ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 283/2010/EU
ze dne 25. března 2010,
kterým se zřizuje evropský nástroj mikrofinancování Progress pro oblast zaměstnanosti a sociálního začleňování
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 175 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Komise přijala dne 7. dubna 2000 sdělení nazvané „Místní opatření pro zaměstnanost: lokální rozměr evropské strategie zaměstnanosti“.
(2)
Sdělení Komise ze dne 13. listopadu 2007 nazvané „Evropská iniciativa pro rozvoj mikroúvěru na podporu růstu a zaměstnanosti“ určilo čtyři prioritní oblasti činnosti: zlepšení právního a institucionálního prostředí v členských státech, změna prostředí ve prospěch zaměstnanosti a podnikání, podpora rozšiřování osvědčených postupů a poskytnutí dalšího finančního kapitálu institucím mikrofinancování. Jako první krok v rámci provádění této agendy Komise a Evropská investiční banka (EIB) vytvořily v roce 2008 iniciativu Jasmine (Společná akce na podporu mikrofinančních institucí v Evropě), která zajišťuje poskytování instruktáží nebankovním mikroúvěrovým finančním institucím a finanční zdroje v celkové výši 20 milionů EUR ze strany EIB.
(3)
Sdělení Komise ze dne 24. května 2006 nazvané „Podpora slušné práce pro všechny - Příspěvek Unie k provádění agendy slušné práce ve světě“ i usnesení Evropského parlamentu ze dne 23. května 2007 o podpoře slušné práce pro všechny (4) zdůraznily význam podpory slušné práce pro všechny.
(4)
Prohlášení vedoucích představitelů navazující na summit G-20 pořádaný ve dnech 24. a 25. září 2009 v Pittsburghu obsahovalo závazek zlepšení přístupu chudých k finančním službám, například prostřednictvím mikrofinancování. Vedoucí představitelé se také zavázali zřídit mezinárodní skupinu odborníků na začleňování, která bude zjišťovat zkušenosti nabyté v souvislosti s inovačními přístupy k poskytování finančních služeb chudým, bude podporovat úspěšné regulativní a politické přístupy a vypracuje normy v oblastech přístupu k financování, finanční gramotnosti a ochrany spotřebitele.
(5)
Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 24. března 2009 s doporučeními Komisi ve věci Evropské iniciativy pro rozvoj mikroúvěru na podporu růstu a zaměstnanosti vyzval Komisi, aby zintenzívnila své úsilí o rozvoj mikroúvěrů na podporu růstu a zaměstnanosti. Kromě toho Evropský parlament schválil dodatečnou podporu ve výši 4 milionů EUR na pilotní akce, které se mají provádět v rámci iniciativy Jasmine. Evropský parlament rovněž Komisi vyzval, aby spolufinancovala projekty pro mikroúvěry zejména pro znevýhodněné cílové skupiny.
(6)
Je třeba zintenzívnit současné úsilí Unie a členských států ve snaze zvýšit přístup k mikrofinancování a jeho dostupnost v dostatečném měřítku a v přiměřené lhůtě, a uspokojit tak vysokou poptávku těch, kteří je v tomto období krize potřebují nejvíce, tj. osoby, které ztratily zaměstnání nebo jsou ohroženy ztrátou zaměstnání, nebo osoby, pro něž je obtížné vstoupit nebo se vrátit na trh práce a osoby ohrožené sociálním vyloučením nebo znevýhodněné osoby, které jsou v nevýhodné pozici z hlediska vstupu na tradiční úvěrový trh a které chtějí založit nebo dále rozvíjet vlastní mikropodniky, včetně samostatné výdělečné činnosti a současně aktivně podporovat rovné příležitosti žen a mužů.
(7)
Komise ve svém sdělení nazvaném „Společný závazek v oblasti zaměstnanosti“ ze dne 3. června 2009 zdůraznila potřebu dát novou šanci nezaměstnaným a umožnit podnikání některým z nejvíce znevýhodněných skupin v Evropě, pro něž je přístup na tradiční úvěrový trh obtížný. Kromě stávajících nástrojů je třeba přijmout specifické kroky k dalšímu posílení hospodářské a sociální soudržnosti tím, že se podpoří činnosti prováděné EIB a Evropským investičním fondem (EIF) a dalšími mezinárodními finančními institucemi, aniž jsou dotčeny činnosti členských států. Komise proto oznámila návrh nového nástroje mikrofinancování pro celou EU (dále jen „nástroj mikrofinancování“) s cílem prohloubit dosah mikrofinancování na obzvláště ohrožené skupiny a dále podpořit rozvoj podnikání, sociální ekonomiky a mikropodniků. Aby byl nástroj mikrofinancování účinný, měl dlouhodobý dopad, aby se dostal k potenciálním příjemcům a sloužil jako aktivní prvek hospodářské politiky a politiky místního rozvoje, mohou členské státy zřídit na vnitrostátní úrovni kontaktní místo, které bude propagovat, koordinovat, vyhodnocovat a monitorovat veškerá opatření prováděná v rámci nástroje mikrofinancování na příslušných územích členských států.
(8)
Rostoucí objem mikrofinancování poskytovaného znevýhodněným osobám, které jsou znevýhodněny z hlediska přístupu k tradičnímu trhu s úvěry v Evropské unii, je poskytován nekomerčními institucemi mikrofinancování, úvěrovými sdruženími a bankami, které uplatňují princip sociální odpovědnosti podniků. Nástroj mikrofinancování by mohl pomoci těmto poskytovatelům, kteří doplňují komerční bankovní trh, zvýšením dostupnosti mikrofinancování na úroveň současné úrovně poptávky.
(9)
V mnoha případech jsou poskytovateli mikrofinancování v Evropské unii komerční banky, které by se měly stát v nástroji mikrofinancování významnými partnery, aby znovu nastolily důvěru na úvěrovém trhu, přičemž by se měly především zaměřit na klienty, kteří nemají úvěrové postavení.
(10)
Veřejné a soukromé subjekty poskytující mikrofinancování podle tohoto rozhodnutí by se měly řídit zásadami odpovědného poskytování úvěrů, a vyhnout se tak zejména nadměrnému zadlužování osob a podniků.
(11)
Kromě potíží se získáním přístupu k financování jsou hlavními překážkami při zakládání a rozvoji mikropodniků sociální vyloučení a nejistota při přechodu od nezaměstnanosti nebo dobrých sociálních podmínek k samostatné výdělečné činnosti. Evropské nástroje mikrofinancování mohou podporovat vytvoření takových struktur sociální ekonomiky, které pomohou vyloučeným osobám při opětovném začleňování do společnosti a které jim také pomohou získat minimální dovednosti potřebné k realizaci dlouhodobého podnikatelského záměru.
(12)
Využití zdrojů Unie je vhodné a je v souladu s výše zmíněným usnesením Evropského parlamentu z 24. března 2009. Jednotný nástroj mikrofinancování pro celou EU bude navíc soustředit pákový efekt mezinárodních finančních institucí a zabrání nejednotnému postupu, čímž se zvýší nabídka mikrofinancování ve všech členských státech. Aby se využily zkušenosti mezinárodních finančních institucí, a zejména EIB a EIF, měl by být nástroj mikrofinancování založen na společném řízení.
(13)
Akce financované z nástroje mikrofinancování by měly být soudržné a slučitelné s ostatními politikami Unie a měly by být v souladu se Smlouvou a s akty přijatými na jejím základě. Činnosti nástroje mikrofinancování by měly doplňovat ostatní zásahy Unie, zejména finanční nástroje programu pro konkurenceschopnost a inovace, iniciativu Jasmine, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV), Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR), Jeremie (Společné evropské zdroje pro mikropodniky až střední podniky) a Evropský sociální fond (ESF).
(14)
Pro účely tohoto rozhodnutí by „mikrofinancování“ mělo zahrnovat záruky, mikroúvěry, vlastní nebo kvazivlastní kapitál ve vztahu k osobám a mikropodnikům podléhajícím tomuto rozhodnutí, přičemž mikroúvěr je vymezen jako půjčky do výše 25 000 EUR. V doporučení Komise 2003/361/ES ze dne 6. května 2003 o definici mikropodniků a malých a středních podniků (5) je „mikropodnik“ vymezen jako podnik, který zaměstnává méně než 10 osob, včetně samostatné výdělečné činnosti, a jehož roční obrat nebo bilanční suma roční rozvahy nepřesahuje 2 miliony EUR, což by měla být definice vhodná i pro účely tohoto rozhodnutí.
(15)
Pro účely tohoto rozhodnutí a v souladu s vnitrostátními předpisy by se „mikropodnikem v sociální ekonomice“ měl rozumět mikropodnik, který vyrábí zboží nebo poskytuje služby s jasně sociálním posláním, nebo poskytuje služby členům společenstva a jeho cílem není dosažení zisku.
(16)
Nástroj mikrofinancování by měl být prováděn prostřednictvím vhodných opatření, která zahrnují sdílení rizik, záruky, vlastní kapitál a dluhové nástroje nabízené mezinárodními finančními institucemi určené poskytovatelům mikrofinancování. Za účelem zvýšení jeho účinnosti by nástroj mikrofinancování měl být koordinován a zaváděn společně s evropskými a vnitrostátními finančními nástroji a vnitrostátními finančními institucemi,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Zřízení
Zřizuje se evropský nástroj mikrofinancování pro oblast zaměstnanosti a sociálního začleňování nazvaný evropský nástroj mikrofinancování Progress (dále jen „nástroj mikrofinancování“).
Článek 2
Cíl
1. Nástrojem mikrofinancování se poskytují zdroje Unie s cílem zlepšit přístup k mikrofinancování a jeho dostupnost pro
a)
osoby, které ztratily zaměstnání nebo jsou ohrožené ztrátou zaměstnání nebo osoby, pro něž je obtížné vstoupit nebo se vrátit na trh práce a osoby ohrožené sociálním vyloučením nebo znevýhodněné osoby, které jsou v nevýhodné pozici z hlediska vstupu na tradiční úvěrový trh a chtějí založit nebo dále rozvíjet vlastní mikropodnik, včetně samostatné výdělečné činnosti;
b)
mikropodniky, zejména v sociální ekonomice, stejně jako mikropodniky, které zaměstnávají osoby uvedené v písmenu a).
2. Nástroj mikrofinancování poskytuje zdroje Unie pro přístup k mikrofinancování a aktivně podporuje rovné příležitosti žen a mužů.
Článek 3
Rozpočet
1. Finanční příspěvek z rozpočtu Unie na nástroj mikrofinancování na období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2013 činí 100 milionů EUR.
2. O ročních rozpočtových položkách se rozhoduje v rámci ročního rozpočtového procesu, včetně případného uplatnění bodu 37 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (6), nebo jiným způsobem uvedeným v této dohodě.
3. Celkový rozpočet pro podpůrná opatření uvedená v čl. 4 odst. 1 písm. d) nepřesáhne 1 % rozpočtu nástroje mikrofinancování podle odstavce 1 tohoto článku.
4. Finanční příspěvek pokrývá celkové náklady nástroje mikrofinancování, včetně poplatků za správu pro mezinárodní finanční instituce uvedené v čl. 5 odst. 2, které spravují příspěvek Unie, a veškerých dalších způsobilých nákladů a výdajů.
Článek 4
Způsobilé akce a příjemci
1. Nástroj mikrofinancování se provádí případným použitím těchto druhů akcí:
a)
záruk a nástrojů pro sdílení rizik;
b)
kapitálových nástrojů;
c)
dluhových nástrojů;
d)
podpůrných opatření, jako jsou komunikační činnosti, monitorování, kontrola, audit a hodnocení, která jsou přímo nezbytná pro efektivní a účinné provádění tohoto rozhodnutí a pro dosažení jeho cílů.
2. Nástroj mikrofinancování je otevřen veřejným a soukromým subjektům zřízeným na celostátní, regionální nebo místní úrovni v členských státech, které poskytují mikrofinancování osobám a mikropodnikům v členských státech.
3. S cílem oslovit konečné příjemce a vytvářet konkurenceschopné a životaschopné mikropodniky veřejné a soukromé subjekty uvedené v odstavci 2 úzce spolupracují s organizacemi, které hájí zájmy konečných příjemců mikroúvěrů, a s organizacemi, jež pro konečné příjemce zajišťují instruktážní a školicí programy, zejména s těmi, které podporuje ESF.
Článek 5
Řízení
1. Komise řídí nástroj mikrofinancování v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (7).
2. Za účelem provádění akcí uvedených v čl. 4 odst. 1, s výjimkou podpůrných opatření uvedených v čl. 4 odst. 1 písm. d), Komise uzavře dohody s mezinárodními finančními institucemi, zejména s EIB a EIF v souladu s článkem 53d nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 a článkem 43 nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (8). Uvedené dohody musí obsahovat pravidla pro provádění úkolů, jimiž jsou pověřeny, včetně nutnosti zajistit doplňkovost ke stávajícím evropským a vnitrostátním finančním nástrojům a koordinaci s nimi a podporovat celkové a vyrovnané rozdělení mezi členské státy.
3. Pro splnění cíle stanoveného v článku 2 a provedení akcí uvedených v článku 4 stanoví dohody zmíněné v odstavci 2 tohoto článku navíc povinnost mezinárodních finančních institucí znovu investovat zdroje a výnosy, včetně dividend a úhrad, do akcí uvedených v čl. 4 odst. 1 písm. a), b) nebo c) po dobu šesti let ode dne zahájení nástroje mikrofinancování.
4. Po uzavření nástroje mikrofinancování se zůstatek splatný Evropskou unií musí vrátit do souhrnného rozpočtu Evropské unie.
5. Mezinárodní finanční instituce uvedené v odstavci 2 tohoto článku uzavřou s veřejnými a soukromými poskytovateli mikrofinancování uvedenými v čl. 4 odst. 2 písemné dohody, které stanoví jejich povinnost použít zdroje, které jsou zpřístupněny z nástroje mikrofinancování, v souladu s cíli stanovenými v článku 2 a poskytovat informace pro vypracování výročních zpráv uvedených v čl. 8 odst. 1.
6. Komise řídí rozpočet na podpůrná opatření uvedená v čl. 4 odst. 1 písm. d).
Článek 6
Soulad
Akce financované z nástroje mikrofinancování musí být v souladu se Smlouvou a s akty přijatými na jejím základě.
Článek 7
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise zajistí, aby při provádění akcí financovaných na základě tohoto rozhodnutí byly chráněny finanční zájmy Unie použitím opatření, jimiž se předchází podvodům, korupci a jiným protiprávním činnostem, účinnými kontrolami, zpětným získáváním neoprávněně vyplacených částek, a zjistí-li se nesrovnalosti, prostřednictvím účinných, přiměřených a odrazujících sankcí, a to v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (9), nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (10) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (11).
2. Pokud jde o akce Unie financované podle tohoto rozhodnutí, má OLAF pravomoc provádět vyšetřování na základě nařízení (ES, Euratom) č. 2988/95 a nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96, která se použijí při jakémkoli porušení právního předpisu Unie, včetně nesplnění smluvní povinnosti sjednané na základě nástroje mikrofinancování, vyplývající z jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu, v důsledku kterého je nebo by mohl být z důvodu neoprávněné výdajové položky poškozen souhrnný rozpočet Evropské unie nebo rozpočty jí řízené.
3. Veškerá prováděcí opatření vyplývající z tohoto rozhodnutí musí odkazovat na odstavce 1 a 2 tohoto článku a stanovit především dohled a finanční kontrolu ze strany Komise nebo ze strany zástupce pověřeného Komisí a prostřednictvím auditů Evropského účetního dvora, v případě potřeby včetně kontroly na místě.
Článek 8
Výroční zpráva
1. Mezinárodní finanční instituce uvedené v čl. 5 odst. 2 předají Komisi výroční zprávy o provádění, ve kterých musí být uvedeny podporované činnosti z hlediska finančního provádění, rozdělení a dostupnosti finančních prostředků podle odvětví a typu příjemců, schválených či zamítnutých žádostí, uzavřených smluv, financovaných akcí a výsledků.
2. Do 8. dubna 2011 a každý následující rok předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě kvantitativní i kvalitativní výroční zprávu o činnostech prováděných v rámci tohoto rozhodnutí v předchozím roce. Výroční zpráva musí vycházet ze zpráv o provádění uvedených v odstavci 1. Zejména musí obsahovat informace týkající se schválených či zamítnutých žádostí, uzavřených smluv, financovaných akcí, celkového počtu a typu příjemců a geografického a odvětvového rozdělení prostředků.
Výroční zpráva navíc obsahuje informace o dopadu a udržitelnosti nástroje mikrofinancování vyjádřené celkovým počtem osob, které jsou stále zaměstnané, a mikropodniků, které stále fungují na konci období, během kterého se jim prostřednictvím nástroje mikrofinancování poskytovala finanční pomoc. Výroční zpráva zahrnuje rovněž informace o doplňkovosti s ostatními zásahy Unie, zejména ESF.
3. Po předložení třetí výroční zprávy a na základě návrhu Komise mohou Evropský parlament a Rada toto rozhodnutí přezkoumat.
4. Výroční zpráva uvedená v odstavci 2 se předá pro informaci Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a sociálním partnerům.
5. Na základě výroční zprávy uvedené v odstavci 2 tohoto článku se Komise snaží zajistit, aby nástroj mikrofinancování plnil cíl stanovený v článku 2 a aby byl v Unii dostupný pro ty, kterým hrozí sociální vyloučení nebo pro něž je tradiční úvěrový trh obtížně dostupný.
Článek 9
Hodnocení
1. Komise provádí z vlastního podnětu a v úzké spolupráci s mezinárodními finančními institucemi uvedenými v čl. 5 odst. 2 průběžná a závěrečná hodnocení. Průběžné hodnocení se dokončí čtyři roky po zahájení nástroje mikrofinancování a závěrečné hodnocení nejpozději jeden rok po skončení mandátů udělených mezinárodním finančním institucím uvedeným v čl. 5 odst. 2. Závěrečné hodnocení zejména posoudí, do jaké míry nástroj mikrofinancování jako celek splnil svůj cíl.
2. Výsledky hodnocení se pro informaci předají Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů.
Článek 10
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 25. března 2010.
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS Nr. 283/2010/ES
(2010. gada 25. marts),
ar ko izveido Eiropas progresa mikrofinansēšanas instrumentu nodarbinātībai un sociālajai iekļaušanai
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 175. panta 3. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),
tā kā:
(1)
Komisija 2000. gada 7. aprīlī pieņēma paziņojumu “Nodarbinātības veicināšana vietējā mērogā - Eiropas nodarbinātības stratēģijas vietējā dimensija”.
(2)
Komisijas 2007. gada 13. novembra paziņojumā “Eiropas iniciatīva mikrokredīta attīstībai nolūkā atbalstīt izaugsmi un nodarbinātību” ir norādītas četras prioritārās rīcības jomas: tiesiskās un iestāžu vides uzlabošana dalībvalstīs, uzsākto pārmaiņu turpināšana nodarbinātības un uzņēmējdarbības veicināšanai, paraugprakses veicināšana un papildu finanšu kapitāla nodrošināšana mikrofinansēšanas iestādēm. Vispirms Komisija un Eiropas Investīciju banka (EIB), īstenojot šo programmu, 2008. gadā izveidoja programmu Jasmine (Kopējā iniciatīva mikrofinanšu institūciju atbalstam Eiropā), kas nodrošina nebanku mikrokreditēšanas iestāžu pārraudzību un finansējumu par kopējo summu EUR 20 miljoni, ko piešķīra EIB.
(3)
Komisijas 2006. gada 24. maija paziņojumā “Veicināt pienācīgas kvalitātes nodarbinātību visiem - Eiropas Savienības ieguldījums nolūkā īstenot programmu pienācīgas kvalitātes nodarbinātībai pasaulē” uzsvērts tas, cik svarīgi ir nodrošināt pienācīgas kvalitātes darbu visiem, kā apliecināts Eiropas Parlamenta 2007. gada 23. maija rezolūcijā par pienācīgas kvalitātes darba visiem veicināšanu (4).
(4)
Pēc G20 augstākā līmeņa sanāksmes Pitsburgā 2009. gada 24. un 25. septembrī valstu vadītāji nāca klajā ar paziņojumu par savu apņemšanos uzlabot finanšu pakalpojumu pieejamību nabadzīgajiem iedzīvotājiem, piemēram, izmantojot mikrofinansējumu. Valstu vadītāji arī apņēmās izveidot starptautisku ekspertu grupu finanšu iekļaušanas jautājumos, kas apkopos pieredzi, kāda gūta saistībā ar novatoriskām pieejām finanšu pakalpojumu nodrošināšanā nabadzīgajiem iedzīvotājiem, veicinās sekmīgas regulatīvās un politiskās pieejas un izstrādās standartus attiecībā uz piekļuvi finansējumam, zināšanām finanšu jomā un patērētāju aizsardzību.
(5)
Eiropas Parlaments 2009. gada 24. marta rezolūcijā ar ieteikumiem Komisijai par Eiropas iniciatīvu mikrokredītu attīstībai nolūkā atbalstīt izaugsmi un nodarbinātību pieprasīja, lai Komisija pastiprinātu savus centienus attīstīt mikrokredītus nolūkā atbalstīt izaugsmi un nodarbinātību. Turklāt Eiropas Parlaments apstiprināja vēl EUR 4 miljonus, lai finansētu izmēģinājuma rīcību, kas īstenojama saskaņā ar programmu Jasmine. Eiropas Parlaments arī aicināja Komisiju līdzfinansēt ar mikrokredītiem saistītus projektus, jo īpaši neaizsargātām mērķa grupām.
(6)
Ir jāpastiprina Savienības un dalībvalstu veicamie pasākumi, kas vērsti uz to, lai saprātīgā termiņā pietiekami palielinātu piekļuvi mikrofinansējumam un tā pieejamību nolūkā apmierināt lielo pieprasījumu pēc mikrofinansējuma personām, kurām tas šajā krīzes periodā ir visvairāk vajadzīgs, proti, tām, kas zaudējušas darbu, kam draud bezdarbs vai kam ir grūtības iesaistīties vai atkārtoti iesaistīties darba tirgū, kā arī tām, kam draud sociālā atstumtība, vai neaizsargātām personām, kurām ir grūtības piekļūt tradicionālajam kredītu tirgum un kuras vēlas veidot vai attīstīt tālāk savus mikrouzņēmumus, tostarp pašnodarbinātajiem, vienlaikus veicinot līdztiesīgas iespējas sievietēm un vīriešiem.
(7)
Komisijas 2009. gada 3. jūnija paziņojumā “Kopīgā apņemšanās nodarbinātībai” ir uzsvērta vajadzība piedāvāt jaunas iespējas bezdarbniekiem un pavērt ceļu uz uzņēmējdarbību Eiropas neaizsargātākajām iedzīvotāju grupām, kurām ir grūtības piekļūt tradicionālajam kredītu tirgum. Papildus esošajiem instrumentiem ir vajadzīga konkrēta rīcība, lai vēl vairāk stiprinātu ekonomisko un sociālo kohēziju, pastiprinot EIB un Eiropas Investīciju fonda (EIF), un citu starptautisko finanšu iestāžu veiktos pasākumus, neskarot dalībvalstu veiktās darbības. Tāpēc Komisija nāca klajā ar priekšlikumu izveidot jaunu ES mēroga mikrofinansēšanas instrumentu (turpmāk “instruments”), lai mikrofinansējumu padarītu pieejamāku konkrētām apdraudētām grupām un lai palielinātu atbalstu uzņēmējdarbības attīstīšanai, sociālajai ekonomikai un mikrouzņēmumiem. Lai instruments būtu efektīvs, ilgtermiņā sniegtu rezultātus, nonāktu līdz potenciālajiem saņēmējiem un kalpotu kā aktīvs elements gan ekonomikas, gan vietējās attīstības politikā, dalībvalstis var izveidot valstu kontaktpunktus, lai veicinātu, koordinētu, novērtētu un pārraudzītu visas rīcības, kuras veic attiecīgajā valstī, izmantojot instrumentu.
(8)
Aizvien lielāku mikrofinansējuma apmēru neaizsargātām personām, kurām ir grūtības piekļūt tradicionālajam kredītu tirgum Eiropas Savienībā, piedāvā nekomerciālas mikrofinansēšanas iestādes, krājaizdevu sabiedrības un bankas, kas ievēro uzņēmumu sociālo atbildību. Instrumentam būtu jāpalīdz šiem mikrofinansējuma nodrošinātājiem, kas papildina komerciālo banku tirgu, palielinot mikrofinansējuma pieejamību, lai apmierinātu pašreizējo pieprasījumu.
(9)
Eiropas Savienībā daudzos gadījumos mikrofinansējuma nodrošinātāji ir komercbankas, kurām būtu jākļūst par nozīmīgiem instrumenta partneriem, lai atjaunotu uzticību kredītu tirgum un galveno uzmanību pievērstu klientiem bez kredītspējas.
(10)
Valsts un privātajām struktūrām, kuras saskaņā ar šo lēmumu izsniedz mikrofinansējumu, būtu jāievēro atbildīgas aizdevumu izsniegšanas principus un tādējādi būtu jānovērš jo īpaši fizisku personu un uzņēmumu pārmērīgas parādsaistības.
(11)
Galvenie šķēršļi mikrouzņēmumu izveidei un attīstībai ir ne tikai grūtības saņemt finansējumu, bet arī sociālā atstumtība un nenoteiktība, kas saistīta ar pāreju no bezdarba vai sociālo pabalstu saņemšanas uz pašnodarbinātību. Eiropas mikrofinansēšanas instrumenti var palīdzēt atbalstīt sociālās ekonomikas struktūras, kas palīdz reintegrēties no sabiedrības atstumtiem cilvēkiem un palīdz viņiem attīstīt minimālās prasmes, kādas vajadzīgas, lai sāktu ilgtermiņa uzņēmējdarbības projektu.
(12)
Savienības līdzekļu izmantošana atbilst izvirzītajam mērķim un ir saskaņā ar iepriekšminēto Eiropas Parlamenta 2009. gada 24. marta rezolūciju. Turklāt vienots ES mēroga mikrofinansēšanas instruments piesaistīs kredītlīdzekļus no starptautiskajām finanšu iestādēm un novērsīs fragmentāru pieeju, tādējādi palielinot mikrokredītu piedāvājumu visās dalībvalstīs. Lai izmantotu starptautisko finanšu iestāžu un jo īpaši EIB un EIF gūto pieredzi, instruments būtu jāizveido, par pamatu ņemot kopīgu pārvaldību.
(13)
Rīcībām, kas finansējamas ar instrumentu, vajadzētu būt saskaņotām un savienojamām ar pārējiem Savienības politikas virzieniem un būtu jāatbilst Līgumam un saskaņā ar to pieņemtajiem tiesību aktiem. Ar instrumenta darbībām būtu jāpapildina citi Savienības intervences pasākumi, jo īpaši Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammas (KJP) finanšu instrumenti, programma Jasmine, Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA), Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF), programma Jeremie (Eiropas apvienotie resursi mazajiem un vidējiem uzņēmumiem) un Eiropas Sociālais fonds (ESF).
(14)
Šajā lēmumā “mikrofinansējumam” būtu jāietver garantijas, mikrokredītu, pašu kapitālu un kvazikapitālu, ko piedāvā arī personām un mikrouzņēmumiem, uz kuriem attiecas šis lēmums, “mikrokredītu” definējot kā aizņēmumu, kas nepārsniedz EUR 25 000. Komisijas 2003. gada 6. maija Ieteikumā 2003/361/EK par mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (5)“mikrouzņēmums” ir definēts kā uzņēmums, kurā nodarbināti mazāk nekā 10 darbinieki, tostarp pašnodarbinātie, un kura gada apgrozījums un/vai gada bilance nepārsniedz EUR 2 miljonus, un minētajai definīcijai vajadzētu būt atbilstīgai šim lēmumam.
(15)
Šajā lēmumā un atbilstīgi valstu noteikumiem ar sociālajā ekonomikā iesaistītu mikrouzņēmumu būtu jāsaprot mikrouzņēmums, kas ražo preces un piedāvā pakalpojumus ar skaidru sociālu uzdevumu vai kas nodrošina pakalpojumus sabiedrības locekļiem bezpeļņas nolūkā.
(16)
Instruments būtu jāīsteno, izmantojot atbilstīgu rīcību diapazonu, kas ietver riska dalīšanu, garantijas, pašu kapitāla un parāda instrumentus, kurus mikrofinansējuma sniedzējiem piedāvā starptautiskās finanšu iestādes. Lai palielinātu instrumenta efektivitāti, tas būtu jākoordinē un jāīsteno saskaņoti ar Eiropas un valstu finanšu instrumentiem un valstu finanšu iestādēm,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Instrumenta izveidošana
Ar šo tiek izveidots Eiropas mikrofinansēšanas instruments nodarbinātībai un sociālajai iekļaušanai, ko sauc par Eiropas Progresa mikrofinansēšanas instrumentu (turpmāk “instruments”).
2. pants
Mērķis
1. Instruments nodrošina Savienības līdzekļus, lai palielinātu iespējas izmantot mikrofinansējumu un padarītu to pieejamāku:
a)
personām, kuras zaudējušas darbu vai kurām tas draud, vai kurām ir grūtības iekļūt vai atgriezties darba tirgū, kā arī personām, kurām draud sociālā atstumtība vai neaizsargātām personām, kurām ir grūtības piekļūt tradicionālajam kredītu tirgum un kuras vēlas izveidot vai attīstīt savu mikrouzņēmumu, tostarp pašnodarbinātajiem;
b)
mikrouzņēmumiem, īpaši tiem, kuri iesaistīti sociālajā ekonomikā, kā arī mikrouzņēmumiem, kuros nodarbinātas personas, kas minētas a) apakšpunktā.
2. Ar instrumentu nodrošina Savienības līdzekļus mikrofinansējuma pieejamībai un aktīvi veicina vienlīdzīgas iespējas sievietēm un vīriešiem.
3. pants
Budžets
1. Finansiālais ieguldījums, kas šim instrumentam laikposmā no 2010. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim paredzēts Savienības budžetā, ir EUR 100 miljoni.
2. Gada apropriācijas nosaka ikgadējā budžeta procedūrā, vajadzības gadījumā piemērojot Eiropa Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (6) 37. punktu vai citus minētajā nolīgumā paredzētos līdzekļus.
3. Kopējais budžets, kas paredzēts 4. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētajiem atbalsta pasākumiem, nepārsniedz 1 % no instrumentam piešķirtā budžeta, kas noteikts šā panta 1. punktā.
4. Finansiālais ieguldījums sedz visas ar instrumentu saistītās izmaksas, tostarp to 5. panta 2. punktā minēto starptautisko finanšu iestāžu pārvaldības maksas, kuras pārvalda Savienības ieguldījumu, kā arī visas pārējās attiecināmās izmaksas.
4. pants
Piemērotas rīcības un līdzekļu saņēmēji
1. Instrumentu īsteno, attiecīgā gadījumā izmantojot šādus rīcības veidus:
a)
garantijas un riska dalīšanas instrumenti;
b)
pašu kapitāla instrumenti;
c)
parādu instrumenti;
d)
atbalsta pasākumi, piemēram, komunikācijas darbības, pārraudzība, kontrole, revīzija un novērtēšana, kas ir tieši vajadzīgi, lai efektīvi un sekmīgi īstenotu šo lēmumu un sasniegtu tā mērķus.
2. Instruments ir pieejams dalībvalstīs valsts, reģionālā vai pašvaldības līmenī izveidotām publiskām un privātām struktūrām, kuras nodrošina mikrofinansējumu personām un mikrouzņēmumiem dalībvalstīs.
3. Lai sasniegtu galīgos saņēmējus un izveidotu konkurētspējīgus un ekonomiski dzīvotspējīgus mikrouzņēmumus, 2. punktā minētās publiskās un privātās struktūras cieši sadarbojas ar organizācijām, kuras pārstāv mikrokredītu galīgo saņēmēju intereses, un organizācijām, jo īpaši tām, kas ir ESF atbalstītas, kuras nodrošina šiem galīgajiem saņēmējiem konsultācijas un apmācības programmas.
5. pants
Instrumenta pārvaldība
1. Komisija pārvalda instrumentu saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (7).
2. Lai īstenotu 4. panta 1. punktā minētās rīcības, izņemot 4. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētos atbalsta pasākumus, Komisija saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 53.d pantu un Komisijas Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 (2002. gada 23. decembris), ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (8), 43. pantu slēdz nolīgumus ar starptautiskajām finanšu iestādēm, konkrēti, ar EIB un EIF. Šajos nolīgumos tiek sīki izklāstīts, kā īstenojami šīm finanšu iestādēm uzticētie uzdevumi, kā arī tiek norādīts uz nepieciešamību nodrošināt papildināmību un saskaņotību ar pašreizējiem Eiropas un valstu finansēšanas instrumentiem un veicināt vispārēju un līdzsvarotu finansējuma sadalījumu starp dalībvalstīm.
3. Lai sasniegtu 2. pantā noteikto mērķi un veiktu 4. pantā noteiktos pasākumus, šā panta 2. punktā minētajos nolīgumos papildus ietver starptautisko finanšu iestāžu pienākumu saistībā ar 4. panta 1. punkta a), b) vai c) apakšpunktā minētajiem rīcības veidiem atkārtoti ieguldīt līdzekļus un ieņēmumus, tostarp dividendes un atmaksājumus, sešu gadu laikposmā pēc instrumenta spēkā stāšanās dienas.
4. Instrumentu noslēdzot, neizmantotos līdzekļus, kas pienākas Eiropas Savienībai, atmaksā Eiropas Savienības vispārējā budžetā.
5. Šā panta 2. punktā minētās starptautiskās finanšu iestādes ar 4. panta 2. punktā minētajiem publiskajiem un privātajiem mikrofinansējuma sniedzējiem slēdz rakstiskus nolīgumus, kuros nosaka, ka tiem jāizmanto no instrumenta piešķirtie līdzekļi saskaņā ar 2. pantā izklāstītajiem mērķiem un jānodrošina informācija, kas vajadzīga 8. panta 1. punktā minēto gada pārskatu sagatavošanai.
6. Šā lēmuma 4. panta 1. punkta d) apakšpunktā norādītajiem atbalsta pasākumiem paredzēto budžetu pārvalda Komisija.
6. pants
Atbilstība
Ar instrumentu finansētās rīcības atbilst Līgumam un saskaņā ar to pieņemtajiem tiesību aktiem.
7. pants
Savienības finanšu interešu aizsardzība
1. Īstenojot saskaņā ar šo lēmumu finansētas rīcības, Komisija nodrošina, lai tiktu aizsargātas Savienības finanšu intereses, piemērojot pasākumus, lai atturētu no krāpšanas, korupcijas un citām prettiesiskām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un atgūstot nepamatoti samaksātās summas un, ja ir atklāti pārkāpumi, piemērojot iedarbīgas, samērīgas un atturošas sankcijas saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (9), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (10), un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (11).
2. Attiecībā uz Savienības rīcībām, ko finansē saskaņā ar šo lēmumu, OLAF ir tiesīgs veikt izmeklēšanas, pamatojoties uz Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 un Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96, kuras piemēro jebkura Savienības tiesību normas pārkāpuma gadījumā, tostarp šajā instrumentā paredzēto līgumsaistību pārkāpuma gadījumā, kuru rada kāda komersanta darbība vai bezdarbība, kas, veicot nepamatotus izdevumus, rada vai radītu kaitējumu Eiropas Savienības vispārējam budžetam vai tās pārvaldītajiem budžetiem.
3. Visos no šā lēmuma izrietošajos īstenošanas pasākumos ietver atsauci uz šā panta 1. un 2. punktu un jo īpaši paredz uzraudzību un finanšu kontroli, ko veic Komisija vai jebkurš tās pilnvarots pārstāvis, un Eiropas Revīzijas palātas revīzijas, tostarp vajadzības gadījumā revīzijas uz vietas.
8. pants
Gada pārskats
1. Starptautiskās finanšu iestādes, kas minētas 5. panta 2. punktā, iesniedz Komisijai ikgadējos īstenošanas ziņojumus, kuros izklāstīta atbalstīto darbību finansiālā īstenošana, finansējuma sadalījums un pieejamība pa nozarēm un pēc finansējuma saņēmēju veida, pieņemtie vai noraidītie pieteikumi, noslēgtie līgumi, finansētās rīcības un rezultāti.
2. Komisija ne vēlāk kā 2011. gada 8. aprīlī un turpmāk katru gadu iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei kvantitatīvu un kvalitatīvu gada pārskatu par darbībām, kas iepriekšējā gadā veiktas saskaņā ar šo lēmumu. Gada pārskatu sagatavo, izmantojot 1. punktā minētos īstenošanas ziņojumus. Tajā jo īpaši ir informācija par pieņemtajiem vai noraidītajiem pieteikumiem, noslēgtajiem līgumiem, finansētajām rīcībām, saņēmēju kopējo skaitu un veidu un līdzekļu ģeogrāfisko un sektorālo sadalījumu.
Turklāt gada pārskatā iekļauj informāciju par instrumenta ietekmi un ilgtspējību, ko izsaka, sniedzot datus par kopējo to personu skaitu, kas pēc instrumenta nodrošinātā atbalsta perioda beigām joprojām ir nodarbināti, un to mikrouzņēmumu skaitu, kas joprojām veic uzņēmējdarbību. Visbeidzot gada pārskatā tiks iekļauta informācija par papildināmību ar citiem Savienības intervences pasākumiem un jo īpaši ar ESF.
3. Pēc trešā gada pārskata iesniegšanas un, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, Eiropas Parlaments un Padome var šo lēmumu pārskatīt.
4. Šā panta 2. punktā minēto gada pārskatu informācijas nolūkos nosūtīs Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai.
5. Pamatojoties uz šā panta 2. punktā minēto gada pārskatu, Komisija cenšas nodrošināt, lai instruments būtu atbilstīgs 2. pantā izvirzītajam mērķim un būtu pieejams visā Eiropas Savienībā personām, kurām draud sociālā atstumtība vai kurām ir grūtības piekļūt tradicionālajam kredītu tirgum.
9. pants
Novērtēšana
1. Komisija pēc savas iniciatīvas un cieši sadarbojoties ar 5. panta 2. punktā minētajām starptautiskajām finanšu iestādēm veic starpposma un nobeiguma novērtēšanas. Starpposma novērtēšanu pabeidz četrus gadus pēc instrumenta izveidošanas, bet nobeiguma novērtēšanu - ne vēlāk kā vienu gadu pēc tam, kad beidzies pilnvaru termiņš 5. panta 2. punkta minētajām starptautiskajām finanšu iestādēm. Nobeiguma novērtēšanā, konkrēti, pārbauda, kādā mērā instruments kopumā ir sasniedzis savus mērķus.
2. Novērtēšanu rezultātus informācijas nolūkos nosūtīs Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai.
10. pants
Stāšanās spēkā
Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Briselē, 2010. gada 25. martā