnné posouzení a že by v souladu s tím měly být pro účely analýzy újmy účinky dumpingového dovozu pocházejícího z dotčených zemí posouzeny společně.
4.3.2 Objem, cena a podíl dumpingového dovozu z dotčených zemí na trhu
Dovoz z dotčených zemí
2007
2008
2009
OŠ
V tunách
112 523
177 286
165 386
176 279
Index: 2007 = 100
100
158
147
157
Meziroční změna v %
57,6 %
-6,7 %
6,6 %
Podíl na trhu
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
154
151
154
Meziroční změna v %
54,2 %
-2,0 %
1,9 %
Průměrná cena v EUR/t
942
1 017
837
882
Index: 2007 = 100
100
108
89
94
Meziroční změna v %
8 %
-18 %
5 %
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník.
(71)
Objem dovozu z dotčených zemí v posuzovaném období značně vzrostl o 57 %. K největšímu nárůstu došlo mezi rokem 2007 a 2008, kdy se dovoz zvýšil o 58 %. Dovoz poté v roce 2009 mírně klesl, načež v období šetření opět vzrostl na úroveň z roku 2008.
(72)
Průměrné ceny dovozu z dotčených zemí v průběhu posuzovaného období značně kolísaly a celkově zaznamenaly 6 % pokles. Během celého posuzovaného období byly průměrné ceny dovozu z dotčených zemí vždy nižší než ceny stanovené zbytkem světa a výrobním odvětví Unie, což vedlo k zvýšení podílu dotčených zemí na trhu.
(73)
Podíl dotčených zemí na trhu se v posuzovaném období značně zvýšil, a to o 54 %. K největšímu nárůstu došlo mezi rokem 2007 a 2008. Během hospodářské krize došlo k mírnému poklesu dovozu, což v období mezi roky 2008 a 2009 snížilo podíl dotčených zemí na trhu o 2 %, do konce posuzovaného období však tyto země získaly svůj podíl na trhu zpět.
4.3.2.1 Cenové podbízení
(74)
Pro účely analýzy cenového podbízení byly porovnány vážené průměrné prodejní ceny podle druhu výrobku, účtované výrobním odvětvím Unie při prodeji nezávislým odběratelům na trhu Unie a upravené na úroveň cen ze závodu, s odpovídajícím váženým průměrem cen dovozu z dotčených zemí při prodeji prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF, s příslušnou úpravou o stávající cla a náklady po dovozu. Toto cenové srovnání bylo provedeno pro obchody na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledky srovnání, vyjádřené jako procentní podíl prodejních cen výrobního odvětví Unie v období šetření, prokázaly značná rozpětí cenového podbízení (až 16 %). Tato rozpětí cenového podbízení naznačují tlak, který dovoz z dotčených zemí vyvíjel na ceny na trhu Unie.
(75)
Rozpětí cenového podbízení jsou pro jednotlivé dotčené země následující:
Země
Rozpětí cenového podbízení
Indie
od - 0,5 do 16 %
Indonésie
od - 12,1 do - 3,2 %
Malajsie
od - 10,4 do 15,1 %
4.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie (3)
4.4.1 Předběžné poznámky
(76)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního zařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů pro posouzení stavu výrobního odvětví Unie od roku 2007 do konce období šetření.
4.4.2 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Výroba výrobního odvětví Unie
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
90
77
83
Kapacita výrobního odvětví Unie
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
109
103
98
Využití kapacity
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
83
75
85
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(77)
Od roku 2007 do roku 2009 se výroba v Unii značně snížila o 23 %, poté se mezi rokem 2009 a koncem období šetření mírně zvýšila, což v posuzovaném období vedlo k celkovému poklesu o 17 %. Je třeba uvést, že ačkoliv se spotřeba v Unii mezi roky 2008 a 2009 snížila přibližně o 5 %, výroba výrobního odvětví Unie klesla mnohem více, o 15 %, a výrobnímu odvětví Unie se nepodařilo využít opětovného zvýšení spotřeby v Unii, k němuž došlo v období šetření.
(78)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila přibližně o 2 %. Po nárůstu přibližně o 9 % v roce 2008 se kapacita v následujících letech zmenšovala, což mělo za následek celkové 2 % snížení v posuzovaném období.
(79)
V souladu se snižujícími se objemy výroby se v posuzovaném období o 15 % snížilo i využití dostupné kapacity. K hlavnímu poklesu došlo v roce 2009 během celkové hospodářské krize, v období šetření se využití kapacity mírně zlepšilo.
4.4.3 Prodej a podíl na trhu
(80)
Údaje o prodeji uvedené v následující tabulce souvisí s objemy a hodnotou prodeje prvnímu odběrateli na trhu Unie, který není ve spojení.
Objem prodeje nezávislým odběratelům v EU
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
85
79
82
Meziroční změna v %
-15,4 %
-6,5 %
4,3 %
Hodnota prodeje nezávislým odběratelům v EU (v EUR)
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
102
85
88
Meziroční změna v %
1,6 %
-16,6 %
3,9 %
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
88
87
88
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník
(81)
Objemy prodeje a podíl na trhu se mezi rokem 2007 a obdobím šetření snížily o 18 % respektive 12 %. Na počátku posuzovaného období, od roku 2007 do roku 2008, se navzdory vyšší spotřebě v Unii objem prodeje výrobního odvětví Unie snížil o 15 % a výrobní odvětví Unie přišlo o 12 % svého podílu na trhu. V roce 2009 se spotřeba v Unii snížila, což vedlo k dalšímu úbytku objemu prodeje výrobního odvětví Unie o 6,5 %. V období šetření se v souladu s rostoucí spotřebou v Unii prodej výrobního odvětví Unie mírně zvýšil. Podíl na trhu však byl od roku 2008 do konce období šetření stálý.
4.4.4 Průměrné jednotkové ceny výrobního odvětví Unie
Jednotková cena při prodeji nezávislým odběratelům v EU
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
120
107
107
Meziroční změna v %
20,1 %
-10,8 %
-0,4 %
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(82)
Ceny v období od roku 2007 do roku 2008 významně vzrostly, a to o 20 %. Je nutno uvést, že vyvážející výrobci v tomto období rovněž zvýšili své ceny, ačkoliv mnohem méně než výrobní odvětví Unie.
(83)
V roce 2009 muselo výrobní odvětví Unie své ceny snížit, aby reagovalo na tlak ze strany rostoucího dovozu z dotčených zemí. V roce 2008 vzrostl dovoz z těchto zemí o 57 % a jeho ceny byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Výrobnímu odvětví Unie se však nepodařilo snížit ceny na stejnou úroveň jako vyvážejícím výrobcům.
(84)
V průběhu období šetření udržovalo výrobní odvětví Unie úroveň cen z roku 2009, což vedlo k celkovému zvýšení cen v posuzovaném období o 7 %.
4.4.5 Stav zásob
(85)
V průběhu posuzovaného období zásoby výrobního odvětví Unie klesly o 33 %. Zejména mezi rokem 2008 a obdobím šetření se stav zásob značně snížil o 51 %.
Konečný stav zásob výrobního odvětví Unie
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
128
86
67
Meziroční změna v %
27,7 %
-33,0 %
-21,1 %
Stav zásob v poměru k výrobě
5,0 %
7,1 %
5,6 %
4,1 %
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
4.4.6 Zaměstnanost, mzdy a produktivita
Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie
2007
2008
2009
OŠ
Celkový počet zaměstnanců podílejících se na výrobě dotčeného výrobku (s výrobci, kteří se nevyjádřili)
Index: 2007 = 100
100
97
91
87
Průměrné mzdy na zaměstnance (v EUR)
Index: 2007 = 100
100
102
101
106
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
Index: 2007 = 100
100
93
85
96
Zdroj: Eurostat.
(86)
Kvůli zmenšující se činnosti výrobního odvětví Unie se v souladu s tím během posuzovaného období o 13 % snížil i počet zaměstnanců. V posuzovaném období se mírně zvýšily mzdové náklady na zaměstnance, a to o 6 %. To se pokládalo za přirozený růst, který byl nižší než míra inflace v posuzovaném období.
4.4.7 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál
Ziskovost prodeje EU nezávislým odběratelům
2007
2008
2009
OŠ
% čisté ztráty/obrat
Index: 2007 = 100
100
76
408
236
Záporný peněžní tok výrobního odvětví Unie (v EUR)
Index: 2007 = 100
100
- 249
1 178
439
Peněžní tok v % prodeje EU nezávislým odběratelům
-1,3 %
3,7 %
-24,5 %
-7,9 %
Index: 2007 = 100
100
- 285
1 899
609
Investice výrobního odvětví Unie (v EUR)
Index: 2007 = 100
100
56
68
65
Meziroční změna v %
-43,8 %
20,6 %
-4,2 %
Záporná návratnost investic výrobního odvětví Unie
Index: 2007 = 100
100
136
510
320
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(87)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk (v tomto případě ztráta) z prodeje obdobného výrobku před zdaněním byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Bylo zjištěno, že ziskovost výrobního odvětví Unie byla od počátku dotčeného období v roce 2007 záporná a v průběhu posuzovaného období ztráty značně vzrostly. Po snížení ztrát v roce 2008 se tyto v roce 2009, v době celkové hospodářské krize, znovu významně zvýšily. Hospodářské oživení, k němuž došlo v období šetření, výrobnímu odvětví Unie umožnilo snížit ztráty s ohledem na obrat, výrobní odvětví však bylo dosud daleko od návratu ke kladným úrovním zisku.
(88)
Trend zaznamenaný u peněžního toku, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, odráží do velké míry trend ziskovosti. Peněžní tok byl v roce 2007 záporný a v posuzovaném období vykázal značné snížení. Stejné poznámky lze uvést ohledně návratnosti investic, která vykazovala podobný nepříznivý vývoj v souladu s negativními výsledky, jichž výrobní odvětví Unie dosáhlo v posuzovaném období.
(89)
Na základě výše uvedených skutečností byla schopnost výrobního odvětví Unie investovat omezená, jelikož se peněžní tok v průběhu posuzovaného období významně zhoršil. V důsledku toho poklesly během posuzovaného období investice o 35 %.
4.4.8 Růst
(90)
Spotřeba v Unii byla v průběhu posuzovaného období poměrně stálá. Objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se však v tomto období snížil o 18 % respektive 12 %.
4.4.9 Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(91)
Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dumpingového dovozu z dotčených zemí nelze dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie pokládat za zanedbatelný.
4.5 Závěr ohledně újmy
(92)
Šetřením bylo prokázáno, že se většina ukazatelů újmy, jako je výroba (- 17 %), využití kapacity (- 13 %), objem prodeje (- 18 %), podíl na trhu (- 12 %) a zaměstnanost (- 14 %), v posuzovaném období zhoršila. Významně byly dotčeny i ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok a ziskovost. To znamená, že schopnost výrobního odvětví Unie získat kapitál byla narušena, zejména v období šetření.
(93)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
5. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
5.1 Úvod
(94)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo přezkoumáno, zda dumpingový dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu do té míry, že ji lze označit za podstatnou. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, jež by mohly vedle dumpingového dovozu výrobnímu odvětví Unie současně způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
5.2 Účinky dumpingového dovozu
(95)
Při šetření bylo zjištěno, že spotřeba v Unii byla v průběhu posuzovaného období poměrně stálá, zatímco objem dumpingového dovozu z dotčených zemí významně vzrostl, tj. o 57 %.
(96)
Dumpingový dovoz z dotčených zemí vyvíjel tlak na výrobní odvětví Unie, zejména v roce 2008, kdy tento dovoz vzrostl o 58 %. V tomto roce byly ceny dotčených zemí (odvozené z údajů Eurostatu) mnohem nižší, než ceny výrobního odvětví Unie. To vedlo k úbytku podílu výrobního odvětví Unie na trhu přibližně o 12 %, zatímco dotčené země zvýšily svůj podíl na trhu o 54 %.
(97)
S cílem reagovat na tento tlak snížilo výrobní odvětví Unie v roce 2009 své ceny. Ačkoliv se objem dovozu z dotčených zemí v souladu s hospodářským poklesem a poklesem na trhu EU snížil (- 6,7 %), dovozní cena se snížila více než cena výrobního odvětví Unie a to výrobnímu odvětví Unie zabránilo v tom, aby znovu získalo podíl na trhu, o který přišlo.
(98)
V průběhu období šetření muselo výrobní odvětví Unie dále snižovat své ceny, přičemž ceny dotčených zemí byly podle ověřených údajů o vývozu nadále nižší o 3 %. Objem prodeje výrobního odvětví Unie (+ 4,3 %) a jeho hodnota (+ 3,9 %) se mírně zvýšily, avšak navzdory tomu, že se cenový rozdíl s ohledem na cenu dovozu z dotčených zemí snížil, nepodařilo se výrobnímu odvětví Unie využít růst spotřeby a jeho podíl na trhu se nezměnil. Dovoz z dotčených zemí v průběhu období šetření mezitím zaznamenal další nárůst, pokud jde o objem (6,6 %) a podíl na trhu (2 %).
5.3 Účinky jiných činitelů
(99)
K jiným činitelům, jež byly zkoumány v rámci příčinné souvislosti, patří dovoz z ostatních zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie a dopad hospodářské krize.
5.3.1 Dovoz z ostatních zemí (zbytek světa)
Objem dovozu ze zbytku světa (Eurostat)
2007
2008
2009
OŠ
V tunách
32 874
31 446
38 295
30 495
Index: 2007 = 100
100
96
116
93
Meziroční změna v %
-4,3 %
21,8 %
-20,4 %
Podíl zbytku světa na trhu
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
94
120
91
Meziroční změna v %
-6,4 %
27,9 %
-23,9 %
Průměrná cena dovozu ze zbytku světa v EUR/t (Eurostat)
1 217
1 358
1 129
1 122
Index: 2007 = 100
100
112
93
92
Meziroční změna v %
12 %
-17 %
-1 %
Zdroj: Eurostat.
(100)
Podle údajů Eurostatu se v posuzovaném období objem dovozu výrobku, který je předmětem šetření, pocházejícího ze třetích zemí, jichž se netýkalo toto šetření, do Unie snížil o 7 %. Příslušný podíl těchto zemí na trhu se rovněž snížil o 9 %.
(101)
Průměrné ceny tohoto dovozu byly vyšší než ceny vyvážejících výrobců v dotčených zemích a ceny výrobního odvětví Unie.
(102)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že dovoz z těchto třetích zemí nepřispěl k podstatné újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
5.3.2 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
Objem vývozu pro nezávislé odběratele
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
38
52
45
Meziroční změna v %
-62,4 %
38,0 %
-14,0 %
Hodnota vývozu pro nezávislé odběratele
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
78
74
76
Meziroční změna v %
-21,6 %
-5,9 %
3,5 %
Jednotková cena vývozu pro nezávislé odběratele
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
208
142
171
Meziroční změna v %
108,4 %
-31,9 %
20,3 %
(103)
V průběhu posuzovaného období se objem vývozu výrobního odvětví Unie snížil o 55 %. Dopad tohoto poklesu byl však částečně vyrovnán skutečností, že průměrná jednotková prodejní cena v témže období vzrostla o 71 %, což omezilo snížení hodnoty vývozu na 24 %. To spolu se skutečností, že v průběhu období šetření na vývoz připadalo pouze 5 % celkového prodeje, vedlo k předběžnému závěru, že vývozní výkonnost není činitelem, který narušuje příčinnou souvislost mezi újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, a dovozem z dotčených zemí.
5.3.3 Dopad hospodářské krize
(104)
Hospodářská krize přispěla k poklesu spotřeby v Unii a k cenovému tlaku. Nižší úroveň poptávky po výrobku, který je předmětem šetření, vedla k snížení výroby výrobního odvětví Unie a přispěla částečně k stlačení prodejních cen.
(105)
Za běžných hospodářských podmínek a v případě neexistence silného cenového tlaku a vyšších úrovní dumpingového dovozu by se výrobní odvětví Unie mohlo mezi rokem 2007 a obdobím šetření potýkat s určitými problémy při vyrovnávání se s poklesem spotřeby a zvýšením fixních nákladů na jednotku kvůli nižšímu využití kapacity. Dumpingový dovoz však dopad hospodářského poklesu zesílil a znemožnil výrobnímu odvětví Unie prodávat za cenu vyšší, než je výrobní cena.
(106)
Na základě výše uvedených skutečností se zdá, že snížení poptávky v Unii spojené s hospodářskou krizí přispělo k újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie. Dospělo se však k závěru, že to nenarušuje příčinnou souvislost zjištěnou s ohledem na levný dumpingový dovoz z dotčených zemí.
5.4 Závěr ohledně příčinné souvislosti
(107)
Výše uvedená analýza prokázala, že v posuzovaném období došlo k značnému zvýšení objemu a podílu levného dumpingového dovozu pocházejícího z dotčených zemí na trhu. Mimoto bylo zjištěno, že se tento dovoz uskutečňoval za dumpingové ceny, které byly nižší než ceny účtované výrobním odvětvím Unie na trhu Unie za obdobné druhy výrobku.
(108)
Toto zvýšení objemu a podílu levného dumpingového dovozu z dotčených zemí na trhu se časově shodovalo s celkovým a trvalým poklesem spotřeby v Unii v průběhu posuzovaného období, avšak rovněž s nepříznivým vývojem podílu výrobního odvětví Unie na trhu v témže období. Od roku 2008, kdy došlo k celkovému hospodářskému poklesu a snížení spotřeby v Unii, se vývozcům z dotčených zemí dařilo udržet svůj podíl na trhu, a to snížením cen, které byly nižší než cena výrobního odvětví Unie. Současně byl zaznamenán další nepříznivý vývoj u podílu výrobního odvětví Unie na trhu a u hlavních ukazatelů jeho hospodářské situace. V posuzovaném období vedl prudký nárůst levného dumpingového dovozu z Indie, Indonésie a Malajsie, jehož ceny byly trvale nižší než ceny výrobního odvětví Unie, k poklesu ziskovosti výrobního odvětví Unie, což mělo v období šetření za následek vysoké ztráty.
(109)
Při zkoumání jiných známých činitelů, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu, bylo zjištěno, že se nezdá, že by tyto činitele byly takové, aby narušily příčinnou souvislost, která byla zjištěna mezi dumpingovým dovozem z dotčených zemí a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(110)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě rozlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz z Indie, Indonésie a Malajsie způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
6. ZÁJEM UNIE
6.1 Předběžná poznámka
(111)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo ověřeno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu způsobujícím újmu existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že v tomto konkrétním případě není uložení prozatímních antidumpingových opatření v zájmu Unie. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
6.2 Výrobní odvětví Unie
(112)
Výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma v důsledku dumpingového dovozu z Indie, Indonésie a Malajsie. Připomíná se, že většina ukazatelů újmy vykazovala v posuzovaném období negativní tendenci. Významně dotčeny byly zejména ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok, návratnost investic a ziskovost. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie jako velmi pravděpodobné.
(113)
Očekává se, že uložení prozatímních antidumpingových cel obnoví účinné obchodní podmínky na trhu Unie a výrobnímu odvětví Unie umožní přizpůsobit ceny výrobku, který je předmětem šetření, tak, aby zohledňovaly náklady různých složek a podmínky na trhu. Lze očekávat, že uložení prozatímních opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít další kladný dopad na jeho finanční situaci a ziskovost.
(114)
Byl proto vyvozen závěr, že uložení prozatímních antidumpingových opatření na dovoz výrobku, který je předmětem šetření, pocházejícího z Indie, Indonésie a Malajsie je v zájmu výrobního odvětví Unie.
6.3 Dovozci
(115)
Dotazníky byly rozeslány 21 dovozcům v Unii. Při šetření spolupracovali pouze dva dovozci, oba se sídlem ve Spojeném království, kteří společně představovali 0,3 % celkového dovozu z dotčených zemí během období šetření. Návštěva se uskutečnila pouze u většího z obou dovozců. Tento dovozce však při inspekci na místě odmítl umožnit přístup ke svému účetnictví, a příslušné informace nebylo proto možno ověřit. Bylo však zřejmé, že ačkoliv by uložení antidumpingových opatření znamenalo pro tuto společnost vyšší náklady, nepředstavovalo by to pro její činnost velmi závažné problémy, a to ani v případě stejných odběratelů či po změně oblasti podnikání, bude-li to zapotřebí.
(116)
Na základě dostupných informací byl vyvozen závěr, že ačkoliv uložení prozatímních antidumpingových opatření bude mít nepříznivý dopad na výše zmíněného dovozce, tento by měl být schopen přenést přinejmenším část vyšších nákladů na své odběratele a/nebo přejít na jiné zdroje dodávek. Uložení prozatímních opatření by proto nemělo mít na dovozce významný nepříznivý dopad.
6.4 Uživatelé
(117)
Uživatelé výrobku, který je předmětem šetření, projevili o tento případ velký zájem. Z celkem 97 uživatelů, kteří byli kontaktováni, při šetření spolupracovalo 21 uživatelů. Tito spolupracující uživatelé představovali v období šetření přibližně 25 % dovozu dotčeného výrobku do Unie. Tyto společnosti se nacházejí v celé Unii a působí v odvětvích výrobků pro osobní hygienu, přípravků pro péči o domácnost a detergentů používaných v průmyslu.
(118)
Z celkem 21 společností bylo navštíveno 5 podniků, které představovaly 18 % celkového dovozu výrobku, který je předmětem šetření, z dotčených zemí do EU v období šetření. Na základě ověřených informací se zdá, že podíl výrobku, který je předmětem šetření, na výrobních nákladech těchto společností je značný a podle konečného výrobku činí od 10 % do 20 %.
(119)
U tří z pěti navštívených společností pracovalo přibližně 15 % z celkového počtu zaměstnanců v odvětvích, která používají dotčený výrobek, v jedné společnosti činí tento procentní podíl přibližně 70 %, zatímco u ostatních nebylo možné tuto informaci kvůli složité struktuře společnosti a široké škále výrobků získat.
(120)
V období šetření činil průměrný podíl činnosti, při níž se používá výrobek, který je předmětem šetření, na celkové činnosti navštívených společností 22 %, přičemž průměrné ziskové rozpětí u této činnosti činilo přibližně 6 %. Na tomto základě a vzhledem k poměrně nízké úrovni navrhovaných opatření se odhadovalo, že dopad prozatímních antidumpingových cel na dovoz z dotčených zemí je celkově poměrně omezený. Někteří uživatelé tvrdili, že uložení antidumpingových opatření povede k problémům v souvislosti s dostupností výrobku, který je předmětem šetření, v Unii, jelikož v Unii existují pouze dva velcí výrobci a poptávka po výrobku, který je předmětem šetření, se neustále zvyšuje. Je však třeba uvést, že by poměrně nízká úroveň navrhovaných opatření neměla vyloučit možnost dovážet výrobek, který je předmětem šetření, z dotčených zemí. Dva výrobci v Unii mimoto v posuzovaném období nevyužívali při výrobě celou kapacitu. Je rovněž možný dovoz z ostatních třetích zemí, jichž se opatření netýkají. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(121)
Při zohlednění výše uvedených skutečností lze mít za to, že i když opatření uložená na dovoz z dotčených zemí budou mít na většinu uživatelů pravděpodobně nepříznivý dopad, zdá se, že celkový dopad bude omezený. Byl tudíž vyvozen předběžný závěr, že na základě dostupných informací nebude mít účinek antidumpingových opatření uložených na dovoz výrobku, který je předmětem šetření, z dotčených zemí na uživatele dotčeného výrobku významný nepříznivý dopad.
6.5 Závěr ohledně zájmu Unie
(122)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že celkově neexistují podle dostupných informací o zájmu Unie přesvědčivé důvody pro neuložení prozatímních opatření na dovoz výrobku, který je předmětem šetření, z dotčených zemí.
7. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(123)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
7.1 Úroveň pro odstranění újmy
(124)
Pro účely stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytného pro odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(125)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého mohou přiměřeně dosáhnout výrobci ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii.
(126)
Úroveň pro odstranění újmy byla proto vypočítána na základě srovnání průměrné ceny dumpingového dovozu a cílové ceny výrobního odvětví Unie. Cílová cena byla stanovena vypočtením prodejní ceny výrobního odvětví Unie, která nezpůsobuje ztrátu (jelikož výrobní odvětví Unie zaznamenalo v průběhu období šetření ztráty), a k této prodejní ceně bylo připočteno cílové ziskové rozpětí. Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že odpovídající cílové ziskové rozpětí činí 15 %, nebylo však schopno toto doložit. Cílové ziskové rozpětí bylo proto předběžně stanoveno ve výši 7,7 %, což odpovídá poslednímu ziskovému rozpětí, jehož jeden ze žadatelů dosáhl v posledním ziskovém roce před posuzovaným obdobím.
(127)
Průměrné rozpětí cenového podbízení bylo pro Indii stanoveno ve výši 24,2 %, pro Indonésii ve výši 9,1 % a pro Malajsii ve výši 25,7 %.
7.2 Prozatímní opatření
(128)
Na základě výše uvedených skutečností se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení dospělo k závěru, že by na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Indie, Indonésie a Malajsie mělo být uloženo prozatímní antidumpingové clo na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a úrovni pro odstranění újmy podle pravidla nižšího cla. S výjimkou jednoho případu jsou sazby prozatímního antidumpingového cla založeny na dumpingovém rozpětí.
(129)
Na základě výše uvedených skutečností jsou navrhované sazby antidumpingového cla vyjádřené jako cena CIF na hranice Unie před proclením následující:
Země
Společnost
Prozatímní antidumpingové clo v %
Indie
VVF Limited
4,8
Všechny ostatní společnosti
9,3
Indonésie
P.T. Ecogreen Oleochemicals
6,3
P.T. Musim Mas
4,3
Všechny ostatní společnosti
7,6
Malajsie
KL-Kepong Oleomas (KLK)
5,0
Emery
5,3
Všechny ostatní společnosti
13,8
(130)
Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci těchto společností zjištěnou během tohoto šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovoz výrobků pocházejících z dotčených zemí a vyrobených uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(131)
Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (4) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, například spojených s takovou změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(132)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, nýbrž rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(133)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení konečného cla mohou být znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu nasycených mastných alkoholů s uhlíkovým řetězcem C8, C10, C12, C14, C16 nebo C18 (nezahrnuje rozvětvené isomery) včetně jednotlivých nasycených mastných alkoholů (zvané rovněž „čisté frakce“) a směsí převážně obsahujících kombinaci uhlíkových řetězců C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (běžně zařazované jako C8-C10), směsí převážně obsahujících kombinaci uhlíkových řetězců C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (běžně zařazované jako C12-C14) a směsí převážně obsahujících kombinaci uhlíkových řetězců C16-C18, v současnosti kódů KN ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 a ex 3823 70 00 (kódy TARIC 2905168510, 2905190060, 3823700011 a 3823700091), pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi je následující:
Země
Společnost
Prozatímní antidumpingové clo v %
Doplňkový kód TARIC
Indie
VVF Limited, Bombaj
4,8
B110
Všechny ostatní společnosti
9,3
B999
Indonésie
PT. Ecogreen Oleochemicals, Kabil, Batam
6,3
B111
P.T. Musim Mas, Tanjung Mulia, Medan, Sumatera Utara
4,3
B112
Všechny ostatní společnosti
7,6
B999
Malajsie
KL-Kepong Oleomas Sdn Bhd, Petaling Jaya, Selangor Darul Ehsan
5,0
B113
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd., Kuala Langat, Selangor
5,3
B114
Všechny ostatní společnosti
13,8
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. května 2011.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 446/2011
(2011. gada 10. maijs),
ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu par Indijas, Indonēzijas un Malaizijas izcelsmes konkrētu alifātisko spirtu un to maisījumu importu
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 7. pantu,
pēc apspriešanās ar padomdevēja komiteju,
tā kā:
1. PROCEDŪRA
1.1. Procedūras sākšana
(1)
Eiropas Komisija (“Komisija”) 2010. gada 13. augustā, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Indijas, Indonēzijas un Malaizijas (“attiecīgās valstis”) izcelsmes konkrētu alifātisko spirtu un to maisījumu (“ražojums, uz kuru attiecas izmeklēšana”) importu Savienībā.
(2)
Antidempinga procedūru sāka pēc sūdzības, ko 2010. gada 30. jūnijā iesniedza divi Savienības ražotāji Cognis GmbH un Sasol Olefins & Surfactants GmbH (“sūdzības iesniedzēji”). Abi šie uzņēmumi ar ražotnēm Vācijā, Francijā un Itālijā ir dibināti, pamatojoties uz Vācijas likumdošanu. Šie divi uzņēmumi pārstāv ievērojamu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 25 % no kopējā tā Savienībā izgatavotā ražojuma daudzuma, uz kuru attiecas izmeklēšana. Sūdzībā bija iekļauti prima facie pierādījumi par attiecīgo valstu izcelsmes minētā ražojuma dempingu un būtisko kaitējumu, ko tas izraisījis, un šos pierādījumus atzina par pietiekamiem, lai pamatotu procedūras sākšanu.
1.2. Procedūrā iesaistītās personas
(3)
Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli informēja sūdzības iesniedzējus, citus zināmos iesaistītos Savienības ražotājus, importētājus/tirgotājus un lietotājus, zināmos ražotājus eksportētājus un attiecīgo eksportētājvalstu pārstāvjus. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausa.
(4)
Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās ir jāuzklausa.
(5)
Ņemot vērā to importētāju lielo skaitu, kuri minēti sūdzībā, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta importētāju izlases veida pārbaude saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu. Četri importētāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā. Ņemot vērā to importētāju mazo skaitu, kuri sniedza par sevi ziņas, tika nolemts nepiemērot izlases veida pārbaudi.
(6)
Komisija nosūtīja anketas ražotājiem eksportētājiem, Savienības ražotājiem, importētājiem un visiem attiecīgajiem zināmajiem lietotājiem un piegādātājiem, kā arī visiem tiem, kuri pieprasīja tās termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu.
(7)
Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no pieciem Savienības ražotājiem, diviem importētājiem, 21 lietotāja Savienībā, diviem ražotājiem eksportētājiem Indijā, diviem ražotājiem eksportētājiem Indonēzijā un to saistītajiem tirgotājiem, un trim ražotājiem eksportētājiem Malaizijā un to saistītajiem tirgotājiem.
(8)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādu uzņēmumu telpās:
a)
ražotāji Savienībā:
-
Cognis GmbH, Vācija,
-
Cognis France S.A.S., Francija,
-
Sasol Olefins & Surfactants GmbH, Vācija;
b)
importētāji Savienībā:
-
Oleo solutions Ltd, Apvienotā Karaliste;
c)
lietotāji Savienībā:
-
Henkel AG & Co., Vācija,
-
PCC Rokita SA, Polija,
-
Procter & Gamble International Operations SA, Šveice,
-
Unilever, Nīderlande,
-
Zshimmer & Schwarz italiana SpA, Itālija;
d)
ražotāji eksportētāji Indijā:
-
Godrej Industries Limited, Mumbai un Taluka Valia,
-
VVF Limited, Mumbai;
e)
ražotāji eksportētāji Indonēzijā:
-
P.T. Ecogreen Oleochemicals un saistītie uzņēmumi, Batam, Singapore, Dessau,
-
P.T. Musim Mas un saistītie uzņēmumi, Medan, Singapore, Hamburg;
f)
ražotāji eksportētāji Malaizijā:
-
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd. un saistītie uzņēmumi, Prai, Emmerich,
-
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd. un saistītais uzņēmums, Petaling Jaya, Hamburg,
-
Emery Oleochemicals Sdn. Bhd., Telok Panglima Garang.
1.3. Izmeklēšanas periods
(9)
Dempinga un kaitējuma izmeklēšanu veica par laikposmu no 2009. gada 1. jūlija līdz 2010. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz laikposmu no 2007. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).
2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
2.1. Attiecīgais ražojums
(10)
Attiecīgais ražojums ir tādi piesātinātie alifātiskie spirti ar oglekļa atomu virknes garumu C8, C10, C12, C14, C16 vai C18 (neietverot zarotas virknes izomērus), ietverot atsevišķus vienvērtīgos piesātinātos alifātiskos spirtus (ko dēvē arī par “tīrām frakcijām”) un maisījumus, kuros pārsvarā oglekļa atomu virknes garums ir kombinācijās C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (parasti iedala C8-C10 kategorijā), maisījumus, kuros pārsvarā oglekļa atomu virknes garums ir kombinācijās C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (parasti iedala C12-C14 kategorijā) un maisījumus, kuros pārsvarā oglekļa atomu virknes garums ir kombinācijā C16-C18, ar izcelsmi Indijā, Indonēzijā un Malaizijā (“attiecīgais ražojums”), ko patlaban klasificē ar KN kodiem ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 un ex 3823 70 00.
(11)
Ražojums, uz kuru attiecas izmeklēšana, ir starpražojums, ko ražo, izmantojot dabīgus (tauku pārstrādes) vai sintētiskus (naftas ķīmijas) avotus, piemēram, dabīgos taukus un eļļas, neapstrādātu eļļu, dabasgāzi, šķidro dabasgāzi un ogles. Lielākoties to izmanto kā izejmateriālu alifātisko spirtu sulfātu, alifātisko spirtu etoksilātu un alifātisko spirtu ētera sulfātu (tā saukto virsmas aktīvo vielu) ražošanā. Virsmas aktīvās vielas izmanto, lai ražotu mazgāšanas līdzekļus, mājsaimniecības, tīrīšanas un personīgās higiēnas līdzekļus.
2.2. Līdzīgais ražojums
(12)
Tika konstatēts, ka ražojumam, ko uz Savienību eksportē no Indijas, Indonēzijas un Malaizijas, un ražojumam, ko ražo un pārdod šo valstu iekšzemes tirgū, un arī ražojumam, ko ražo un Savienībā pārdod Savienības ražotāji, ir vienas un tās pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības, kā arī lietojuma veidi. Tādēļ tie provizoriski uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
(13)
Izmeklēšanas gaitā atsevišķas personas apgalvoja, ka viens no sūdzības iesniedzējiem vienā no ražotnēm izgatavo ražojumu, kurā iekļautas zarotas virknes izomēru molekulas, kas neietilpst ražojuma definīcijā, tāpēc šādus ražojumus nevar uzskatīt par līdzīgiem ražojumiem. Tika provizoriski noteikts, ka šis apgalvojums ir pamatots, tāpēc šā ražotāja dati netika izmantoti kaitējuma analīzē. Jānorāda, ka divi citi uzņēmumi, no kuriem viens sadarbojās izmeklēšanā, tā paša iemesla dēļ tika izslēgti no Savienības ražošanas nozares definīcijas.
3. DEMPINGS
3.1. Indija
3.1.1. Normālā vērtība
(14)
Lai noteiktu normālo vērtību, vispirms katram ražotājam eksportētājam noteica, vai līdzīgā ražojuma pārdevumu kopējais apjoms iekšzemes tirgū neatkarīgiem klientiem bija uzskatāms par reprezentatīvu salīdzinājumā ar kopējo apjomu, kas bija pārdots eksportam uz Savienību. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārdevumus iekšzemes tirgū uzskata par reprezentatīviem, ja kopējais pārdevumu apjoms iekšzemes tirgū ir vismaz 5 % no kopējā attiecīgā ražojuma pārdevumu apjoma, kas pārdots uz Savienību. Tika konstatēts, ka katra ražotāja eksportētāja kopējie līdzīgā ražojuma pārdevumi iekšzemes tirgū bija reprezentatīvi.
(15)
Par katru ražojuma veidu, kuru ražotājs eksportētājs bija pārdevis iekšzemes tirgū un kas bija tieši salīdzināms ar eksportam uz Savienību pārdotā ražojuma veidu, tika noteikts, vai pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir bijis pietiekami reprezentatīvs pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē. Konkrēta ražojuma veida pārdevumu apjomu iekšzemes tirgū uzskatīja par pietiekami reprezentatīvu, ja izmeklēšanas periodā minētā veida ražojumu kopējais attiecīgā ražotāja eksportētāja pārdevumu apjoms neatkarīgiem klientiem iekšzemes tirgū bija vismaz 5 % no tā kopējā uz Savienību eksportētā līdzīgā ražojuma veida pārdevumu apjoma.
(16)
Turklāt atbilstīgi pamatregulas 2. panta 4. punktam tika pārbaudīts, vai katra ražojuma veida pārdevumus iekšzemes tirgū var uzskatīt par tādiem, kas veikti parastajā tirdzniecības apritē. To darīja, nosakot katra eksportētā attiecīgā ražojuma veida rentablo iekšzemes pārdevumu īpatsvaru iekšzemes tirgū, kas IP veikti neatkarīgiem klientiem.
(17)
Ražojuma veidiem, kuriem vairāk nekā 80 % no pārdevumu apjoma iekšzemes tirgū pārsniedza izmaksas un vidējā svērtā pārdevumu cena bija vienāda vai lielāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību ražojuma veidam aprēķināja kā visu attiecīgā veida pārdevumu faktisko iekšzemes cenu vidējo svērto vērtību, neņemot vērā, vai minētie pārdevumi bija rentabli.
(18)
Ja kāda ražojuma veida rentablo pārdevumu apjoms bija mazāks par 80 % vai vienāds ar 80 % no kopējā minētā veida pārdevumu apjoma vai ja minētā veida vidējā svērtā cena bija mazāka par vienības ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, izmantojot faktisko pārdošanas cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā vidējo svērto cenu vienīgi attiecīgā veida rentablajiem pārdevumiem, kas IP veikti iekšzemes tirgū.
3.1.2. Eksporta cena
(19)
Abi ražotāji eksportētāji Indijā attiecīgo ražojumu eksportēja tieši neatkarīgiem klientiem Savienībā. Tādējādi eksporta cenas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu noteica, pamatojoties uz cenām, kuras šie neatkarīgie klienti faktiski maksāja par attiecīgo ražojumu vai kuras tiem bija jāmaksā par to.
3.1.3. Salīdzinājums
(20)
Normālo vērtību un eksporta cenu attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem salīdzināja, pamatojoties uz EXW cenu.
(21)
Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, pienācīgi ņēma vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu, un izdarīja korekcijas. Tādējādi attiecīgos un pamatotos gadījumos tika veiktas korekcijas, ņemot vērā netiešo nodokļu, transporta un apdrošināšanas izmaksu, kravas apstrādes un iekraušanas izmaksu un palīgizmaksu, iepakošanas izmaksu, kredīta izmaksu un komisijas maksu atšķirības.
(22)
Abi ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka, aprēķinot dempinga starpību, nav jāņem vērā pārdevumi izmeklēšanas periodā vienam sūdzības iesniedzējam Savienībā, jo šie pārdevumi tika veikti lielā apjomā un par stingri noteiktām cenām. Tomēr nav juridiska pamatojuma, lai, aprēķinot dempingu, neņemtu vērā attiecīgā ražojuma eksportu. Tāpēc abu ražotāju eksportētāju prasības noraidīja.
(23)
Abi ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka, ņemot vērā to, ka tika konvertēta valūta, vajadzīga korekcija, un argumentēja, ka no 2009. gada novembra Indijas rūpija (INR) pret euro (EUR) ilgstoši bija novērtēta pārāk augstu un tas izkropļoja dempinga aprēķinus. Apgalvojums attiecās uz pārdevumiem EUR, ko veica, sākot no 2010. gada janvāra, un tajā bija prasība aizstāt valūtas konvertēšanas vajadzībām izmantoto tā mēneša valūtas maiņas kursu (konvertējot pārdevumu vērtību INR), kurā tika veikti pārdevumi, ar kursu, kas bija spēkā divus mēnešus iepriekš. Saskaņā ar 2. panta 10. punkta j) apakšpunktu konkrētos apstākļos, ņemot vērā valūtas konvertāciju, piemēro korekciju. Tomēr jāatgādina, ka INR pārvērtēšana notika tikai otrajā IP pusē. Turklāt jāatgādina, ka, izmantojot diezgan pastāvīgu modeli, abi Indijas uzņēmumi bieži palielināja cenas, ko minētajā periodā maksāja galvenie klienti Savienībā, un ka cenas, ko noteica sūdzības iesniedzēji Savienībā, arī pastāvīgi palielinājās otrajā IP pusē. Tāpēc nav skaidru pierādījumu, ka INR pārvērtēšana netika laicīgi atspoguļota cenās, kuras Indijas ražotāji eksportētāji iekasēja no klientiem ES, vai tās pārāk negatīvi ietekmēja dempinga aprēķinus. Tādēļ abu uzņēmumu prasības noraidīja.
3.1.4. Dempinga starpība
(24)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempinga starpības Indijas ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, noteica, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību un vidējo svērto eksporta cenu.
(25)
Pamatojoties uz sūdzībā pieejamo informāciju un to Indijas ražotāju eksportētāju sniegto informāciju, kuri sadarbojās, un ņemot vērā pieejamo statistikas informāciju, konstatēja, ka Indijā nav citu attiecīgā ražojuma ražotāju. Tāpēc valsts mēroga dempinga starpība, kas bija jānosaka Indijai, tika noteikta vienādā līmenī ar augstāko dempinga starpību, kas tika noteikta ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās.
(26)
Uz šā pamata pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šādas.
Uzņēmums
Pagaidu dempinga starpība
Godrej Industries Limited
9,3 %
VVF Limited
4,8 %
Visi pārējie uzņēmumi
9,3 %
3.2. Indonēzija
3.2.1. Normālā vērtība
(27)
Lai noteiktu normālo vērtību, vispirms katram ražotājam eksportētājam noteica, vai līdzīgā ražojuma pārdevumu kopējais apjoms iekšzemes tirgū neatkarīgiem klientiem bija uzskatāms par reprezentatīvu salīdzinājumā ar kopējo apjomu, kas bija pārdots eksportam uz Savienību. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārdevumus iekšzemes tirgū uzskata par reprezentatīviem, ja kopējais pārdevumu apjoms iekšzemes tirgū ir vismaz 5 % no kopējā attiecīgā ražojuma pārdevumu apjoma, kas pārdots uz Savienību. Tika konstatēts, ka katra ražotāja eksportētāja kopējie līdzīgā ražojuma pārdevumi iekšzemes tirgū bija reprezentatīvi.
(28)
Par katru ražojuma veidu, kuru ražotājs eksportētājs bija pārdevis iekšzemes tirgū un kas bija tieši salīdzināms ar eksportam uz Savienību pārdotā ražojuma veidu, tika noteikts, vai pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir bijis pietiekami reprezentatīvs pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē. Konkrēta ražojuma veida pārdevumu apjomu iekšzemes tirgū uzskatīja par pietiekami reprezentatīvu, ja izmeklēšanas periodā minētā veida ražojumu kopējais attiecīgā ražotāja eksportētāja pārdevumu apjoms neatkarīgiem klientiem iekšzemes tirgū bija vismaz 5 % no kopējā uz Savienību eksportētā līdzīgā ražojuma veida pārdevumu apjoma.
(29)
Turklāt atbilstīgi pamatregulas 2. panta 4. punktam tika pārbaudīts, vai katra ražojuma veida pārdevumus iekšzemes tirgū var uzskatīt par tādiem, kas veikti parastajā tirdzniecības apritē. To darīja, nosakot katra eksportētā attiecīgā ražojuma veida rentablo iekšzemes pārdevumu īpatsvaru iekšzemes tirgū, kas IP veikti neatkarīgiem klientiem.
(30)
Ražojuma veidiem, kuriem vairāk nekā 80 % no pārdevumu apjoma iekšzemes tirgū pārsniedza izmaksas un vidējā svērtā pārdevumu cena bija vienāda vai lielāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību ražojuma veidam aprēķināja kā visu attiecīgā veida pārdevumu faktisko iekšzemes cenu vidējo svērto vērtību, neņemot vērā, vai minētie pārdevumi bija rentabli.
(31)
Ja kāda ražojuma veida rentablo pārdevumu apjoms bija mazāks par 80 % vai vienāds ar 80 % no kopējā minētā veida pārdevumu apjoma vai ja minētā veida vidējā svērtā cena bija mazāka par vienības ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, izmantojot faktisko pārdošanas cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā vidējo svērto cenu vienīgi attiecīgā veida rentablajiem pārdevumiem, kas IP veikti iekšzemes tirgū.
(32)
Ja ražotājs eksportētājs nebija veicis konkrētā ražojuma veida iekšzemes pārdevumus, normālo vērtību noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu.
(33)
Aprēķinot normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu un peļņas apmēri saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu pamatojās uz faktiskajiem datiem par parastā tirdzniecības apritē notikušu līdzīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu, ko veicis ražotājs eksportētājs.
3.2.2. Eksporta cena
(34)
Ražotāji eksportētāji veica eksporta pārdevumus uz Savienību tieši neatkarīgiem klientiem vai ar saistītu tirdzniecības uzņēmumu starpniecību Singapūrā un Savienībā.
(35)
Ja eksporta pārdevumi uz Savienību tika veikti tieši neatkarīgiem klientiem Savienībā vai izmantojot saistītus tirdzniecības uzņēmumus Singapūrā, eksporta cenas noteica, pamatojoties uz faktisko samaksāto vai maksājamo cenu par attiecīgo ražojumu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu.
(36)
Ja eksporta pārdevumus uz Savienību veica, izmantojot saistītus tirdzniecības uzņēmumus Savienībā, eksporta cenas noteica, pamatojoties uz pirmajām tālākpārdošanas cenām, kuras šie saistītie pārdevēji noteica neatkarīgajiem klientiem Savienībā, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu.
3.2.3. Salīdzinājums
(37)
Normālo vērtību un eksporta cenu attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem salīdzināja, pamatojoties uz EXW cenu.
(38)
Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, pienācīgi ņēma vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu, un izdarīja korekcijas. Tādējādi attiecīgos un pamatotos gadījumos tika veiktas korekcijas, ņemot vērā netiešo nodokļu, transporta un apdrošināšanas izmaksu, kravas apstrādes un iekraušanas izmaksu un palīgizmaksu, iepakošanas izmaksu, kredīta izmaksu un komisijas maksu atšķirības.
(39)
Viens uzņēmums apgalvoja, ka jāveic korekcija, ņemot vērā fizikālo pazīmju atšķirības, pamatojoties uz to, ka tas uz ES eksportē ražojumu, uz kuru attiecas izmeklēšana, gan šķidrā, gan cietā veidā, savukārt iekšzemes tirgū tas pārdod to tikai cietā veidā, turklāt cenas par ražojumu, uz kuru attiecas izmeklēšana, šķidrā veidā ir mazākas par cietā veida cenām. Tomēr uzņēmums nesniedza datus par šādas korekcijas apjomu. Veicot vienkāršu ražojuma, uz kura attiecas izmeklēšana, cieto un šķidro veidu eksporta cenu salīdzinājumu, nevar noteikt, ka jāveic korekcija, jo jāņem vērā fizikālo īpašību atšķirības. Turklāt uzņēmuma grāmatvedībā nav pienācīgi nošķirtas cieto un šķidro ražojuma veidu izmaksu atšķirības. Tāpēc nebija uzticama pamata, lai aprēķinātu iespējamo korekciju, un prasība bija jānoraida.
(40)
Sūdzības iesniedzēji iesniedza prasību par to, ka enerģijas izmaksas Indonēzijā ir izkropļotas, jo enerģija ir ļoti lēta un tiek subsidēta. Tomēr tie neiesniedza pamatotu informāciju par to, kā šāds iekšzemes un eksporta ražošanā izmantotās enerģijas izmaksu izkropļojums ietekmē dempinga aprēķinus. Tāpēc šo prasību noraidīja.
3.2.4. Dempinga starpība
(41)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempinga starpības Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, noteica, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību un vidējo svērto eksporta cenu.
(42)
Pamatojoties uz sūdzībā pieejamo informāciju un to Indonēzijas ražotāju eksportētāju sniegto informāciju, kuri sadarbojās, un ņemot vērā pieejamo statistikas informāciju, konstatēja, ka Indonēzijā nav citu attiecīgā ražojuma ražotāju. Tāpēc valsts mēroga dempinga starpība, kas bija jānosaka Indonēzijai, tika noteikta vienādā līmenī ar augstāko dempinga starpību, kas tika noteikta ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās.
(43)
Uz šā pamata pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šādas.
Uzņēmums
Pagaidu dempinga starpība
P.T. Ecogreen Oleochemicals
6,3 %
P.T. Musim Mas
7,6 %
Visi pārējie uzņēmumi
7,6 %
3.3. Malaizija
3.3.1. Normālā vērtība
(44)
Lai noteiktu normālo vērtību, vispirms katram ražotājam eksportētājam noteica, vai līdzīgā ražojuma pārdevumu kopējais apjoms iekšzemes tirgū neatkarīgiem klientiem bija uzskatāms par reprezentatīvu salīdzinājumā ar kopējo apjomu, kas bija pārdots eksportam uz Savienību. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārdevumus iekšzemes tirgū uzskata par reprezentatīviem, ja kopējais pārdevumu apjoms iekšzemes tirgū ir vismaz 5 % no kopējā attiecīgā ražojuma pārdevumu apjoma uz Savienību. Attiecībā uz abiem ražotājiem eksportētājiem konstatēja, ka kopējie katra ražotāja eksportētāja līdzīgā ražojuma pārdevumi iekšzemes tirgū bija reprezentatīvi. Konstatēja, ka trešais ražotājs eksportētājs IP neveica neatkarīgus iekšzemes pārdevumus.
(45)
Par katru ražojuma veidu, kuru ražotājs eksportētājs bija pārdevis iekšzemes tirgū un kas bija tieši salīdzināms ar eksportam uz Savienību pārdotā ražojuma veidu, tika noteikts, vai pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir bijis pietiekami reprezentatīvs pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē. Konkrēta ražojuma veida pārdevumu apjomu iekšzemes tirgū uzskatīja par pietiekami reprezentatīvu, ja izmeklēšanas periodā minētā veida ražojumu kopējais attiecīgā ražotāja eksportētāja pārdevumu apjoms neatkarīgiem klientiem iekšzemes tirgū bija vismaz 5 % no kopējā uz Savienību eksportētā līdzīgā ražojuma veida pārdevumu apjoma.
(46)
Turklāt atbilstīgi pamatregulas 2. panta 4. punktam tika pārbaudīts, vai katra ražojuma veida pārdevumus iekšzemes tirgū var uzskatīt par tādiem, kas veikti parastajā tirdzniecības apritē. To darīja, nosakot katra eksportētā attiecīgā ražojuma veida rentablo iekšzemes pārdevumu īpatsvaru iekšzemes tirgū, kas IP veikti neatkarīgiem klientiem.
(47)
Ražojuma veidiem, kuriem vairāk nekā 80 % no pārdevumu apjoma iekšzemes tirgū pārsniedza izmaksas un vidējā svērtā pārdevumu cena bija vienāda vai lielāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību ražojuma veidam aprēķināja kā visu attiecīgā veida pārdevumu faktisko iekšzemes cenu vidējo svērto vērtību, neņemot vērā, vai minētie pārdevumi bija rentabli.
(48)
Ja kāda ražojuma veida rentablo pārdevumu apjoms bija mazāks par 80 % vai vienāds ar 80 % no kopējā minētā veida pārdevumu apjoma vai ja minētā veida vidējā svērtā cena bija mazāka par vienības ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, izmantojot faktisko pārdošanas cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā vidējo svērto cenu vienīgi attiecīgā veida rentablajiem pārdevumiem, kas IP veikti iekšzemes tirgū.
(49)
Ja ražotājs eksportētājs nebija veicis konkrētā ražojuma veida iekšzemes pārdevumus, normālo vērtību noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu.
(50)
Aprēķinot normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu un peļņas apmēri saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu pamatojās uz faktiskajiem datiem par parastā tirdzniecības apritē notikušu līdzīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu, ko veicis ražotājs eksportētājs.
(51)
Attiecībā uz ražotāju eksportētāju, kurš neveica iekšzemes pārdevumus IP, pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un peļņas apmēri saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta a) apakšpunktu pamatojās uz faktisko summu vidējo svērto lielumu, ko noteica abiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem attiecās izmeklēšana, attiecībā uz līdzīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu Malaizijas tirgū.
3.3.2. Eksporta cena
(52)
Ražotāji eksportētāji veica eksporta tirdzniecību uz Savienību tieši neatkarīgiem klientiem vai arī izmantojot saistītus uzņēmumus Savienībā.
(53)
Ja eksporta pārdevumi uz Savienību tika veikti tieši neatkarīgiem klientiem Savienībā, eksporta cenas noteica, pamatojoties uz faktiski samaksāto vai maksājamo cenu par attiecīgo ražojumu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu.
(54)
Ja eksporta pārdevumus uz Savienību veica, izmantojot saistītus uzņēmumus Savienībā, eksporta cenas noteica, pamatojoties uz pirmajām tālākpārdošanas cenām, kuras šie saistītie uzņēmumi noteica neatkarīgiem klientiem Savienībā, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu.
3.3.3. Salīdzinājums
(55)
Normālo vērtību un eksporta cenu attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem salīdzināja, pamatojoties uz EXW cenu.
(56)
Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, pienācīgi ņēma vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu, un izdarīja korekcijas. Tādējādi attiecīgos un pamatotos gadījumos tika veiktas korekcijas, ņemot vērā transporta un apdrošināšanas izmaksas, kravas apstrādes un iekraušanas izmaksas un palīgizmaksas, iepakošanas un kredīta izmaksas.
(57)
Viens Malaizijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka tā saistītais uzņēmums Savienībā faktiski ir ražotāja eksporta departaments. Pamatojoties uz to, uzņēmums apgalvoja, ka būtu jāveic pārlieku lieli atskaitījumi, nosakot EXW cenu, ja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu veiktu pilnu korekciju, ņemot vērā pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un peļņu. Šajā saistībā konstatēja, ka rēķinus izdeva saistītais uzņēmums klientiem Savienībā un maksājumus saņēma saistītais uzņēmums no klientiem Savienībā. Turklāt jānorāda, ka pārdevumi, ko veica saistītais uzņēmums, ietvēra uzcenojumu. Tirgotāja finanšu pārskati liecināja, ka tas sedza normālas pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas, kas radās starp importēšanu un tālākpārdošanu. Tāpēc liekas, ka saistītais uzņēmums veica tipiskas importētāja funkcijas. Pamatojoties uz iepriekš minēto, uzņēmuma prasību noraidīja.
(58)
Sūdzības iesniedzēji attiecībā uz Malaiziju iesniedza tādu pašu prasību par enerģijas izmaksām, kāda minēta 40. apsvērumā par Indonēziju. Arī šo prasību noraidīja to pašu iemeslu dēļ.
3.3.4. Dempinga starpība
(59)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempinga starpības Malaizijas ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, noteica, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību un vidējo svērto eksporta cenu.
(60)
Pamatojoties uz sūdzībā pieejamo informāciju un to Malaizijas ražotāju eksportētāju sniegto informāciju, kuri sadarbojās, un ņemot vērā pieejamo statistikas informāciju, konstatēja, ka Malaizijā nav citu attiecīgā ražojuma ražotāju. Tāpēc valsts mēroga dempinga starpība, kas bija jānosaka Malaizijai, tika noteikta vienādā līmenī ar augstāko dempinga starpību, kas tika noteikta ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās.
(61)
Uz šā pamata pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šādas.
Uzņēmums
Pagaidu dempinga starpība
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd
13,8 %
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd.
5,0 %
Emery Oleochemicals Sdn. Bhd
5,3 %
Visi pārējie uzņēmumi
13,8 %
4. KAITĒJUMS
4.1. Savienības ražošanas nozares un Savienības produkcijas definīcija
(62)
Izmeklēšanas periodā līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja divi zināmi un daži citi ļoti mazi ražotāji. Lai noteiktu Savienības kopējo ražošanas apjomu, izmantoja visu pieejamo informāciju par Savienības ražotājiem, tostarp informāciju, kas sniegta sūdzībā, un datus, kuri savākti no Savienības ražotājiem pirms un pēc izmeklēšanas sākšanas. Pamatojoties uz to, tika lēsts, ka kopējā Savienības produkcija IP bija 400 000 līdz 500 000 tonnu. Savienības ražotāji, kuri ražo visu Savienības produkciju, veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.
(63)
Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka viens no sūdzības iesniedzējiem nav uzskatāms par Savienības ražošanas nozares daļu, jo tā uzņēmums IP importēja attiecīgo ražojumu. Tomēr tika noskaidrots, ka šī uzņēmuma importēto ražojumu īpatsvars no attiecīgajām valstīm IP bija salīdzinoši neliels un tāpēc nebūtisks, salīdzinot ar līdzīgā ražojuma produkcijas apjomu. Turklāt tas lielākoties neimportēja pastāvīgi. Tāpēc var apstiprināt, ka šā uzņēmuma galvenā darbība ir ražojuma, uz kuru attiecas izmeklēšana, ražošana un pārdošana ES un tā galvenās intereses ir Savienības ražotāja intereses. Tādējādi provizoriski tika noteikts, ka šī prasība nav pamatota.
4.2. Patēriņš Savienībā
(64)
Patēriņu noteica, pamatojoties uz kopējo Savienības ražošanas nozares pārdevumu apjomu Savienības tirgū, izmantošanu pašu vajadzībām un kopējo importa apjomu (pēc Eurostat datiem). Veica pienācīgas korekcijas, jo Eurostat datos ir iekļauta informācija par dažiem citiem ražojumiem, nevis tikai par attiecīgo ražojumu. Lai saglabātu konfidencialitāti, informācija sniegta kā indekss (2007 = 100).
Patēriņš Savienībā
2007
2008
2009
IP
tonnas
100
102
97
102
Gada Δ%
2,2 %
-4,8 %
4,6 %
Avots: Eurostat, sūdzībā norādītie dati un atbildes uz anketas jautājumiem
(65)
Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā palielinājās par 2 %. Vispirms no 2007. līdz 2008. gadam patēriņš palielinājās par 2,2 %, tad no 2008. līdz 2009. gadam tas samazinājās par 4,8 %. No 2009. gada līdz IP beigām patēriņš uzlabojās par 4,6 %.
(66)
Ekonomikas lejupslīde veicināja patēriņa samazinājumu no 2008. gada, kad attiecīgā ražojuma lietotāji pieredzēja ražojumu pieprasījuma kritumu. IP sākumā situācija tirgū nedaudz uzlabojās, tāpēc pieprasījums pēc attiecīgā ražojuma palielinājās salīdzinājumā ar 2009. gada pirmo pusi.
4.3. Imports no attiecīgajām valstīm Savienībā
4.3.1. Kumulācija
(67)
Komisija pārbaudīja, vai ietekme, ko izraisījis imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm, jāvērtē kumulatīvi, pamatojoties uz pamatregulas 3. panta 4. punktā noteiktajiem kritērijiem. Šajā pantā noteikts, ka, vienlaicīgi veicot antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz kāda ražojuma importu no divām vai vairākām valstīm, šāda importa ietekmi vērtē kumulatīvi tikai tad, ja konstatē, ka a) dempinga starpība, kas noteikta katras valsts importam, pārsniedz pamatregulas 9. panta 3. punktā definēto minimālo apjomu un katras valsts importa apjoms nav nenozīmīgs, un b) importa ietekmes novērtējums kopumā ir vēlams, ņemot vērā importēto ražojumu savstarpēju konkurenci un importēto ražojumu un līdzīgu Kopienas ražojumu konkurenci.
(68)
Importam no katras attiecīgās valsts tika noteiktas dempinga starpības, kuras pārsniedz pamatregulas 9. panta 3. punktā definēto minimumu, t. i., 2 % no eksporta cenas, un imports no katras attiecīgās valsts pārsniedz pamatregulas 5. panta 7. punktā noteikto robežu - 1 % tirgus daļas.
(69)
Izmeklēšana arī liecināja, ka importēto ražojumu par dempinga cenām savstarpējā konkurence un importēto ražojumu par dempinga cenām un līdzīgu ražojumu konkurence bija līdzīga. Konstatēja, ka vidējās ražojumu importa cenas no visām attiecīgajām valstīm attiecīgajā periodā samazinājās un turpmāk bija vērojama līdzīga tendence. Turklāt ražojumi, uz kuriem attiecās izmeklēšana un ko importēja no attiecīgajām valstīm, bija līdzīgi visos aspektos, savstarpēji aizstājami, un Savienībā tos tirgoja, izmantojot salīdzināmus tirdzniecības kanālus un līdzīgus komercnosacījumus, tādējādi tie konkurēja savā starpā un ar Savienībā izgatavoto ražojumu, uz kuru attiecas izmeklēšana.
(70)
Pamatojoties uz to, provizoriski secināja, ka ir izpildīti visi kumulācijas nosacījumi un, lai analizētu kaitējumu, atbilstoši kopīgi jānovērtē ietekme, ko rada attiecīgo valstu izcelsmes dempinga imports.
4.3.2. Attiecīgo valstu dempinga importa apjoms, cena un tirgus daļa
Imports no attiecīgajām valstīm
2007
2008
2009
IP
tonnas
112 523
177 286
165 386
176 279
Indekss: 2007 = 100
100
158
147
157
Gada Δ%
57,6 %
-6,7 %
6,6 %
Tirgus daļa
2007
2008
2009
IP
Indekss: 2007 = 100
100
154
151
154
Gada Δ%
54,2 %
-2,0 %
1,9 %
Vidējā cena par EUR/tonnu
942
1 017
837
882
Indekss: 2007 = 100
100
108
89
94
Gada Δ%
8 %
-18 %
5 %
Avots: Eurostat dati un atbildes uz anketas jautājumiem
(71)
Importa apjomi no attiecīgajām valstīm attiecīgajā laika posmā palielinājās par 57 %. Lielākais kāpums bija no 2007. līdz 2008. gadam, kad imports pieauga par 58 %. 2009. gadā imports nedaudz samazinājās, bet izmeklēšanas periodā atkal palielinājās līdz 2008. gada līmenim.
(72)
Kopumā importa cenas no attiecīgajām valstīm attiecīgajā periodā samazinājās par 6 %. Attiecīgajā periodā importa vidējās cenas no attiecīgajām valstīm pastāvīgi bija mazākas nekā pārējās pasaules un Savienības ražošanas nozares noteiktās cenas, šādi palielinot attiecīgo valstu tirgus daļu.
(73)
Attiecīgo valstu tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās par 54 %. Būtiskākais palielinājums bija no 2007. līdz 2008. gadam. Imports nedaudz samazinājās ekonomikas krīzes laikā no 2008. līdz 2009. gadam, kad attiecīgo valstu tirgus daļa samazinājās par 2 %, tomēr pēc tam attiecīgā perioda beigās šī tirgus daļa atkal uzlabojās.
4.3.2.1. Cenu samazinājums
(74)
Lai analizētu cenu samazinājumu, Savienības ražošanas nozares ražojumu veida vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem klientiem Savienības tirgū, kas koriģētas atbilstīgi ražotāja cenām, tika salīdzinātas ar attiecīgo valstu importa atbilstīgajām vidējām svērtajām CIF cenām pirmajam neatkarīgajam klientam Savienības tirgū, izdarot atbilstīgas spēkā esošo muitas nodokļu un pēcimporta izmaksu korekcijas. Šādu cenu salīdzinājumu veica darījumiem vienā tirdzniecības līmenī, ņemot vērā atlaides un vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas. Salīdzinājuma rezultāti, kas procentuāli izteikti no Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām izmeklēšanas periodā, parādīja ievērojamas cenu samazinājuma starpības (līdz pat 16 %). Šīs cenu samazinājuma starpības norāda, ka uz attiecīgo valstu importu Savienības tirgū tiek izdarīts cenu spiediens.
(75)
Attiecīgajās valstīs cenu samazinājuma starpības bija šādas.
Valsts
Cenu samazinājuma starpība
Indija
No - 0,5 līdz 16 %
Indonēzija
No - 12,1 līdz - 3,2 %
Malaizija
No - 10,4 līdz 15,1 %
4.4. Ekonomiskais stāvoklis Savienības ražošanas nozarē (3)
4.4.1. Iepriekšējas piezīmes
(76)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, tika novērtēti visi ekonomiskie rādītāji, kas raksturoja Savienības ražošanas nozares stāvokli no 2007. gada līdz IP beigām.
4.4.2. Produkcija, ražošanas jauda un jaudas izmantojums
Savienības ražošanas nozares produkcija
2007
2008
2009
IP
Indekss: 2007 = 100
100
90
77
83
Savienības ražošanas nozares jauda
2007
2008
2009
IP
Indekss: 2007 = 100
100
109
103
98
Jaudas izmantojums
2007
2008
2009
IP
Indekss: 2007 = 100
100
83
75
85
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem
(77)
No 2007. līdz 2009. gadam Savienības produkcija samazinājās par 23 %, pēc tam no 2009. gada līdz IP beigām tā nedaudz palielinājās, tomēr attiecīgajā periodā kopumā samazinājās par 17 %. Jāpiebilst, ka, neraugoties uz patēriņa kritumu Savienībā no 2008. līdz 2009. gadam par aptuveni 5 %, Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms minētajā periodā samazinājās ievērojami vairāk (par 15 %) un to neuzlaboja patēriņa kāpums Savienībā IP.
(78)
Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda attiecīgajā periodā samazinājās par aptuveni 2 %. Pēc kāpuma par aptuveni 9 % 2008. gadā turpmākajos gados jauda kritās un attiecīgajā periodā kopumā tā samazinājās par 2 %.
(79)
Tomēr atbilstoši tam, ka ražošanas apjomi samazinājās, pieejamās ražošanas jaudas izmantojums attiecīgajā periodā samazinājās par 15 %. Lielākais samazinājums bija 2009. gadā vispārējās ekonomikas krīzes laikā, savukārt pēc tam IP bija vērojams neliels uzlabojums.
4.4.3. Pārdevumi un tirgus daļa
(80)
Pārdevumu rādītāji turpmāk tabulā attiecas uz pārdevumu apjomu un vērtību pirmajam neatkarīgajam klientam Savienības tirgū.
Pārdevumu apjoms nesaistītiem klientiem ES
2007
2008
2009
IP
Indekss: 2007 = 100
100
85
79
82
Gada Δ%
-15,4 %
-6,5 %
4,3 %
Pārdevumu vērtība nesaistītiem klientiem ES (euro)
2007
2008
2009
IP
Indekss: 2007 = 100
100
102
85
88
Gada Δ%
1,6 %
-16,6 %
3,9 %
Savienības ražošanas nozares tirgus daļa
2007
2008
2009
IP
Indekss: 2007 = 100
100
88
87
88
Avots: Eurostat dati un atbildes uz anketas jautājumiem
(81)
Pārdevumu apjomi un tirgus daļa no 2007. gada līdz IP samazinājās attiecīgi par 18 % un 12 %. Attiecīgā perioda sākumā no 2007. līdz 2008. gadam Savienības ražošanas nozares pārdevumu apjoms kritās par 15 % un tā zaudēja 12 % no tirgus daļas, lai gan patēriņš Savienībā palielinājās. 2009. gadā patēriņš Savienībā saruka, tāpēc Savienības ražošanas nozares pārdevumu apjoms vēl samazinājās par 6,5 %. Sakarā ar patēriņa kāpumu Savienībā IP Savienības pārdevumi nedaudz palielinājās. Tomēr tirgus daļa bija stabila no 2008. gada līdz IP beigām.
4.4.4. Savienības ražošanas nozares vidējās cenas par vienību
Vienības cena, pārdevumi nesaistītiem klientiem ES
2007
2008
2009
IP
Indekss: 2007 = 100
100
120
107
107
Gada Δ%
20,1 %
-10,8 %
-0,4 %
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem
(82)
No 2007. līdz 2008. gadam par 20 % palielinājās cenas. Jānorāda, ka ražotāji eksportētāji arī pacēla cenas šajā periodā, lai gan daudz mazākā apmērā nekā Savienības ražošanas nozare.
(83)
Savienības ražošanas nozarei 2009. gadā bija jāsamazina cenas, lai reaģētu uz lielāku importa ieplūdi no attiecīgajām valstīm. 2008. gadā imports no šīm valstīm pieauga par 57 % un tā cenas bija ievērojami mazākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Tomēr Savienības ražošanas nozare nevarēja samazināt cenas līdz ražotāju eksportētāju cenu līmenim.
(84)
IP Savienības ražošanas nozare saglabāja 2009. gada cenu līmeni, tāpēc attiecīgajā periodā cenas kopumā kāpa par 7 %.
4.4.5. Krājumi
(85)
Savienības ražošanas nozares krājumi attiecīgajā periodā samazinājās par 33 %. No 2008. gada līdz IP Savienības krājumi samazinājās par 51 %.
Savienības ražošanas nozares noslēguma krājumi
2007
2008
2009
IP
Indekss: 2007 = 100
100
128
86
67
Gada Δ%
27,7 %
-33,0 %
-21,1 %
Krājumi attiecībā pret produkciju
5,0 %
7,1 %
5,6 %
4,1 %
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem
4.4.6. Nodarbinātība, algas un ražīgums
Savienības ražošanas nozares nodarbinātība
2007
2008
2009
IP
Kopējais to darbinieku skaits, kuri ražoja attiecīgo ražojumu (ar atbildes nesniegušajiem ražotājiem)
Indekss: 2007 = 100
100
97
91
87
Darbinieka vidējā alga (EUR)
Indekss: 2007 = 100
100
102
101
106
Darba ražīgums (vienība/darbinieks)
Indekss: 2007 = 100
100
93
85
96
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem
(86)
Savienības ražošanas nozares apjoma samazināšanas pasākumu dēļ attiecīgajā periodā tika atbilstīgi samazināts darbinieku skaits - par 13 %. Darbaspēka izmaksas par darbinieku attiecīgajā periodā nedaudz palielinājās - par 6 %. To uzskata par dabisku kāpumu, un tas ir mazāks par inflācijas likmi attiecīgajā periodā.
4.4.7. Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu
ES pārdevumu rentabilitāte nesaistītiem klientiem
2007
2008
2009
IP
% neto zaudējumi/apgrozījums
Indekss: 2007 = 100
100
76
408
236
Negatīva naudas plūsma Savienības ražošanas nozarē (EUR)
Indekss: 2007 = 100
100
- 249
1 178
439
Naudas plūsma % no ES pārdevumiem nesaistītiem klientiem
-1,3 %
3,7 %
-24,5 %
-7,9 %
Indekss: 2007 = 100
100
- 285
1 899
609
Savienības ražošanas nozares ieguldījumi (EUR)
Indekss: 2007 = 100
100
56
68
65
Gada Δ%
-43,8 %
20,6 %
-4,2 %
Negatīvs ienākums no ieguldījumiem Savienības ražošanas nozarē
Indekss: 2007 = 100
100
136
510
320
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem
(87)
Savienības ražošanas nozares rentabilitāti noteica, tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas (šajā gadījumā zaudējumus) no līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoma izsakot procentos no šo pārdevumu apgrozījuma. Konstatēja, ka Savienības ražošanas nozares rentabilitāte ir bijusi negatīva kopš attiecīgā perioda sākuma 2007. gadā un attiecīgā perioda laikā zaudējumi ievērojami palielinājušies. Pēc zaudējumu samazināšanās 2008. gadā tie atkal palielinājās 2009. gadā, kad iestājās vispārējā ekonomikas krīze. IP notika ekonomikas atveseļošanās, un tā ļāva Savienības ražošanas nozarei samazināt zaudējumus attiecībā uz apgrozījumu, tomēr pozitīvu peļņas līmeni tā joprojām nespēja sasniegt.
(88)
Naudas plūsmas attīstība, proti, ražošanas nozares spēja pašfinansēt savu darbību, lielā mērā atspoguļo rentabilitātes tendenci. 2007. gadā bija negatīva naudas plūsma, un attiecīgajā periodā bija vērojams nozīmīgs naudas plūsmas samazinājums. Līdzīgus secinājumus var izdarīt par ienākumu no ieguldījumiem, kam bija vērojama līdzīga negatīva tendence, ņemot vērā Savienības ražošanas nozares negatīvos rezultātus attiecīgajā periodā.
(89)
Ņemot vērā iepriekš minēto, Savienības ražošanas nozares spēja ieguldīt līdzekļus tika ierobežota, jo attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās naudas plūsma. Rezultātā attiecīgajā periodā ieguldījumi samazinājās aptuveni par 35 %.
4.4.8. Izaugsme
(90)
Attiecīgajā periodā Savienībā saglabājās diezgan stabils patēriņš. Tomēr Savienības ražošanas nozares pārdevumu apjomi un tirgus daļa šajā periodā samazinājās attiecīgi par 18 % un 12 %.
4.4.9. Dempinga starpības lielums
(91)
Ņemot vērā attiecīgo valstu importa par dempinga cenām apjomu, tirgus daļu un cenas, faktiskās dempinga starpības ietekmi uz Savienības ražošanas nozari nevar uzskatīt par nenozīmīgu.
4.5. Secinājums par kaitējumu
(92)
Izmeklēšana liecināja, ka lielākā daļa kaitējuma rādītāju, piemēram, produkcija (- 17 %), jaudas izmantošana (- 13 %), pārdevumu apjoms (- 18 %), tirgus daļa (- 12 %) un nodarbinātība (- 14 %), attiecīgajā periodā ir pasliktinājušies. Turklāt ievērojami skarti bija tie kaitējuma rādītāji, kas saistīti ar Savienības ražošanas nozares finanšu darbību, piemēram, tā ir naudas plūsma un rentabilitāte. Tas nozīmē, ka īpaši IP laikā tika negatīvi ietekmēta Savienības ražošanas nozares spēja piesaistīt kapitālu.
(93)
Ņemot vērā iepriekš minēto, secināja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.
5. CĒLOŅSAKARĪBA
5.1. Ievads
(94)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu pārbaudīja, vai attiecīgo valstu izcelsmes attiecīgā ražojuma imports par dempinga cenām ir radījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei tādā pakāpē, ka to var uzskatīt par būtisku. Lai uz importu par dempinga cenām neattiecinātu tādu faktoru izraisītu iespējamu kaitējumu, kas nav saistīti ar importu par dempinga cenām, tomēr Savienības ražošanas nozarei vienlaikus var nodarīt kaitējumu, izvērtēja arī citus zināmos faktorus.
5.2. Importa par dempinga cenām radītā ietekme
(95)
Izmeklēšana liecināja, ka attiecīgajā periodā saglabājās diezgan stabils Savienības patēriņš, savukārt imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm palielinājās par 57 %.
(96)
Imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm radīja spiedienu uz Savienības ražošanas nozari, īpaši 2008. gadā, kad šis imports pieauga par 58 %. Šajā gadā, kā liecina Eurostat dati, attiecīgo valstu cenas bija ievērojami mazākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Tādēļ Savienības ražošanas nozare zaudēja tirgus daļu par aptuveni 12 %, savukārt attiecīgās valstis palielināja tirgus daļu par 54 %.
(97)
Lai reaģētu uz spiedienu, Savienības ražošanas nozare 2009. gadā samazināja cenas. Lai gan attiecīgo valstu importa apjoms samazinājās (- 6,7 %) atbilstoši ekonomikas lejupslīdei un ES tirgus sarukumam, importa cena samazinājās vairāk par Savienības ražošanas nozares cenu, tāpēc Savienības ražošanas nozare nespēja atgūt zaudēto tirgus daļu.
(98)
IP savienības ražošanas nozarei bija vēl vairāk jāsamazina cenas, tomēr attiecīgo valstu cenu samazinājums, pamatojoties uz pārbaudītiem eksporta datiem, joprojām bija 3 %. Savienības ražošanas nozares pārdevumi nedaudz palielinājās apjoma (+ 4,3 %) un vērtības (+ 3,9 %) ziņā, tomēr, lai gan samazinājās cenu atšķirība ar attiecīgo valstu importa cenu, Savienības ražošanas nozare nevarēja uzlabot situāciju un gūt labumu, pateicoties patēriņa pieaugumam, tāpēc tā saglabāja nemainīgu tirgus daļu. Tostarp IP vēl vairāk pieauga attiecīgo valstu importa apjoms (6,6 %) un palielinājās tā tirgus daļa (2 %).
5.3. Citu faktoru ietekme
(99)
Citi faktori, kurus pārbaudīja saistībā ar cēloņsakarību, bija imports no citām valstīm, Savienības ražošanas nozares eksporta rezultāti un ekonomikas krīzes ietekme.
5.3.1. Imports no citām valstīm (pārējā pasaule - PP)
PP importa apjoms (Eurostat)
2007
2008
2009
IP
tonnas
32 874
31 446
38 295
30 495
Indekss: 2007 = 100
100
96
116
93
Gada Δ%
-4,3 %
21,8 %
-20,4 %
PP tirgus daļa
2007
2008
2009
IP
Indekss: 2007 = 100
100
94
120
91
Gada Δ%
-6,4 %
27,9 %
-23,9 %
PP vidējā cena par EUR/tonnu (Eurostat)
1 217
1 358
1 129
1 122
Indekss: 2007 = 100
100
112
93
92
Gada Δ%
12 %
-17 %
-1 %
Avots: Eurostat dati
(100)
Pamatojoties uz Eurostat datiem, attiecīgajā periodā par 7 % samazinājās tā ražojuma importa apjoms Savienībā, uz kuru attiecās izmeklēšana un kura izcelsme bija trešajās valstīs, uz kurām neattiecās šī izmeklēšana. Attiecīgā šo valstu tirgus daļa arī samazinājās par 9 %.
(101)
Šā importa vidējās cenas bija augstākas par ražotāju eksportētāju vidējām cenām attiecīgajās valstīs un augstākas par Savienības ražošanas nozares minētajām cenām.
(102)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, provizoriski secināja, ka imports no šīm trešām valstīm neveicināja Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.
5.3.2. Savienības ražošanas nozares eksporta rezultāti
Eksporta pārdevumu apjoms nesaistītiem klientiem
2007
2008
2009
IP
Indekss: 2007 = 100
100
38
52
45
Gada Δ%
-62,4 %
38,0 %
-14,0 %
Eksporta pārdevumu vērtība nesaistītiem klientiem
2007
2008
2009
IP
Indekss: 2007 = 100
100
78
74
76
Gada Δ%
-21,6 %
-5,9 %
3,5 %
Vienības cena, eksporta pārdevumi nesaistītiem klientiem
2007
2008
2009
IP
Indekss: 2007 = 100
100
208
142
171
Gada Δ%
108,4 %
-31,9 %
20,3 %
(103)
Savienības ražošanas nozares eksporta pārdevumu apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 55 %. Tomēr šo kritumu daļēji kompensēja tas, ka šajā periodā vidējā vienības pārdošanas cena palielinājās par 71 %, šādi ierobežojot eksporta pārdevumu vērtības kritumu līdz 24 %. Tas situācijā, kad eksporta pārdevumi veidoja tikai 5 % no kopējiem pārdevumiem IP, ļāva izdarīt provizorisku secinājumu, ka eksporta rezultāti nav faktors, kas izjauc cēloņsakarību starp Savienības ražošanas nozarei radīto kaitējumu un attiecīgo valstu importu.
5.3.3. Ekonomikas krīzes ietekme
(104)
Ekonomikas krīze veicināja Savienības patēriņa kritumu un radīja cenu spiedienu. Pēc ražojuma, uz kuru attiecās izmeklēšana, bija neliels pieprasījums, tāpēc Savienības ražošanas nozare samazināja ražošanu, un pieprasījuma kritums daļēji ietekmēja cenu kritumu.
(105)
Normālos ekonomikas apstākļos un ja nebūtu spēcīga spiediena uz cenām un lielāka importa apjoma par dempinga cenām, Savienības ražošanas nozarei būtu bijušas dažas grūtības, pārvarot patēriņa kritumu un fiksēto vienības izmaksu kāpumu samazinātās jaudas izmantošanas dēļ no 2007. gadam līdz IP. Tomēr imports par dempinga cenām pastiprināja ekonomikas lejupslīdes ietekmi un neļāva pārdot par cenu, kas sedz ražošanas izmaksas.
(106)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, šķiet, ka pieprasījuma kritums Savienībā saistībā ar ekonomikas krīzi veicināja Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Tomēr uzskata, ka tas neatspēko cēloņsakarību, kas noteikta attiecībā uz attiecīgo valstu importu par zemām dempinga cenām.
5.4. Secinājums par cēloņsakarību
(107)
Iepriekš minētā analīze parādīja, ka attiecīgo valstu izcelsmes importa par zemām dempinga cenām apjoms un tirgus daļa attiecīgajā periodā būtiski pieauga. Turklāt konstatēja, ka šo importu veica par dempinga cenām, kas bija mazākas par cenām, ko Savienības ražošanas nozare noteikusi līdzīgiem ražojuma veidiem Savienības tirgū.
(108)
Attiecīgo valstu importa par zemām dempinga cenām apjoma un tirgus daļas palielinājums sakrita ar vispārējo un pastāvīgo patēriņa samazināšanos Savienībā attiecīgajā periodā un arī ar Savienības ražošanas nozares tirgus daļas samazināšanās tendenci tajā pašā periodā. Turklāt no 2008. gada vispārējās ekonomikas lejupslīdes un Savienības patēriņa krituma apstākļos attiecīgo valstu eksportētājiem izdevās saglabāt tirgus daļu, samazinot cenas, kuras joprojām bija zemākas par Savienības cenu. Vienlaikus novēroja turpmāku Savienības tirgus daļas un tās ekonomiskā stāvokļa galveno rādītāju pasliktināšanās tendenci. Patiešām, attiecīgajā periodā palielinājās Indijas, Indonēzijas un Malaizijas importa apjoms par dempinga cenām, kas pastāvīgi bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, tādēļ kritās Savienības ražošanas nozares rentabilitāte, un tas IP nodarīja lielus zaudējumus.
(109)
Izvērtējot citus zināmos faktorus, kas būtu varējuši nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, konstatēja, ka neviens no tiem nav varējis atspēkot cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
(110)
Pamatojoties uz iepriekš minēto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi noteikta un nodalīta no kaitējumu radošās ietekmes, ko izraisīja imports par dempinga cenām, provizoriski secināja, ka imports par dempinga cenām no Indijas, Indonēzijas un Malaizijas ir radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē.
6. SAVIENĪBAS INTERESES
6.1. Ievada piezīme
(111)
Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz provizorisko secinājumu par kaitējumu radošo dempingu, pastāv pārliecinoši iemesli, lai secinātu, ka šajā konkrētajā gadījumā antidempinga pagaidu pasākumu pieņemšana nav Savienības interesēs. Analizējot Savienības intereses, ņēma vērā visas attiecīgās dažādās intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, attiecīgā ražojuma importētāju un lietotāju intereses.
6.2. Eiropas Savienības ražošanas nozare
(112)
Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums, ko radījis imports par dempinga cenām no Indijas, Indonēzijas un Malaizijas. Jāatgādina, ka lielākā daļa kaitējuma rādītāju attiecīgajā periodā attīstījās negatīvi. Nopietni skarti bija tādi kaitējuma rādītāji, kas saistīti ar Savienības ražošanas nozares finanšu darbību, piemēram, naudas plūsma, rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem. Ja netiks veikti nekādi pasākumi, ļoti iespējama ir tālāka Savienības ražošanas nozares ekonomiskās situācijas pasliktināšanās.
(113)
Paredzams, ka pagaidu antidempinga maksājumu noteikšana atjaunos reālus tirdzniecības apstākļus Savienības tirgū un ļaus Savienības ražošanas nozarei pielāgot ražojuma, uz kuru attiecas izmeklēšana, cenu atbilstīgi dažādo sastāvdaļu izmaksām un tirgus apstākļiem. Gaidāms, ka pagaidu pasākumu piemērošana dos iespēju Savienības ražošanas nozarei atgūt vismaz daļu no attiecīgajā periodā zaudētās tirgus daļas, kam būs papildu pozitīva ietekme uz tās finanšu situāciju un rentabilitāti.
(114)
Tāpēc secināja, ka pagaidu antidempinga pasākumu piemērošana Indijas, Indonēzijas un Malaizijas izcelsmes ražojuma, uz kuru attiecas izmeklēšana, importam ir Savienības ražošanas nozares interesēs.
6.3. Importētāji
(115)
Anketas nosūtīja 21 importētājam Savienībā. Izmeklēšanā sadarbojās tikai divi importētāji Apvienotajā Karalistē, kuru imports IP kopā bija 0,3 % no kopējā attiecīgo valstu importa apjoma. Tikai lielāko importētāju apmeklēja uz vietas. Tomēr šis importētājs neļāva ieskatīties grāmatvedībā, tāpēc attiecīgo informāciju nevarēja pārbaudīt. Tomēr bija skaidrs, ka, nosakot antidempinga pasākumus, šim uzņēmumam rastos lielākas izmaksas, tomēr nerastos ļoti nopietnas darbības problēmas, pat ja tas sadarbotos ar tiem pašiem klientiem vai vajadzības gadījumā mainītu uzņēmējdarbības jomu.
(116)
Pamatojoties uz pieejamo informāciju, secināja, ka, pieņemot pagaidu antidempinga pasākumus, tiktu negatīvi ietekmēts iepriekš minētais importētājs, tomēr šim importētājam būtu jāspēj vismaz daļu no izmaksu palielinājuma attiecināt uz saviem klientiem un/vai izvēlēties citus piegādes avotus. Tāpēc, piemērojot pagaidu pasākumus, nerastos būtiska nelabvēlīga ietekme uz importētājiem.
6.4. Lietotāji
(117)
Ražojuma, uz kuru attiecas izmeklēšana, lietotāji ir izrādījuši lielu interesi par šo lietu. No 97 uzaicinātajiem lietotājiem 21 lietotājs sadarbojās izmeklēšanā. Lietotāji, kuri sadarbojās, pārstāvēja aptuveni 25 % no attiecīgā ražojuma importa Savienībā IP. Šie uzņēmumi atrodas visā Savienībā un darbojas jomās, kas saistītas ar ķermeņa kopšanu, mājas un rūpnieciskajiem tīrīšanas līdzekļiem.
(118)
No 21 uzņēmuma apmeklēja piecus uzņēmumus, kas izmeklēšanas periodā pārstāvēja 18 % no tā attiecīgo valstu ražojuma kopējā ES importa, uz kuru attiecas izmeklēšana. Pamatojoties uz pārbaudīto informāciju, šķiet, ka ražojuma, uz kuru attiecas izmeklēšana, daļa šo uzņēmumu ražošanas struktūru izmaksās ir būtiska, proti, no 10 % līdz 20 % atkarībā no gala ražojuma.
(119)
Trijos no apmeklētajiem pieciem uzņēmumiem aptuveni 15 % no kopējo darbinieku skaita strādā jomās, kurās izmanto attiecīgo ražojumu; vienā uzņēmumā šī darbinieku procentuālā daļa ir aptuveni 70 %, savukārt par citiem uzņēmumiem nevarēja iegūt šādu informāciju, jo uzņēmumu struktūra bija sarežģīta un to ražojumi bija dažādi.
(120)
Izmeklēšanas periodā vidējais tās uzņēmējdarbības nozares īpatsvars no kopējās uzņēmējdarbības, kurā izmantoja ražojumu, uz kuru attiecās izmeklēšana, apmeklētajos uzņēmumos bija apmēram 22 %, savukārt vidējā peļņa šajā nozarē bija aptuveni 6 %. Pamatojoties uz to un ņemot vērā ierosināto pasākumu salīdzinoši nelielo līmeni, lēsa, ka, piemērojot pagaidu antidempinga maksājumus importam no attiecīgajām valstīm, to ietekme būs diezgan maza. Daži lietotāji argumentēja, ka antidempinga pasākumu noteikšana radītu problēmas ar ražojuma, uz kuru attiecās izmeklēšana, pieejamību Savienībā, jo ir tikai divi nozīmīgi Savienības ražotāji un pieprasījums pēc šā ražojuma aizvien palielinās. Tomēr jāatgādina, ka salīdzinoši nelielais ierosināto pasākumu līmenis neliegs importēt ražojumu, uz kuru attiecas izmeklēšana, no attiecīgajām valstīm. Turklāt abi Savienības ražotāji attiecīgajā periodā neražoja ar pilnu jaudu. Bez tam imports vienmēr ir iespējams no citām trešām valstīm, uz kurām neattiecas pasākumi. Tāpēc šo iebildumu noraidīja.
(121)
Ņemot vērā iepriekš minēto, pat ja daļu lietotāju negatīvi ietekmētu pasākumu piemērošana importam no attiecīgajām valstīm, kopumā ietekme, šķiet, būs neliela. Tāpēc provizoriski secināja, ka, pamatojoties uz pieejamo informāciju, antidempinga pasākumi pret attiecīgo valstu ražojuma, uz kuru attiecas izmeklēšana, importu būtiski negatīvi neietekmētu attiecīgā ražojuma lietotājus.
6.5. Secinājums par Savienības interesēm
(122)
Ņemot vērā iepriekš minēto, provizoriski secināja, ka kopumā, pamatojoties uz pieejamo informāciju par Savienības interesēm, nav pārliecinošu iemeslu, lai attiecīgo valstu ražojuma, uz kuru attiecas izmeklēšana, importam nenoteiktu pagaidu pasākumus.
7. PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
(123)
Ņemot vērā secinājumus, kas gūti attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, jānosaka pagaidu antidempinga pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu, ko imports par dempinga cenām rada Savienības ražošanas nozarei.
7.1. Kaitējuma novēršanas līmenis
(124)
Šo pasākumu līmeņa noteikšanai ir ņemta vērā konstatētā dempinga starpība un maksājuma apmērs, kas vajadzīgs Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma novēršanai.
(125)
Aprēķinot kaitējumu nodarošā dempinga ietekmes novēršanai nepieciešamo maksājuma summu, uzskatīja, ka pasākumiem jābūt tādiem, kas ļautu Savienības ražošanas nozarei segt ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, kādu šāda veida ražošanas nozarei šajā nozarē pamatoti iespējams gūt līdzīgā ražojuma pārdošanā Savienībā normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nav importa par dempinga cenām.
(126)
Tāpēc kaitējuma novēršanas līmeni aprēķināja, izmantojot importa par dempinga cenām vidējo cenu salīdzinājumu ar Savienības ražošanas nozares mērķa cenu. Mērķa cena tika noteikta, aprēķinot Savienības ražošanas nozares izmaksas sedzošu pārdošanas cenu (jo tai bija zaudējumi IP) un pieskaitot šai pārdošanas cenai mērķa peļņas normu. Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka 15 % ir pienācīga mērķa peļņas norma, bet tā nevarēja to pamatot. Tāpēc mērķa peļņa norma tika provizoriski noteikta 7,7 % apmērā, kas atbilst pēdējai peļņas normai, ko guva viens no sūdzības iesniedzējiem pēdējā gadā pirms attiecīgā perioda, kurā tika gūta peļņa.
(127)
Vidējā cenu samazinājuma norma tika noteikta 24,2 % Indijai, 9,1 % Indonēzijai un 25,7 % Malaizijai.
7.2. Pagaidu pasākumi
(128)
Ņemot vērā visu iepriekš minēto un saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu uzskatāms, ka Indijas, Indonēzijas un Malaizijas izcelsmes attiecīgā ražojuma importam jāpiemēro pagaidu antidempinga maksājums, kura apmērs jānosaka dempinga vai kaitējuma novēršanas līmeņa apmērā un saskaņā ar noteikumu par mazāko maksājumu. Izņemot vienu gadījumu, visos pārējos gadījumos pagaidu antidempinga maksājuma likmes pamatojas uz dempinga starpību.
(129)
Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto, ierosināto pagaidu antidempinga maksājumu likmes, kas izteiktas kā CIF cenas pie Savienības robežas pirms muitas nodokļa nomaksas, ir šādas.
Valsts
Uzņēmums
Pagaidu antidempinga maksājums %
Indija
VVF Limited
4,8
Visi pārējie uzņēmumi
9,3
Indonēzija
P.T. Ecogreen Oleochemicals
6,3
P.T. Musim Mas
4,3
Visi pārējie uzņēmumi
7,6
Malaizija
KL-Kepong Oleomas (KLK)
5,0
Emery
5,3
Visi pārējie uzņēmumi
13,8
(130)
Atsevišķiem uzņēmumiem noteiktās antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, noteica, pamatojoties uz pašreizējās izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Tādējādi šīs maksājuma likmes (atšķirībā no valsts mēroga maksājuma, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) jāpiemēro vienīgi to ražojumu importam, kuru izcelsme ir attiecīgajās valstīs un kurus ir ražojuši minētie uzņēmumi un tādējādi konkrētās minētās juridiskās personas. Minētās likmes nevar piemērot importētajiem ražojumiem, ko ražojis cits uzņēmums, kura nosaukums un adrese nav norādīta šīs regulas rezolutīvajā daļā, tostarp uzņēmumi, kas saistīti ar norādītajiem uzņēmumiem, un uz tiem attiecina “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājuma likmi.
(131)
Jebkurš prasījums piemērot šiem atsevišķajiem uzņēmumiem noteiktās antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības vienību izveidošanas) tūlīt jāadresē Komisijai (4), pievienojot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un eksportam, piemēram, saistībā ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām pārmaiņām ražošanas un tirdzniecības vienībās. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro atsevišķās maksājuma likmes.
(132)
Lai pienācīgi piemērotu antidempinga maksājumu, atlikušais maksājums jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri izmeklēšanas periodā ražojumu neeksportēja uz Savienību.
(133)
Pienācīgas pārvaldības labad jānosaka periods, kurā ieinteresētās personas, kas pieteikušās paziņojumā par procedūras sākšanu norādītajā termiņā, var rakstveidā paust savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Turklāt jānorāda, ka šīs regulas vajadzībām izdarītie secinājumi par maksājumu uzlikšanu ir provizoriski un ka galīgo pasākumu noteikšanas vajadzībām tos var izskatīt atkārtoti,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo nosaka pagaidu antidempinga maksājumu par importu, kurā ietilpst tādi piesātinātie alifātiskie spirti ar oglekļa atomu virknes garumu C8, C10, C12, C14, C16 vai C18 (neietverot zarotas virknes izomērus), ietverot atsevišķus vienvērtīgos piesātinātos alifātiskos spirtus (ko dēvē arī par “tīrām frakcijām”) un maisījumus, kuros pārsvarā oglekļa atomu virknes garums ir kombinācijās C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (parasti iedala C8-C10 kategorijā), maisījumus, kuros pārsvarā oglekļa atomu virknes garums ir kombinācijās C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (parasti iedala C12-C14 kategorijā), un maisījumus, kuros pārsvarā oglekļa atomu virknes garums ir kombinācijā C16-C18, ar izcelsmi Indijā, Indonēzijā un Malaizijā, ko patlaban klasificē ar KN kodiem ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 un ex 3823 70 00 (Taric kodi 2905168510, 2905190060, 3823700011 un 3823700091).
2. Pagaidu antidempinga maksājuma likme, kas jāpiemēro neto cenai, kurā ietverta piegāde līdz Savienības robežai, pirms nodokļu samaksas attiecībā uz 1. punktā minētajiem ražojumiem, kurus ražo turpmāk minētie uzņēmumi, ir šāda.
Valsts
Uzņēmums
Pagaidu antidempinga maksājums %
Taric papildkods
Indija
VVF Limited, Sion (East), Mumbai
4,8
B110
Visi pārējie uzņēmumi
9,3
B999
Indonēzija
PT. Ecogreen Oleochemicals, Kabil, Batam
6,3
B111
P.T. Musim Mas, Tanjung Mulia, Medan, Sumatera Utara
4,3
B112
Visi pārējie uzņēmumi
7,6
B999
Malaizija
KL-Kepong Oleomas Sdn Bhd, Petaling Jaya, Selangor Darul Ehsan
5,0
B113
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd., Kuala Langat, Selangor
5,3
B114
Visi pārējie uzņēmumi
13,8
B999
3. Par 1. punktā norādītā ražojuma laišanu brīvā apgrozībā Savienībā maksā drošības naudu, kas ir vienāda ar pagaidu maksājuma summu.
4. Piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem, ja nav noteikts citādi.
2. pants
Neskarot Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 20. pantu, ieinteresētās personas viena mēneša laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas var pieprasīt, lai tām darītu zināmus būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula, kā arī tās var rakstveidā paziņot savu viedokli un lūgt mutvārdu uzklausīšanu Komisijā.
Atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 21. panta 4. punktam attiecīgās personas viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var sniegt piezīmes par šīs regulas piemērošanu.
3. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2011. gada 10. maijā