PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1034/2011
ze dne 17. října 2011
o dohledu nad provozní bezpečností uspořádání letového provozu (ATM) a letových navigačních služeb a o změně nařízení (EU) č. 691/2010
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 ze dne 10. března 2004 o poskytování letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi (nařízení o poskytování služeb) (1), a zejména na článek 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 ze dne 10. března 2004 o organizaci a užívání vzdušného prostoru v jednotném evropském nebi (nařízení o vzdušném prostoru) (2), a zejména na článek 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 ze dne 20. února 2008 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost letectví, kterým se ruší směrnice Rady 91/670/EHS, nařízení (ES) č. 1592/2002 a směrnice 2004/36/ES (3), a zejména na článek 8b uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle nařízení (ES) č. 216/2008 má Komise za pomoci Evropské agentury pro bezpečnost letectví (dále jen „agentura“) přijmout příslušná prováděcí pravidla, která stanoví řadu předpisů o provozní bezpečnosti týkajících se zavedení efektivní funkce dohledu nad bezpečností uspořádání letového provozu (ATM). Podle článku 8b nařízení č. 216/2008 mají být tato prováděcí pravidla vytvořena na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení) (4). Toto nařízení vychází z nařízení Komise (ES) č. 1315/2007 ze dne 8. listopadu 2007 o dohledu nad bezpečností řízení letového provozu a změně nařízení (ES) č. 2096/2005 (5).
(2)
Je potřeba přesněji vymezit úlohu a funkce příslušných úřadů na základě ustanovení nařízení (ES) č. 216/2008, nařízení (ES) č. 549/2004, nařízení (ES) č. 550/2004 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004 ze dne 10. března 2004 o interoperabilitě evropské sítě řízení letového provozu (nařízení o interoperabilitě) (6). Tato nařízení zahrnují požadavky týkající se provozní bezpečnosti letových navigačních služeb. Zatímco poskytovatelé nesou odpovědnost za bezpečné poskytování letových navigačních služeb, členské státy by prostřednictvím příslušných úřadů měly zajistit účinný dohled.
(3)
Toto nařízení by se nemělo vztahovat na vojenské činnosti a výcvik, jak je stanoveno v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004 a čl. 1 odst. 2 písm. c) nařízení (ES) č. 216/2008.
(4)
Příslušné úřady by měly v souladu s tímto nařízením provádět regulační audity a hodnocení provozní bezpečnosti, které jsou součástí řádných inspekcí a hodnocení stanovených v nařízení (ES) č. 216/2008 a nařízení (ES) č. 550/2004.
(5)
Příslušné úřady by měly zvážit využití přístupu dohledu nad provozní bezpečností uplatněného v tomto nařízení i v jiných oblastech dohledu za účelem poskytnutí účinného a jednotného dozoru.
(6)
Funkční systémy, které umožňují uspořádání letového provozu, jsou využívány v rámci všech letových navigačních služeb i při uspořádání toku letového provozu (ATFM) a uspořádání vzdušného prostoru (ASM). Proto by jakékoli změny těchto funkčních systémů měly podléhat dohledu nad provozní bezpečností.
(7)
Příslušné úřady by měly přijmout veškerá nezbytná opatření v případě, že systém či část systému nesplňuje příslušné požadavky. V této souvislosti, a zejména v případě, kdy má být vydán příkaz k zajištění provozní bezpečnosti, by měl příslušný úřad zvážit vydání pokynů oznámeným subjektům, které se podílejí na vydávání prohlášení podle článku 5 nebo článku 6 nařízení (ES) č. 552/2004, aby vedly konkrétní šetření s ohledem na daný technický systém.
(8)
Každoroční podávání zpráv o dohledu nad provozní bezpečností příslušnými úřady by mělo přispět k transparentnosti a posílení účasti na dohledu nad provozní bezpečností. Tyto zprávy by měly být určeny Komisi, agentuře a členským státům, které tyto příslušné úřady jmenují či ustanoví. Dále by měly být tyto výroční zprávy o dohledu nad provozní bezpečností využívány v rámci regionální spolupráce, při standardizačních kontrolách podle nařízení (ES) č. 216/2008 a při mezinárodním monitorování dohledu nad provozní bezpečností. Do zpráv o příslušných opatřeních by měly být zahrnuty informace týkající se monitorování výkonnosti v oblasti provozní bezpečnosti, dodržování platných předpisů o provozní bezpečnosti organizacemi, nad nimiž je prováděn dohled, programu regulatorních auditů provozní bezpečnosti, hodnocení argumentů provozní bezpečnosti, změn funkčních systémů zaváděných organizacemi v souladu s postupy schválenými příslušným úřadem a příkazů k zajištění provozní bezpečnosti vydaných tímto úřadem.
(9)
Podle čl. 10 odst. 1 nařízení (ES) č. 216/2008 a čl. 2 odst. 4 nařízení (ES) č. 550/2004 by příslušné úřady měly navázat úzkou spolupráci, aby zajistily přiměřený dozor nad poskytovateli letových navigačních služeb, kteří poskytují služby v rámci vzdušného prostoru spadajícího pod pravomoc jiného členského státu než členského státu, který vydal osvědčení. Podle článku 15 nařízení (ES) č. 216/2008 by si příslušné úřady měly vyměňovat zejména vhodné informace o dohledu nad provozní bezpečností, pokud jde o jednotlivé organizace.
(10)
Agentura by měla dále vyhodnotit ustanovení tohoto nařízení, a to zejména ustanovení týkající se dohledu nad změnami v provozní bezpečnosti, a vydat stanovisko s ohledem na přizpůsobení takovýchto změn celkovému systémovému přístupu se zřetelem k začlenění těchto ustanovení do budoucí společné regulační struktury v oblasti provozní bezpečnosti civilního letectví a ke zkušenostem zúčastněných stran a příslušných úřadů. Cílem tohoto stanoviska agentury by mělo být také usnadnění provádění státního programu provozní bezpečnosti Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO) v rámci Unie a jako součást tohoto celkového systémového přístupu.
(11)
Bezpečné provádění některých funkcí sítě zřízených podle nařízení (ES) č. 551/2004 vyžaduje, aby subjekt, který se na nich podílí, podléhal určitým požadavkům na provozní bezpečnost. Tyto požadavky, jejichž cílem je zajistit, aby takový subjekt nebo organizace pracovaly bezpečným způsobem, jsou stanoveny v Komise (EU) č. 677/2011 ze dne 7. července 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro funkce sítě uspořádání letového provozu (ATM) a kterým se mění nařízení (EU) č. 691/2010 (7). Jedná se o organizační požadavky na provozní bezpečnost, které se velmi podobají obecným požadavkům stanoveným v prováděcím nařízení Komise (EU) č. 1035/2011 (8), avšak které jsou přizpůsobeny odpovědnosti v oblasti provozní bezpečnosti funkcí sítě. S cílem podpořit celkový systémový přístup k regulaci provozní bezpečnosti v oblasti civilního letectví je třeba, aby provádění těchto požadavků podléhalo dohledu, stejně jako podléhají dohledu poskytovatelé letových navigačních služeb.
(12)
Skupina na vysoké úrovni pro budoucí regulační rámec evropské letecké dopravy zdůraznila ve svém doporučení z července 2007 potřebu oddělit regulační dohled od poskytování služeb nebo funkcí. V souladu s touto zásadou stanoví článek 6 nařízení (ES) č. 551/2004, že subjekt jmenovaný vykonáváním funkcí sítě musí podléhat příslušným opatřením zajišťujícím dohled. Vzhledem k tomu, že agentura již vykonává funkci nezávislý dohled nad provozní bezpečností celoevropských poskytovatelů ATM/ANS v souladu s článkem 22a nařízení (ES) č. 216/2008, bylo by plně v souladu s evropskou politikou provozní bezpečnosti letectví, kdyby jí byla svěřena podpora Komise při výkonu stejných úkolů týkajících se evropských funkcí sítě.
(13)
Nařízení (ES) č. 1315/2007 by proto mělo být zrušeno.
(14)
Nařízení Komise (EU) č. 691/2010 ze dne 29. července 2010, kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě a mění nařízení (ES) č. 2096/2005 (9), by mělo být změněno s cílem přizpůsobit je tomuto nařízení.
(15)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Tímto nařízením se stanoví požadavky vztahující se na výkon funkce dohledu nad provozní bezpečností příslušnými úřady, pokud jde o letové navigační služby, uspořádání toku letového provozu (ATFM) a uspořádání vzdušného prostoru (ASM) pro všeobecný letový provoz a další funkce sítě.
2. Toto nařízení se vztahuje na činnosti příslušných úřadů a kvalifikovaných subjektů, které jednají jejich jménem, pokud jde o dohled nad provozní bezpečností letových navigačních služeb, ATFM, ASM a dalších funkcí sítě.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice stanovené v článku 2 nařízení (ES) č. 549/2004 a v článku 3 nařízení (ES) č. 216/2008. Definice „osvědčení“ v čl. 2 bodu 15 nařízení (ES) č. 549/2004 se však nepoužije.
Rovněž se použijí tyto definice:
1)
„nápravným opatřením“ se rozumí opatření k odstranění příčiny zjištěné neshody;
2)
„funkčním systémem“ se rozumí kombinace systémů, postupů a lidských zdrojů uspořádaných tak, aby vykonávaly v rámci ATM určitou funkci;
3)
„manažerem struktury vzdušného prostoru“ se rozumí nezávislý a odborně příslušný subjekt pověřený podle čl. 6 odst. 2 nebo odst. 6 nařízení (ES) č. 551/2004 za účelem plnění povinností stanovených v uvedeném článku a v tomto nařízení;
4)
„funkcemi sítě“ se rozumí zvláštní funkce uvedené v článku 6 nařízení (ES) č. 551/2004;
5)
„organizací“ se rozumí buď poskytovatel letových navigačních služeb, nebo subjekt poskytující ATFM či ASM nebo další funkce sítě;
6)
„procesem“ se rozumí soubor vzájemně souvisejících nebo vzájemně působících činností, které přeměňují vstupy na výstupy;
7)
„argumentem provozní bezpečnosti“ se rozumí prokázání a důkaz, že navrhovaná změna funkčního systému může být zavedena na základě cílů nebo norem stanovených stávajícím regulativním rámcem v souladu s regulatorními požadavky na provozní bezpečnost;
8)
„příkazem k zajištění provozní bezpečnosti“ se rozumí dokument vydaný či přijatý příslušným úřadem, kterým se nařizuje provést ve funkčním systému opatření k obnovení provozní bezpečnosti v případě, že se prokáže, že by jinak mohla být snížena provozní bezpečnost letectví;
9)
„cílem provozní bezpečnosti“ se rozumí kvalitativní nebo kvantitativní údaj, který stanovuje nejvyšší frekvenci nebo pravděpodobnost, s níž lze očekávat výskyt rizika;
10)
„regulatorním auditem provozní bezpečnosti“ se rozumí systematické a nezávislé zkoumání prováděné příslušným úřadem nebo z jeho pověření, aby se určilo, zda celá opatření nebo jejich části související s provozní bezpečností, pokud jde o procesy a jejich výsledky, výrobky či služby, splňují požadavky na opatření související s provozní bezpečností a zda jsou účinně zaváděna a jsou vhodná k dosažení očekávaných výsledků;
11)
„regulatorními požadavky na provozní bezpečnost“ se rozumí požadavky stanovené Evropskou unií nebo vnitrostátními předpisy pro poskytování letových navigačních služeb nebo funkcí ATFM a ASM nebo jiných funkcí sítě, pokud jde o technickou a provozní způsobilost a vhodnost poskytovat tyto služby a funkce, řízení jejich provozní bezpečnosti, ale i systémy, jejich části a postupy s nimi spojené;
12)
„požadavkem na provozní bezpečnost“ se rozumí prostředek pro omezení rizik, určený strategií omezování rizik, který dosahuje určitého cíle provozní bezpečnosti, včetně požadavků organizačních, provozních, procedurálních, funkčních, výkonnostních a požadavků na vzájemnou operační součinnost (interoperabilitu) nebo parametrů prostředí;
13)
„ověřováním“ se rozumí potvrzení prostřednictvím předložení objektivních důkazů, že specifikované požadavky byly splněny;
14)
„celoevropskými ATM/ANS“ se rozumí činnost, která je navržena a zřízena pro uživatele ve většině členských států nebo ve všech členských státech a která může rovněž překračovat vzdušný prostor území, na které se vztahuje Smlouva.
Článek 3
Příslušné úřady pro dohled
Pro účely tohoto nařízení, a aniž je dotčeno vzájemné uznávání osvědčení poskytovatele letových navigačních služeb podle čl. 7 odst. 8 nařízení (ES) č. 550/2004 a článek 11 nařízení (ES) č. 216/2008, se příslušnými úřady pro dohled rozumí:
a)
v případě organizací, jejichž hlavní místo činnosti a případně též sídlo se nachází v členském státě, na jehož území poskytují letové navigační služby, vnitrostátní dozorový orgán jmenovaný nebo zřízený tímto členským státem;
b)
v případě organizací, u kterých byla odpovědnost za dohled nad provozní bezpečností podle dohod uzavřených mezi členskými státy v souladu s článkem 2 nařízení (ES) č. 550/2004 udělena odlišně od písmene a), příslušné úřady jmenované podle těchto dohod, přičemž tyto dohody musí být v souladu s požadavky čl. 2 odst. 3 až 6 nařízení (ES) č. 550/2004;
c)
v případě organizací poskytujících ATM či letové navigační služby ve vzdušném prostoru území, na něž se vztahuje Smlouva a jejichž hlavní místo činnosti a případně též sídlo se nachází mimo území podléhajícího ustanovením Smlouvy, Evropská agentura pro bezpečnost letectví (dále jen „agentura“);
d)
v případě organizací poskytujících celoevropské ATM/ANS a v případě veškerých ostatních funkcí sítě ve vzdušném prostoru území, na které se vztahuje Smlouva, agentura.
Článek 4
Funkce dohledu nad provozní bezpečností
1. Příslušné úřady vykonávají dohled nad provozní bezpečností jako součást dozoru nad plněním požadavků platných pro letové navigační služby i pro ATFM, ASM a další funkce sítě za účelem sledování bezpečného poskytování těchto činností a ověření, zda jsou dodržovány příslušné regulatorní požadavky na provozní bezpečnost a všechna opatření k jejich zavedení.
2. Při uzavírání dohody o dozoru nad organizacemi působícími ve funkčních blocích vzdušného prostoru, které zahrnují vzdušný prostor, jenž spadá do pravomoci více než jednoho členského státu, nebo v případě přeshraničního poskytování služeb dotyčné členské státy určí a udělí odpovědnost za dohled nad provozní bezpečností, aby bylo zajištěno, že:
a)
je jednoznačně stanovena odpovědnost za splnění každého ustanovení tohoto nařízení;
b)
členské státy mají přehled o mechanismech výkonu dohledu nad provozní bezpečností a o jejich výsledcích;
c)
je zajištěna výměna příslušných informací mezi úřadem/úřady pro dohled a úřadem pro vydávání osvědčení.
Členské státy pravidelně přezkoumávají dohodu a její praktické provádění, a to zejména s ohledem na dosahovanou výkonnost v oblasti provozní bezpečnosti.
3. Při uzavírání dohod o dozoru nad organizacemi působícími ve funkčních blocích vzdušného prostoru nebo v přeshraničních činnostech, ve kterých je agentura příslušným úřadem pro alespoň jednu z organizací v souladu s čl. 3 písm. b), dotčené členské státy spolupracují s agenturou, aby se zajistilo splnění odst. 2 písm. a), b) a c).
Článek 5
Sledování výkonnosti v oblasti provozní bezpečnosti
1. Příslušné úřady pravidelně sledují a hodnotí dosahované úrovně provozní bezpečnosti, aby zjistily, zda splňují regulatorní požadavky na provozní bezpečnost platné pro bloky vzdušného prostoru, které spadají do jejich pravomoci.
2. Příslušné úřady využijí výsledků sledování provozní bezpečnosti zejména pro určování oblastí, ve kterých je nezbytnou prioritou ověřování dodržování regulatorních požadavků na provozní bezpečnost.
Článek 6
Ověřování dodržování regulatorních požadavků na provozní bezpečnost
1. Příslušné úřady stanoví proces s cílem ověřit:
a)
dodržování příslušných regulatorních požadavků na provozní bezpečnost před vydáním či obnovením platnosti osvědčení nezbytného pro poskytování letových navigačních služeb, včetně podmínek souvisejících s provozní bezpečností, které jsou s ním spojeny;
b)
plnění veškerých povinností souvisejících s provozní bezpečností uvedených v ustanovujícím aktu vydaném v souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 550/2004;
c)
trvalé dodržování příslušných regulatorních požadavků na provozní bezpečnost organizacemi;
d)
provádění cílů provozní bezpečnosti, požadavků na provozní bezpečnost a dalších podmínek souvisejících s provozní bezpečností uvedených v:
i)
prohlášeních o ověřování systémů, včetně všech příslušných prohlášení o shodě či vhodnosti pro použití částí systémů, vydaných v souladu s nařízením (ES) č. 552/2004,
ii)
postupech pro posouzení a omezování rizik stanovených na základě regulatorních požadavků na provozní bezpečnost platných pro letové navigační služby, ATFM, ASM a manažera struktury vzdušného prostoru;
e)
provádění příkazů k zajištění provozní bezpečnosti.
2. Proces uvedený v odstavci 1:
a)
je založen na dokumentovaných postupech;
b)
je podložen dokumentací zvláště určenou jako návod pro personál provádějící dohled nad provozní bezpečností se zřetelem k výkonu jeho funkce;
c)
poskytuje dotyčné organizaci informace o výsledcích činností dohledu nad provozní bezpečností;
d)
je založen na regulatorních auditech provozní bezpečnosti a hodnoceních prováděných v souladu s články 7, 9 a 10;
e)
poskytuje příslušným úřadům důkazy potřebné pro další postup, včetně opatření stanovených v článku 9 nařízení (ES) č. 549/2004, v čl. 7 odst. 7 nařízení (ES) č. 550/2004 a v článcích 10, 25 a 68 nařízení (ES) č. 216/2008, v situacích, kdy regulatorní požadavky na provozní bezpečnost nejsou dodržovány.
Článek 7
Regulatorní audity provozní bezpečnosti
1. Příslušné úřady nebo kvalifikované subjekty pověřené těmito úřady provádí regulatorní audity provozní bezpečnosti.
2. Regulatorní audity provozní bezpečnosti uvedené v odstavci 1:
a)
poskytují příslušným úřadům důkazy o dodržování příslušných regulatorních požadavků na provozní bezpečnost a opatření k provádění tím, že zhodnotí potřebu zlepšení nebo nápravného opatření;
b)
jsou nezávislé na činnostech vnitřního auditu prováděných dotyčnou organizací jako součást jejích systémů řízení provozní bezpečnosti nebo kvality;
c)
jsou prováděny auditory oprávněnými v souladu s požadavky uvedenými v článku 12;
d)
vztahují se na opatření k provádění jako celek nebo na jejich části a na procesy, výrobky či služby;
e)
určují, zda:
i)
opatření k provádění jsou v souladu s regulatorními požadavky na provozní bezpečnost,
ii)
provedené činnosti jsou v souladu s opatřeními k provádění,
iii)
výsledky uskutečněných činností se shodují s výsledky očekávanými na základě opatření k provádění;
f)
vedou k nápravě jakýchkoli zjištěných neshod v souladu s článkem 8.
3. Příslušné úřady v rámci programu inspekcí stanoveného v článku 8 prováděcího nařízení (EU) č. 1035/2011 sestaví a minimálně jednou za rok aktualizují program regulatorních auditů provozní bezpečnosti tak, aby:
a)
se tento program vztahoval na všechny oblasti, které se mohou týkat provozní bezpečnosti, se zaměřením na oblasti, ve kterých byly zjištěny problémy;
b)
se tento program týkal všech organizací, služeb a funkcí sítě působících pod dohledem příslušných úřadů;
c)
se zajistilo provádění auditů způsobem odpovídajícím úrovni rizika, které je spojeno s činnostmi organizací;
d)
se zajistilo provádění dostatečného počtu auditů po dobu dvou let k ověření dodržování příslušných regulatorních požadavků na provozní bezpečnost všemi organizacemi ve všech relevantních oblastech funkčního systému;
e)
se zajistila následná činnost provedení nápravných opatření.
4. Příslušné úřady mohou podle potřeby rozhodnout o změně rozsahu naplánovaných auditů a o provedení dalších auditů.
5. Příslušné úřady rozhodnou o tom, která opatření, prvky, služby, funkce, výrobky, fyzická místa a činnosti mají být předmětem auditu v určeném časovém rámci.
6. Pozorování z auditů a zjištěné neshody se dokumentují. Zjištěné neshody jsou podloženy důkazy a identifikovány z hlediska příslušných regulatorních požadavků na provozní bezpečnost a souvisejících opatření k provádění, vůči nimž byl audit proveden.
7. Vyhotoví se zpráva z auditu, včetně podrobností o nesouladu.
Článek 8
Nápravná opatření
1. Příslušné úřady informují o zjištěních z auditu auditované organizace a zároveň vyžádají nápravná opatření k vyřešení zjištěných neshod, aniž je dotčeno jakékoli další opatření vyžadované platnými regulatorními požadavky na provozní bezpečnost.
2. Auditované organizace určí nápravná opatření, jež uznají za vhodná pro odstranění nesouladu, a časový rámec pro jejich realizaci.
3. Příslušné úřady posoudí nápravná opatření a způsob realizace stanovený auditovanými organizacemi a schválí je, pokud závěrem posouzení je, že jsou vhodná k odstranění nesouladu.
4. Auditované organizace zahájí nápravná opatření schválená příslušnými úřady. Tato nápravná opatření a následný proces se ukončí ve lhůtě schválené příslušnými úřady.
Článek 9
Dohled nad provozní bezpečností změn funkčních systémů
1. Při rozhodování o zavádění změn svých funkčních systémů týkajících se provozní bezpečnosti využívají organizace pouze postupů schválených dotčeným příslušným úřadem. V případě poskytovatelů letových provozních služeb a poskytovatelů komunikačních, navigačních nebo přehledových služeb dotčený příslušný úřad schválí tyto postupy v rámci prováděcího nařízení (EU) č. 1035/2011.
2. Organizace uvědomí dotčený příslušný úřad o všech plánovaných změnách týkajících se provozní bezpečnosti. Příslušné úřady pro tyto účely zavedou vhodné správní postupy v souladu s vnitrostátním právem.
3. Pokud se nepoužije článek 10, mohou organizace zavést oznámené změny na základě postupů stanovených v odstavci 1 tohoto článku.
Článek 10
Postupy hodnocení navrhovaných změn
1. Příslušné úřady hodnotí argumenty provozní bezpečnosti spojené s novými funkčními systémy nebo změnami stávajících funkčních systémů navrhovanými organizací, pokud:
a)
je při posuzování závažnosti prováděném v souladu s bodem 3.2.4 přílohy II prováděcího nařízení (EU) č. 1035/2011 stanovena kategorie závažnosti 1 nebo kategorie závažnosti 2, pokud jde o možné následky zjištěných nebezpečí, nebo
b)
zavedení těchto změn vyžaduje nové letecké normy.
Pokud příslušný úřady stanoví, že je třeba provést hodnocení v jiných situacích než těch, které jsou uvedeny v písmenech a) a b), oznámí organizaci, že provedou hodnocení provozní bezpečnosti oznámené změny.
2. Hodnocení se provádí způsobem odpovídajícím úrovni rizika, které představuje nový funkční systém nebo navrhované změny stávajících funkčních systémů.
Hodnocení:
a)
se provedou s použitím dokumentovaných postupů;
b)
jsou podložena dokumentací zvláště určenou jako návod pro personál provádějící dohled nad provozní bezpečností se zřetelem k výkonu jeho funkce;
c)
zváží cíle provozní bezpečnosti, požadavky na provozní bezpečnost a další podmínky provozní bezpečnosti související se zvažovanou změnou, které byly stanoveny v:
i)
prohlášeních o ověřování systémů uvedených v článku 6 nařízení (ES) č. 552/2004,
ii)
prohlášeních o shodě nebo vhodnosti pro použití částí systémů uvedených v článku 5 nařízení (ES) č. 552/2004 nebo
iii)
dokumentaci posouzení a omezování rizik, jež byla vyhotovena na základě platných regulatorních požadavků na provozní bezpečnost;
d)
případně stanoví další podmínky provozní bezpečnosti související se zaváděním změny;
e)
posoudí přijatelnost předložených argumentů provozní bezpečnosti, přičemž se zohlední:
i)
identifikace nebezpečí,
ii)
důslednost v přiřazování kategorií závažnosti,
iii)
platnost cílů provozní bezpečnosti,
iv)
platnost, účinnost a proveditelnost požadavků na provozní bezpečnost a ostatních určených podmínek provozní bezpečnosti,
v)
důkaz o tom, že cíle provozní bezpečnosti, bezpečnostní požadavky na provozní bezpečnost a ostatní podmínky provozní bezpečnosti jsou soustavně plněny,
vi)
důkaz o tom, že proces použitý k vytvoření argumentů bezpečnosti splňuje regulatorní požadavky na provozní bezpečnost;
f)
ověří postupy používané organizacemi k vytvoření argumentů provozní bezpečnosti v souvislosti se zaváděním nového funkčního systému či zvažovanými změnami stávajících funkčních systémů;
g)
zjistí, zda je nezbytné ověřit soustavné dodržování předpisů;
h)
zahrnují veškerou nezbytnou součinnost s úřady odpovědnými za dohled nad provozní bezpečností letové způsobilosti a letového provozu;
i)
obsahují oznámení o schválení zvažovaných změn s případnými podmínkami, či o jejich neschválení podložené odůvodněním.
3. Zavedení změn, které jsou předmětem daného hodnocení, do praxe musí být schváleno příslušnými úřady.
Článek 11
Kvalifikované subjekty
1. V případě, že se příslušný úřad rozhodne přenést na kvalifikovaný subjekt pravomoc k provádění regulatorních auditů provozní bezpečnosti či hodnocení v souladu s tímto nařízením, zajistí, aby kritéria používaná pro výběr subjektu ze subjektů kvalifikovaných podle článku 3 nařízení (ES) č. 550/2004 a článku 13 nařízení (ES) č. 216/2008 zahrnovala následující skutečnosti:
a)
kvalifikovaný subjekt má předchozí zkušenost s hodnocením provozní bezpečnosti u subjektů v letectví;
b)
kvalifikovaný subjekt se zároveň neúčastní vnitřních činností v systémech řízení provozní bezpečnosti nebo kvality dotyčné organizace;
c)
veškerý personál, který se účastní provádění regulatorních auditů provozní bezpečnosti či hodnocení, je dostatečně vyškolen a kvalifikován a splňuje kvalifikační kritéria stanovená v čl. 12 odst. 3 tohoto nařízení.
2. Kvalifikovaný subjekt vyjádří souhlas s tím, že může být předmětem auditu prováděného příslušným úřadem nebo jakoukoliv organizací tímto úřadem pověřenou.
3. Příslušné úřady vedou záznam o kvalifikovaných subjektech pověřených tím, aby jejich jménem prováděly regulatorní audity provozní bezpečnosti či hodnocení. V těchto záznamech je dokumentováno plnění požadavků uvedených v odstavci 1.
Článek 12
Způsobilost pro vykonávání dohledu nad provozní bezpečností
1. Členské státy a Komise zajistí, aby příslušné úřady měly způsobilost nezbytnou k zajištění dohledu nad provozní bezpečností nad organizacemi působícími pod jejich dohledem, včetně dostatečných finančních zdrojů pro provedení opatření stanovených v tomto nařízení.
2. Příslušné úřady vyhotoví a každé dva roky aktualizují posouzení lidských zdrojů potřebných pro výkon funkcí dohledu nad provozní bezpečností, založené na analýze procesů požadovaných tímto nařízením a jejich uplatňování.
3. Příslušné úřady zajistí, aby všechny osoby, které se podílejí na činnostech dohledu nad provozní bezpečností, byly způsobilé vykonávat požadovanou funkci. V tomto ohledu příslušné úřady:
a)
definují a dokumentují vzdělání, výcvik, technické a provozní znalosti, zkušenosti a kvalifikace týkající se povinností v každé funkci účastnící se dohledu nad provozní bezpečností v rámci jejich struktury;
b)
zajistí zvláštní školení pro osoby, které se podílejí na činnostech spočívajících v zajišťování dohledu nad provozní bezpečností v rámci jejich struktury;
c)
zajistí, aby personál určený k provádění regulatorních auditů provozní bezpečnosti, včetně auditujícího personálu z kvalifikovaných subjektů, splňoval specifická kvalifikační kritéria definovaná příslušným úřadem. Tato kritéria musí zahrnovat:
i)
znalosti a pochopení požadavků souvisejících s letovými navigačními službami, ATFM, ASM a dalšími funkcemi sítě, vůči nimž mohou být provedeny,
ii)
používání metod hodnocení,
iii)
schopnosti vyžadované pro vedení auditu,
iv)
prokázání způsobilosti auditorů hodnocením nebo jiným přijatelným způsobem.
Článek 13
Příkazy k zajištění provozní bezpečnosti
1. Příslušné úřady vydají příkaz k zajištění provozní bezpečnosti, pokud ve funkčním systému zjistily nebezpečný stav, jenž vyžaduje okamžité přijetí opatření.
2. Příkazy k zajištění provozní bezpečnosti jsou předán dotčeným organizacím a obsahují přinejmenším tyto informace:
a)
identifikaci nebezpečného stavu;
b)
identifikaci dotčeného funkčního systému;
c)
požadovaná opatření a jejich zdůvodnění;
d)
termín, dokdy mají požadovaná opatření zajistit soulad s daným příkazem k zajištění provozní bezpečnosti;
e)
datum jeho vstupu v platnost.
3. Příslušné úřady předají kopii příkazu k zajištění provozní bezpečnosti agentuře a dalším příslušným úřadům, a to zejména těm, které se účastní dohledu nad provozní bezpečností dotčeného funkčního systému, a též Komisi.
4. Příslušné úřady ověří plnění platných příkazů k zajištění provozní bezpečnosti.
Článek 14
Záznamy o dohledu nad provozní bezpečností
Příslušné úřady vedou příslušné záznamy vztahující se k procesu dohledu nad provozní bezpečností, včetně zpráv ze všech regulatorních auditů provozní bezpečnosti a ostatních záznamů vztahujících se k provozní bezpečnosti, které se týkají osvědčení, určení, dohledu nad provozní bezpečností změn, příkazů k zajištění provozní bezpečnosti a využití kvalifikovaných subjektů, a udržují k nim přístup.
Článek 15
Hlášení o dohledu nad provozní bezpečností
1. Příslušné úřady každoročně vyhotoví zprávu o dohledu nad provozní bezpečností o opatřeních přijatých na základě tohoto nařízení. Výroční zpráva o dohledu nad provozní bezpečností rovněž obsahuje informace týkající se následujících skutečností:
a)
organizační struktury a postupů příslušného úřadu;
b)
vzdušného prostoru spadajícího pod pravomoc členského státu, který zřídil či jmenoval příslušný úřad a organizace podléhající dohledu tohoto příslušného úřadu;
c)
kvalifikovaných subjektů pověřených prováděním regulatorních auditů provozní bezpečnosti;
d)
stávající výše prostředků tohoto příslušného úřadu;
e)
veškerých problémů týkajících se provozní bezpečnosti identifikovaných v rámci procesů dohledu nad provozní bezpečností řízených příslušným úřadem.
2. Členské státy využijí zpráv vyhotovených jejich příslušnými úřady při předkládání svých výročních zpráv pro Komisi, jak je stanoveno v článku 12 nařízení (ES) č. 549/2004.
Výroční zprávy o dohledu nad provozní bezpečností se zpřístupní dotčeným členským státům v případě funkčních bloků vzdušného prostoru, agentuře a v rámci programů či činností prováděných na základě uzavřených mezinárodních dohod, jejichž cílem je sledovat či auditovat provádění dohledu nad provozní bezpečností letových navigačních služeb, ATFM, ASM a ostatních funkcí sítě.
Článek 16
Výměna informací mezi příslušnými úřady
Příslušné úřady naváží úzkou spolupráci v souladu s články 10 a 15 nařízení (ES) č. 216/2008 a čl. 2 odst. 4 nařízení (ES) č. 550/2004 a uskutečňují výměnu veškerých vhodných informací k zajištění dohledu nad provozní bezpečností nad všemi organizacemi poskytujícími přeshraniční služby či vykonávající funkce přeshraničního charakteru.
Článek 17
Přechodná ustanovení
1. Činnosti zahájené na základě nařízení Komise (ES) č. 1315/2007 před vstupem tohoto nařízení v platnost jsou prováděny v souladu s tímto nařízení.
2. Úřad členského státu, který nese odpovědnost za dohled nad provozní bezpečností organizací, pro něž je v souladu s článkem 3 příslušným úřadem agentura, přenese 12 měsíců od vstupu tohoto nařízení v platnost funkci dohledu nad provozní bezpečností těchto organizací na agenturu, s výjimkou dohledu nad provozní bezpečností manažera struktury vzdušného prostoru, kde se případné přenesení na Komisi podporovanou agenturou uskuteční v den vstupu tohoto nařízení v platnost.
Článek 18
Zrušení
Nařízení (ES) č. 1315/2007 se zrušuje.
Článek 19
Změny nařízení Komise (EU) č. 691/2010
Bod 1.1 písm. e) přílohy IV nařízení (EU) č. 691/2010 se nahrazuje tímto:
„e)
zprávy o bezpečnosti Národní bezpečnostní asociace (NSA - „National Safety Association“) uvedené v článku 7, 8 a 14 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 1034/2011 (10) a také zprávy NSA o řešení zjištěných bezpečnostních nedostatků, které jsou předmětem plánů nápravných opatření;
Článek 20
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. října 2011.
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1034/2011
(2011. gada 17. oktobris)
par drošības uzraudzību gaisa satiksmes pārvaldībā un aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanā un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 691/2010
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulu (EK) Nr. 550/2004 par aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu vienotajā Eiropas gaisa telpā (Pakalpojumu sniegšanas regula) (1) un jo īpaši tās 4. pantu,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulu (EK) Nr. 551/2004 par gaisa telpas organizāciju un izmantošanu vienotajā Eiropas gaisa telpā (gaisa telpas regula) (2) un jo īpaši tās 6. pantu,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 216/2008 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 91/670/EEK, Regulu (EK) Nr. 1592/2002 un Direktīvu 2004/36/EK (3), un jo īpaši tās 8.b pantu,
tā kā:
(1)
Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 216/2008 Komisijai ar Eiropas Aviācijas drošības aģentūras (aģentūra) palīdzību ir jāpieņem attiecīgi īstenošanas noteikumi, lai nodrošinātu regulatīvās prasības drošības jomā attiecībā uz efektīvas gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) drošības uzraudzības funkcijas īstenošanu. Regulas (EK) Nr. 216/2008 8.b pantā ir noteikts, ka šie īstenošanas noteikumi ir jāizstrādā, pamatojoties uz regulām, kas pieņemtas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulas (EK) Nr. 549/2004, ar ko nosaka pamatu Eiropas vienotās gaisa telpas izveidošanai (pamatregula) (4), 5. panta 3. punktu. Šīs regulas pamatā ir Komisijas 2007. gada 8. novembra Regula (EK) Nr. 1315/2007 par drošības uzraudzību gaisa satiksmes pārvaldībā, kas groza Regulu (EK) Nr. 2096/2005 (5).
(2)
Ir nepieciešams papildus precizēt kompetento iestāžu nozīmi un funkcijas, pamatojoties uz noteikumiem, kas iekļauti Regulā (EK) Nr. 216/2008, Regulā (EK) Nr. 549/2004, Regulā (EK) Nr. 550/2004 un Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulā (EK) Nr. 552/2004 par Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības tīkla savietojamību (savietojamības regula) (6). Šajās regulās ir iekļautas drošības prasības aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanā. Pakalpojuma sniedzējs ir atbildīgs par aeronavigācijas pakalpojumu drošu sniegšanu, bet dalībvalstīm ir jānodrošina efektīva uzraudzība, ko veic kompetentās iestādes.
(3)
Šai regulai nebūtu jāattiecas uz militārajām operācijām un mācībām, kā paredzēts Regulas (EK) 549/2004 1. panta 2. punktā un Regulas (EK) Nr. 216/2008 1. panta 2. punkta c) apakšpunktā.
(4)
Kompetentajām iestādēm ir jāveic drošības regulatīvais audits un izvērtēšana saskaņā ar šo regulu to atbilstošo pārbaužu un apsekojumu ietvaros, ko paredz Regula (EK) Nr. 216/2008 un Regula (EK) Nr. 550/2004.
(5)
Kompetentajām iestādēm ir jāizvērtē šajā regulā paredzētās drošības uzraudzības sistēmas izmantošana citās atbilstošās uzraudzības jomās, lai nodrošinātu efektīvu un saskaņotu uzraudzību.
(6)
Aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanā, kā arī gaisa satiksmes plūsmas pārvaldībā (ATFM) un gaisa telpas pārvaldībā (ASM) izmanto funkcionālas sistēmas, kas ļauj pārvaldīt gaisa satiksmi. Tādēļ attiecībā uz jebkurām izmaiņām funkcionālajās sistēmās būtu jāpiemēro drošības uzraudzība.
(7)
Kompetentajām iestādēm būtu jāveic visi nepieciešamie pasākumi gadījumos, kad sistēma vai sistēmas komponents neatbilst attiecīgajām prasībām. Saistībā ar to un jo īpaši, ja jāizdod drošības vadlīnijas, kompetentajām iestādēm būtu jāapsver iespēja sniegt norādījumus paziņotajām iestādēm, kas iesaistītas Regulas (EK) Nr. 552/2004 5. vai 6. pantā paredzētās deklarācijas sniegšanā, lai veiktu konkrētu izmeklēšanu attiecībā uz šo tehnisko sistēmu.
(8)
Ikgadējiem drošības uzraudzības pārskatiem, ko sniedz kompetentās iestādes, ir jāveicina drošības uzraudzības pārredzamība un atbildīgums. Šādi pārskati būtu jāsniedz Komisijai, aģentūrai un dalībvalstij, kas izraudzījusi vai izveidojusi attiecīgo kompetento iestādi. Turklāt ikgadējie drošības uzraudzības pārskati ir jāizmanto saistībā ar reģionālo sadarbību, standartizācijas pārbaudēm saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 216/2008 un drošības uzraudzības starptautisko kontroli. Pārsktos jāiekļauj atbilstoša informācija par drošības kvalitātes uzraudzību, uzraudzīto organizāciju atbilstību piemērojamajām regulatīvajām prasībām drošības jomā, kā arī drošības regulatīvā audita programma, izvērtējums par drošības argumentiem un izmaiņām funkcionālajās sistēmās, kuras uzraudzītās organizācijas veic saskaņā ar kompetentās iestādes apstiprinātajām procedūrām un drošības vadlīnijām, ko izdevusi šāda iestāde.
(9)
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 216/2008 10. panta 1. punktu un Regulas (EK) Nr. 550/2004 2. panta 4. punktu kompetentajām iestādēm ir jāveic attiecīgi pasākumi, lai savstarpēji cieši sadarbotos un tā nodrošinātu pietiekamu to aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēju uzraudzību, kas sniedz pakalpojumus, kuri attiecas uz gaisa telpu, par ko atbild dalībvalsts, kas nav sertifikāta izdevēja dalībvalsts. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 216/2008 15. pantu kompetentajām iestādēm ir jāapmainās ar attiecīgu konkrēto informāciju par organizāciju drošības uzraudzību.
(10)
Aģentūrai ir papildus jāizvērtē šīs regulas noteikumi, un jo īpaši tie, kas attiecas uz izmaiņu drošības uzraudzību, un jāsniedz atzinums, lai šādas izmaiņas pielāgotu kopējai sistēmiskai pieejai, ņemot vērā šo noteikumu integrēšanu nākotnes kopējā regulatīvā struktūrā attiecībā uz civilās aviācijas drošību un pieredzi, ko guvušas iesaistītās personas un kompetentās iestādes. Aģentūras atzinuma mērķis ir tālāk veicināt Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) valsts drošības programmas (SSP) īstenošanu Savienībā šīs kopējās sistēmas metodikas ietvaros.
(11)
Lai dažas no tām tīkla funkcijām, kas izveidotas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 551/2004, tiktu pildītas droši, attiecībā uz iesaistīto struktūru ir jāpiemēro atsevišķas drošības prasības. Šīs prasības, kuru nolūks ir nodrošināt, ka šāda struktūra vai organizācija darbojas droši, ir ietvertas Komisijas 2011. gada 7. jūlija Regulā (ES) Nr. 677/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) tīkla funkciju īstenošanai un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 691/2010 (7). Šīs ir organizācijām noteiktās drošības prasības, kuras ir ļoti līdzīgas tām vispārējām prasībām, kas ietvertas Komisijas Īstenošanas Regulā (ES) Nr. 1035/2011 (8), bet pielāgotas ar tīkla funkcijām saistītajai atbildībai drošības jomā. Lai atbalstītu vispārēju sistēmisku pieeju drošības regulējumam civilās aviācijas jomā, šo prasību izpilde ir jāuzrauga tāpat, kā notiek aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēju uzraudzība.
(12)
Augsta līmeņa grupa Eiropas aviācijas nākotnes regulējuma jautājumos savos 2007. gada jūlija ieteikumos ir uzsvērusi nepieciešamību nodalīt regulatīvo pārraudzību no pakalpojumu sniegšanas vai funkciju pildīšanas. Atbilstīgi šim principam Regulas (EK) Nr. 551/2004 6. pantā ir noteikts, ka struktūra, kas izraudzīta tīkla funkcionālo vajadzību pildīšanai, ir pienācīgi jāpārrauga. Tā kā aģentūra jau tagad pilda neatkarīgas drošības uzraudzības funkciju attiecībā uz Viseiropas ATM/ANS (ANP) sniedzējiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 216/2008 22.a pantu, Eiropas aviācijas drošības politikai pilnībā atbilstu risinājums uzticēt aģentūrai uzdevumu sniegt atbalstu Komisijai, veicot tādus pašus uzdevumus attiecībā uz Eiropas tīkla funkcijām.
(13)
Tādēļ Regula (EK) Nr. 1315/2007 būtu jāatceļ.
(14)
Komisijas 2010. gada 29. jūlija Regula (ES) Nr. 691/2010, ar ko nosaka aeronavigācijas pakalpojumu un tīkla funkciju darbības uzlabošanas sistēmu un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2096/2005 (9), tālab ir jāgroza, lai to pielāgotu šai regulai.
(15)
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Vienotās gaisa telpas komitejas atzinumu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Priekšmets un darbības joma
1. Šajā regulā ir noteiktas prasības, kas jāpiemēro kompetentajām iestādēm, veicot drošības uzraudzības funkciju attiecībā uz aeronavigācijas pakalpojumiem, gaisa satiksmes plūsmas pārvaldību (ATFM) un gaisa telpas pārvaldību (ASM) saistībā ar vispārējo gaisa satiksmi un citām tīkla funkcijām.
2. Šo regulu piemēro kompetento iestāžu un to vārdā darbojošos kvalificēto struktūru darbībām attiecībā uz aeronavigācijas pakalpojumu, ATFM, ASM un citu tīkla funkciju drošības uzraudzību.
2. pants
Definīcijas
Šajā regulā piemēro definīcijas, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 549/2004 2. pantā un Regulas (EK) Nr. 216/2008 3. pantā. Tomēr definīciju “sertifikāts”, kas minēta Regulas (EK) Nr. 549/2004 2. panta 15. punktā, nepiemēro.
Piemēro arī šādas definīcijas:
1)
“koriģējoša darbība” ir darbība, ko veic, lai likvidētu konstatētas neatbilstības cēloni;
2)
“funkcionāla sistēma” ir sistēmu, procedūru un cilvēkresursu kopums, kas organizēts, lai izpildītu funkciju ATM sakarā;
3)
“tīkla pārvaldnieks” ir objektīva un kompetenta struktūra, kas izraudzīta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 551/2004 6. panta 2. vai 6. punktu, lai veiktu pienākumus, kas aprakstīti minētajā pantā un šajā regulā;
4)
“tīkla funkcijas” ir specifiskās funkcijas, kas aprakstītas Regulas (EK) Nr. 551/2004 6. pantā;
5)
“organizācija” ir aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējs vai struktūra, kas sniedz ATFM vai ASM vai pilda citas tīkla funkcijas;
6)
“process” ir savstarpēji saistītas vai mijiedarbībā esošas darbības, kas pārvērš ieguldījumus rezultātos;
7)
“drošības arguments” ir demonstrējums un pierādījums, ka piedāvātās izmaiņas funkcionālajā sistēmā var īstenot atbilstoši mērķiem vai standartiem, kas noteikti esošajā regulatīvajā sistēmā saskaņā ar regulatīvajām prasībām drošības jomā;
8)
“drošības vadlīnijas” ir dokuments, ko izdevusi vai pieņēmusi kompetentā iestāde un kas atļauj funkcionālajā sistēmā veikt darbības, lai atjaunotu drošību, kad pierādījumi liecina, ka pretējā gadījumā radīsies apdraudējums aviācijas drošībai;
9)
“drošības mērķis” ir kvalitatīvs vai kvantitatīvs formulējums, ar kuru definē maksimālo biežumu vai varbūtību, kuras gadījumā var pieņemt, ka radīsies apdraudējums;
10)
“drošības regulatīvais audits” ir sistemātiskas un neatkarīgas pārbaudes, ko veic kompetentās iestādes vai kas tiek veiktas to vārdā, lai noteiktu, vai visi ar drošību saistītie pasākumi vai to elementi, kas attiecas uz procesiem un to rezultātiem, produktiem vai pakalpojumiem, atbilst nepieciešamajiem ar drošību saistītajiem pasākumiem un vai tie tiek efektīvi īstenoti un ir piemēroti gaidāmo rezultātu sasniegšanai;
11)
“drošības regulatīvās prasības” ir prasības, kas noteiktas Savienības vai valstu normatīvajos aktos attiecībā uz aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu vai ATFM un ASM funkciju vai citu tīkla funkciju veikšanu jautājumā par tehnisko un ekspluatācijas kompetenci un piemērotību šo pakalpojumu sniegšanai un funkciju veikšanai, to drošības pārvaldību, kā arī sistēmām, to komponentiem un saistītajām procedūrām;
12)
“drošības prasība” ir risku mazinoši līdzekļi, kā definēts riska mazināšanas stratēģijā, ar kuriem sasniedz konkrētu drošības mērķi, tai skaitā organizatoriskas, darbības, procedūras, funkcionālas, snieguma un sadarbspējas prasības vai vides raksturojumi;
13)
“verifikācija” ir apstiprinājums, sniedzot objektīvus pierādījumus, ka konkrētās prasības ir izpildītas;
14)
“Viseiropas ATM/ANS (ANP)” ir darbība, kas izstrādāta un iedibināta visiem lietotājiem vairumā dalībvalstu vai visās dalībvalstīs un kuru var arī paplašināt, to darot pieejamu ārpus tādas teritorijas gaisa telpas, kur piemēro Līgumu.
3. pants
Uzraudzības kompetentā iestāde
Šajā regulā, neierobežojot aeronavigācijas pakalpojuma sniedzēju sertifikātu savstarpēju atzīšanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 550/2004 7. panta 8. punktu un Regulas (EK) Nr. 216/2008 11. pantu, par uzraudzību atbildīgās kompetentās iestādes ir:
a)
attiecībā uz organizācijām, kuru galvenā darbības vieta un, ja ir, arī juridiskā adrese atrodas dalībvalsts teritorijā un kas sniedz aeronavigācijas pakalpojumus šīs attiecīgās dalībvalsts teritorijā, - valsts uzraudzības iestāde, kuru ir izraudzījusi vai izveidojusi attiecīgā dalībvalsts;
b)
attiecībā uz organizācijām, saistībā ar kurām dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 550/2004 2. pantu ir savā starpā vienojušās, ka drošības uzraudzības pienākumi tiek sadalīti savādāk, nekā norādīts a) punktā, - kompetentās iestādes, kas izraudzītas vai izveidotas saskaņā ar šīm vienošanām. Šīs vienošanās atbilst Regulas (EK) Nr. 550/2004 2. panta 3. līdz 6. punktam;
c)
attiecībā uz organizācijām, kuras sniedz ATM/aeronavigācijas pakalpojumus tādas teritorijas gaisa telpā, kurā piemēro Līgumu, un kuru galvenā darbības vieta un, ja ir, arī juridiskā adrese atrodas ārpus teritorijas, uz ko attiecas Līguma noteikumi, - Eiropas Aviācijas drošības aģentūra (aģentūra);
d)
attiecībā uz organizācijām, kas sniedz Viseiropas ATM/ANP, kā arī visām parējām tīkla funkcijām tādas teritorijas gaisa telpā, kur piemēro Līgumu, - aģentūra.
4. pants
Drošības uzraudzības funkcija
1. Kompetentās iestādes veic drošības uzraudzību sava uzraudzības darba ietvaros attiecībā uz prasībām, ko piemēro aeronavigācijas pakalpojumiem, kā arī ATFM, ASM un citām tīkla funkcijām, lai uzraudzītu šo darbību drošu īstenošanu un pārbaudītu, vai ir ievērotas piemērojamās drošības regulatīvās prasības un to īstenošanas noteikumi.
2. Slēdzot nolīgumu par tādu organizāciju uzraudzību, kuras darbojas funkcionālajos gaisa telpas blokos, kas aptver gaisa telpu, par kuru atbild vairāk nekā viena dalībvalsts, vai arī pakalpojumu pārrobežu sniegšanas gadījumos attiecīgās dalībvalstis apzina un sadala atbildību par drošības uzraudzību tādā veidā, lai nodrošinātu, ka:
a)
ir konkrēti atbildības punkti, lai īstenotu katru šīs regulas noteikumu;
b)
dalībvalstīm ir priekšstats par drošības uzraudzības mehānismiem un to rezultātiem;
c)
starp uzraudzības iestādēm un sertificējošo iestādi ir nodrošināta atbilstīga informācijas apmaiņa.
Dalībvalstis regulāri pārskata nolīgumu un tā praktisko īstenošanu, jo īpaši, ciktāl tas attiecas uz sniegumu drošības jomā.
3. Slēdzot nolīgumu par tādu organizāciju uzraudzību, kas darbojas funkcionālajos gaisa telpas blokos vai veic pārrobežu darbības, turklāt no kurām vismaz vienas organizācijas kompetentā iestāde saskaņā ar 3. panta b) punktu ir aģentūra, attiecīgās dalībvalstis savu darbību koordinē ar aģentūru, lai nodrošinātu 2. punkta a), b) un c) apakšpunkta ievērošanu.
5. pants
Snieguma uzraudzība drošības jomā
1. Kompetentās iestādes regulāri uzrauga un novērtē sasniegtos drošības līmeņus, lai noteiktu, vai tie atbilst regulatīvajām prasībām drošības jomā, ko piemēro šo iestāžu atbildībā esošajos gaisa telpas blokos.
2. Kompetentās iestādes izmanto drošības uzraudzības rezultātus, jo īpaši - lai noteiktu, kur prioritārā kārtā ir nepieciešams pārbaudīt atbilstību regulatīvajām prasībām drošības jomā.
6. pants
Pārbaude attiecībā uz atbilstību regulatīvajām prasībām drošības jomā
1. Kompetentās iestādes izstrādā procesu, lai pārbaudītu:
a)
atbilstību piemērojamajām regulatīvajām prasībām drošības jomā, pirms tās izsniedz vai atjaunina sertifikātu, kas nepieciešams aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanai, tostarp pievienotos ar drošību saistītos nosacījumus;
b)
jebkuru ar drošību saistīto pienākumu izpildi, kas paredzēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 550/2004 8. pantu izdotā izraudzīšanās aktā;
c)
pastāvīgu to organizāciju atbilstību, kurām piemēro regulatīvās prasības drošības jomā;
d)
drošības mērķu, drošības prasību un citu ar drošību saistītu nosacījumu īstenošanu, kas minēti:
i)
sistēmu verifikācijas deklarācijās, tostarp jebkurās attiecīgās deklarācijās par sistēmu komponentu atbilstību vai piemērotību lietošanai, kas izdotas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 552/2004;
ii)
riska novērtējuma un mazināšanas procedūrās, ko paredz regulatīvās prasības drošības jomā, kuras piemēro aeronavigācijas pakalpojumiem, ATFM, ASM un tīkla pārvaldniekam;
e)
drošības vadlīniju izpildi.
2. Šā panta 1. punktā minētais process:
a)
ir balstīts uz dokumentētām procedūrām;
b)
ir pamatots ar dokumentāciju, kas īpaši paredzēta, lai sniegtu drošības uzraudzības personālam norādījumus tā funkciju pildīšanai;
c)
sniedz attiecīgajām organizācijām norādes par drošības uzraudzības darbības rezultātiem;
d)
ir pamatots ar drošības regulatīvu auditu un izvērtēšanu, kas veikta saskaņā ar 7., 9. un 10. pantu;
e)
sniedz kompetentajām iestādēm nepieciešamos pierādījumus, lai pamatotu turpmāko rīcību, tostarp pasākumus, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 549/2004 9. pantā, Regulas (EK) Nr. 550/2004 7. panta 7. punktā un Regulas (EK) Nr. 216/2008 10., 25. un 68. pantā, situācijās, kad regulatīvās prasības drošības jomā nav ievērotas.
7. pants
Drošības regulatīvais audits
1. Kompetentās iestādes vai to pilnvarotās kvalificētās iestādes veic regulatīvu drošības auditu.
2. Drošības regulatīvais audits, kas minēts 1. punktā:
a)
nodrošina kompetentajām iestādēm pierādījumus par atbilstību piemērojamām regulatīvajām prasībām drošības jomā un īstenošanas noteikumiem, novērtējot uzlabošanas vai koriģējošo darbību nepieciešamību;
b)
nav atkarīgs no iekšējām audita darbībām, ko attiecīgā organizācija veic savas drošības vai kvalitātes pārvaldības sistēmas ietvaros;
c)
to veic revidenti, kas kvalificēti saskaņā ar 12. panta prasībām;
d)
to piemēro visiem īstenošanas noteikumiem vai to elementiem, kā arī procesiem, produktiem vai pakalpojumiem;
e)
nosaka, vai:
i)
īstenošanas noteikumi atbilst regulatīvajām prasībām drošības jomā;
ii)
veiktās darbības atbilst īstenošanas noteikumiem;
iii)
veikto darbību rezultāti atbilst no īstenošanas noteikumiem gaidītajiem rezultātiem;
f)
nodrošina jebkuru apzināto neatbilstību novēršanu saskaņā ar 8. pantu.
3. Pārbaudes programmā, ko paredz Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1035/2011 8. pants, kompetentās iestādes iekļauj un vismaz vienu reizi gadā atjaunina drošības regulatīvo auditu programmu, lai:
a)
aptvertu visas jomas, kas potenciāli var izraisīt bažas attiecībā uz drošību, jo īpaši pievēršoties tām jomām, kurās atklātas problēmas;
b)
aptvertu visas organizācijas, dienestus un tīkla funkcijas, kas darbojas kompetentās iestādes uzraudzībā;
c)
nodrošinātu, ka audits tiek veikts samērīgi ar riska līmeni, ko rada šīs organizācijas darbības;
d)
nodrošinātu, ka divus gadus tiek veikts pietiekams audits, lai pārliecinātos par visu šo organizāciju atbilstību piemērojamajām regulatīvajām prasībām drošības jomā visās atbilstošajās šīs funkcionālās sistēmas jomās;
e)
nodrošinātu turpmāko rīcību attiecībā uz koriģējošo darbību īstenošanu.
4. Kompetentās iestādes var nolemt mainīt iepriekš ieplānotā audita jomu un paredzēt papildu auditu, tiklīdz rodas vajadzība.
5. Kompetentās iestādes lemj, kuru noteikumu, elementu, pakalpojumu, funkciju, produktu, fizisko atrašanās vietu un darbību audits ir jāveic noteiktā laika posmā.
6. Audita secinājumus un konstatētās neatbilstības dokumentē. Neatbilstības pamato ar pierādījumiem un identificē attiecībā uz piemērojamajām regulatīvajām prasībām drošības jomā un to īstenošanas noteikumiem, saistībā ar kuriem audits veikts.
7. Tiek sagatavots audita ziņojums, iekļaujot informāciju par neatbilstībām.
8. pants
Koriģējošas darbības
1. Kompetentās iestādes informē par audita rezultātiem organizācijas, kurā veikts audits, un vienlaikus pieprasa veikt koriģējošas darbības, lai novērstu atklātās neatbilstības, neierobežojot nekādu papildu rīcību, ko paredz piemērojamās regulatīvās prasības drošības jomā.
2. Organizācijas, kurās veikts audits, nosaka, kādas koriģējošas darbības ir uzskatāmas par nepieciešamām, lai novērstu attiecīgās neatbilstības, kā arī laika grafiku to veikšanai.
3. Kompetentās iestādes novērtē koriģējošās darbības, kā arī to īstenošanu, kā to noteikušas organizācijas, kurās veikts audits, un apstiprina tās, ja novērtējumā atzīts, ka tās ir pietiekamas neatbilstību novēršanai.
4. Organizācijas, kurās veikts audits, uzsāk koriģējošās darbības, ko apstiprinājušas kompetentās iestādes. Minētās koriģējošās darbības un turpmākais darba process ir jāpabeidz laika posmā, ko apstiprinājušas kompetentās iestādes.
9. pants
Funkcionālo sistēmu izmaiņu drošības uzraudzība
1. Organizācijas piemēro tikai tās procedūras, ko apstiprinājusi attiecīgā kompetentā iestāde, kad lemj par izmaiņu ieviešanu savās funkcionālajās sistēmās saistībā ar drošību. Attiecībā uz gaisa satiksmes pakalpojuma sniedzējiem un sakaru, navigācijas vai uzraudzības pakalpojuma sniedzējiem attiecīgā kompetentā iestāde apstiprina šīs procedūras, pamatojoties uz Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1035/2011.
2. Organizācijas informē attiecīgo kompetento iestādi par visām plānotajām izmaiņām saistībā ar drošību. Kompetentās iestādes šim nolūkam nosaka atbilstošas administratīvās procedūras saskaņā ar valsts tiesību aktiem.
3. Izņemot gadījumus, kad piemēro 10. pantu, organizācijas var ieviest paziņotās izmaiņas, ievērojot procedūras, kas minētas šā panta 1. punktā.
10. pants
Piedāvāto izmaiņu izvērtēšanas procedūra
1. Kompetentās iestādes izvērtē organizācijas ierosinātos drošības argumentus, kas saistīti ar jaunām funkcionālām sistēmām vai izmaiņām esošajās funkcionālajās sistēmās, kad:
a)
bīstamības novērtējumā, kas veikts saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1035/2011 II pielikuma 3.2.4. punktu, noteikta 1. bīstamības klase vai 2. bīstamības klase attiecībā uz apzināto apdraudējumu iespējamo ietekmi; vai
b)
izmaiņu veikšanai ir nepieciešams ieviest jaunus aviācijas standartus.
Kad kompetentās iestādes konstatē vajadzību izvērtēt citas situācijas, kas nav a) un b) apakšpunktā minētās, tās informē attiecīgo organizāciju, ka veiks paziņoto izmaiņu drošības izvērtējumu.
2. Izvērtējumus veic samērīgi ar riska pakāpi, ko rada jaunās funkcionālās sistēmas vai ierosinātās izmaiņas esošajās funkcionālajās sistēmās.
Izvērtējumos:
a)
izmanto dokumentētas procedūras;
b)
to pamato ar dokumentāciju, kas īpaši paredzēta, lai sniegtu drošības uzraudzības personālam norādījumus tā funkciju pildīšanai;
c)
ievēro drošības mērķus, drošības prasības un citus ar drošību saistītus nosacījumus, kas attiecas uz vērtējamajām izmaiņām un noteikti:
i)
deklarācijās par sistēmu verifikāciju, kas minētas Regulas (EK) Nr. 552/2004 6. pantā;
ii)
deklarācijās par sistēmu komponentu atbilstību vai piemērotību lietošanai, kas minētas Regulas (EK) Nr. 552/2004 5. pantā; vai
iii)
riska novērtējuma un mazināšanas dokumentācijā, kas ieviesta saskaņā ar piemērojamajām regulatīvajām prasībām drošības jomā;
d)
vajadzības gadījumā apzina tos papildu nosacījumus saistībā ar drošību, kas attiecas uz izmaiņu īstenošanu;
e)
novērtē sniegto drošības argumentu pieņemamību, ņemot vērā:
i)
apzinātos apdraudējumus;
ii)
piešķirto bīstamības klašu pamatotību;
iii)
drošības mērķu derīgumu;
iv)
drošības prasību un jebkuru citu apzināto ar drošību saistīto nosacījumu derīgumu, efektivitāti un iespējamību;
v)
pierādījumus, ka drošības mērķi, drošības prasības un citi ar drošību saistītie nosacījumi ir pastāvīgi ievēroti;
vi)
pierādījumus, ka drošības argumentu izveidei izmantotais process atbilst piemērojamajām regulatīvajām prasībām drošības jomā;
f)
pārbauda procesus, ko organizācijas izmanto drošības argumentu izveidei saistībā ar jaunu funkcionālu sistēmu vai izmaiņām esošajās funkcionālajās sistēmās, kas tiek izvērtētas;
g)
apzina nepieciešamību pēc pastāvīgas atbilstības verifikācijas;
h)
paredz jebkurus nepieciešamos saskaņošanas pasākumus ar iestādēm, kas atbild par lidojumderīguma un lidojumu operāciju drošības uzraudzību;
i)
sniedz paziņojumu par izvērtēto izmaiņu pieņemamību, vajadzības gadījumā pievienojot nosacījumus, vai nepieņemamību, pamatojumā norādot iemeslus.
3. Lai ieviestu ekspluatācijā izvērtējumā izskatītās izmaiņas, ir nepieciešams kompetento iestāžu apstiprinājums.
11. pants
Kvalificētās struktūras
1. Ja kompetentā iestāde nolemj deleģēt kvalificētai struktūrai drošības regulatīvā audita vai izvērtējumu veikšanu saskaņā ar šo regulu, tā pārliecinās, ka kritērijos, kas izmantoti, lai atlasītu šo iestādi starp citām struktūrām, kuras ir kvalificētas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 550/2004 3. pantu un Regulas (EK) Nr. 216/2008 13. pantu, ir iekļautas šādas prasības:
a)
kvalificētajai struktūrai ir iepriekšēja pieredze drošības novērtēšanā aviācijas struktūrās;
b)
kvalificētā struktūra nav vienlaicīgi iesaistīta attiecīgās organizācijas iekšējās darbībās attiecībā uz drošības vai kvalitātes pārvaldības sistēmām;
c)
visi darbinieki, kas piedalās drošības regulatīvā audita vai izvērtējumu veikšanā, ir atbilstoši apmācīti un pienācīgi kvalificēti un atbilst šīs regulas 12. panta 3. punktā minētajiem kvalifikācijas kritērijiem.
2. Kvalificētā struktūra piekrīt iespējai, ka kompetentā iestāde vai jebkura cita struktūra, kas darbojas tās vārdā, var veikt tajā auditu.
3. Kompetentās iestādes administrē to kvalificēto struktūru reģistrus, kuras to vārdā ir pilnvarotas veikt drošības regulatīvu auditu vai izvērtējumus. Šādos reģistros dokumentē atbilstību prasībām, kas iekļautas 1. punktā.
12. pants
Drošības uzraudzības iespējas
1. Dalībvalstis un Komisija nodrošina, lai kompetentajām iestādēm būtu nepieciešamās iespējas nodrošināt drošības uzraudzību visās organizācijās, kas darbojas to pārraudzībā, tostarp pietiekami resursi šajā regulā minēto darbību veikšanai.
2. Kompetentās iestādes veic un reizi divos gados atjaunina to cilvēkresursu novērtējumu, kas nepieciešami drošības uzraudzības funkciju veikšanai, pamatojoties uz analīzi par procesiem, ko paredz šī regula, un to piemērošanu.
3. Kompetentās iestādes nodrošina, lai visas personas, kas iesaistītas drošības uzraudzības darbībās, būtu kompetentas nepieciešamās funkcijas veikšanā. Šim nolūkam tās:
a)
definē un dokumentē izglītības un mācību līmeni, tehniskās un darbības zināšanas, pieredzi un kvalifikāciju, kas saistāma ar visu to amatpersonu pienākumiem, kuras ir iesaistītas drošības uzraudzības darbībās šo iestāžu struktūrā;
b)
nodrošina īpašas mācības tiem, kuri iesaistīti drošības uzraudzības darbībās šo iestāžu struktūrā;
c)
nodrošina, lai personāls, kas izvēlēts drošības regulatīvā audita veikšanai, tostarp auditu veicošie darbinieki no kvalificētajām iestādēm, atbilstu konkrētajiem kvalifikācijas kritērijiem, ko noteikusi kompetentā iestāde. Kritērijos ņem vērā:
i)
zināšanas un izpratni par prasībām attiecībā uz aeronavigācijas pakalpojumiem, ATFM, ASM un citām tīkla funkcijām, par ko var veikt drošības regulatīvo auditu;
ii)
novērtēšanas līdzekļu izmantošanas pakāpi;
iii)
audita veikšanai nepieciešamās prasmes;
iv)
pierādījumus par auditoru kompetenci, kas noteikta vērtējumā vai citiem pieņemamiem līdzekļiem.
13. pants
Drošības vadlīnijas
1. Kompetentās iestādes izdod drošības vadlīnijas, ja tās konstatē, ka funkcionālajā sistēmā ir kāds drošību apdraudošs elements, kam vajadzīga tūlītēja rīcība.
2. Drošības vadlīnijas nosūta attiecīgajām organizācijām un tajās iekļauj vismaz šādu informāciju:
a)
drošību apdraudošā elementa identifikāciju;
b)
apdraudētās funkcionālās sistēmas identifikāciju;
c)
nepieciešamās darbības un to pamatojumu;
d)
termiņu, kādā ar nepieciešamajām darbībām jānodrošina atbilstība drošības vadlīnijām;
e)
spēkā stāšanās datumu.
3. Kompetentās iestādes nosūta drošības vadlīniju kopiju aģentūrai un jebkurām citām saistītām kompetentām iestādēm, jo īpaši tām, kas iesaistītas attiecīgās funkcionālās sistēmas drošības uzraudzībā, un Komisijai.
4. Kompetentās iestādes pārbauda, kā tiek ievērotas piemērojamās drošības vadlīnijas.
14. pants
Drošības uzraudzības reģistri
Kompetentās iestādes uztur atbilstošus reģistrus un nodrošina tiem piekļuvi saistībā ar drošības uzraudzības procesiem, tostarp visu drošības regulatīvo auditu ziņojumiem un citiem ar drošību saistītiem reģistriem, kas attiecas uz sertifikātiem, norīkošanu, izmaiņu drošības uzraudzību, drošības vadlīnijām un kvalificēto struktūru piesaistīšanu.
15. pants
Drošības uzraudzības ziņojumi
1. Kompetentās iestādes ik gadu ziņo par drošības uzraudzības darbībām saskaņā ar šo regulu. Gada drošības uzraudzības ziņojumā iekļauj arī šādu informāciju:
a)
kompetentās iestādes organizatorisko struktūru un procedūras;
b)
gaisa telpu, kas atrodas to dalībvalstu atbildībā, kuras izveidojušas vai izraudzījušas šo kompetento iestādi, ja attiecināms, un organizācijas, kas atrodas minētās kompetentās iestādes uzraudzībā;
c)
kvalificētās struktūras, kas pilnvarotas veikt drošības regulatīvo auditu;
d)
kompetentās iestādes rīcībā esošo resursu līmeņus;
e)
jebkurus drošības jautājumus, kas apzināti drošības uzraudzības procesos, kurus organizē kompetentā iestāde.
2. Dalībvalstis izmanto savu kompetento iestāžu sagatavotos ziņojumus, iesniedzot Komisijai gada ziņojumus, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 549/2004 12. pantā.
Drošības uzraudzības gada ziņojumus nodod attiecīgo dalībvalstu rīcībā funkcionālo gaisa telpas bloku gadījumā, kā arī aģentūrai un tām programmām vai pasākumiem, ko īsteno atbilstoši starptautiskajiem noteikumiem, par kuriem panākta vienošanās, lai uzraudzītu aeronavigācijas pakalpojumu, ATFM, ASM un citu tīkla funkciju drošības uzraudzības īstenošanu vai veiktu tās auditu.
16. pants
Informācijas apmaiņa starp kompetentajām iestādēm
Kompetentās iestādes veic pasākumus ciešai sadarbībai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 216/2008 10. un 15. pantu un Regulas (EK) Nr. 550/2004 2. panta 4. punktu un apmainās ar jebkuru atbilstošu informāciju, lai nodrošinātu visu to organizāciju drošības uzraudzību, kuras sniedz pārrobežu pakalpojumus vai veic pārrobežu funkcijas.
17. pants
Pārejas noteikumi
1. Darbības, kas sāktas pirms šīs regulas spēkā stāšanās, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1315/2007, pārvalda atbilstoši šai regulai.
2. Dalībvalsts iestāde, kura bija atbildīga par to organizāciju drošības uzraudzību, kuru kompetentā iestāde saskaņā ar 3. pantu ir aģentūra, nodod aģentūrai šo organizāciju drošības uzraudzības funkciju 12 mēnešu laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas, izņemot tīkla pārvaldnieka drošības uzraudzības gadījumu, kurā iespējamā funkciju nodošana Komisijai, kurai palīdz aģentūra, tiek veikta šīs regulas spēkā stāšanās dienā.
18. pants
Atcelšana
Regulu (EK) Nr. 1315/2007 atceļ.
19. pants
Grozījumi Regulā (ES) Nr. 691/2010
Regulas (ES) Nr. 691/2010 IV pielikuma 1.1. punkta e) apakšpunktu aizstāj ar šādu:
“e)
NSA drošības ziņojumi, kas minēti Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1034/2011 (10) 7., 8. un 14. pantā, kā arī NSA ziņojumi par konstatēto drošības trūkumu novēršanu, uz kuriem attiecas koriģējošie rīcības plāni;
20. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2011. gada 17. oktobrī