ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 8. června 2010
určené Řecku s cílem posílit a prohloubit fiskální dohled a vyzvat Řecko, aby učinilo opatření ke snížení schodku, která jsou považována za nezbytná pro nápravu situace nadměrného schodku
(2010/320/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 9 a článek 136 této smlouvy,
s ohledem na doporučení Komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Ustanovení čl. 136 odst. 1 písm. a) Smlouvy o fungování EU umožňuje, aby byla přijata opatření týkající se členských států, jejichž měnou je euro, k posílení koordinace jejich rozpočtové kázně a dohledu nad ní.
(2)
Článek 126 Smlouvy o fungování EU stanoví, že se členské státy mají vyvarovat nadměrných schodků veřejných financí, a určuje, jak při nadměrném schodku postupovat. Pakt o stabilitě a růstu, jehož nápravná složka podrobněji upravuje postup při nadměrném schodku, poskytuje rámec na podporu vládních politik k rychlému návratu ke zdravému stavu rozpočtů s přihlédnutím k hospodářské situaci.
(3)
Dne 27. dubna 2009 Rada v souladu s čl. 104 odst. 6 Smlouvy o založení Evropského společenství rozhodla, že v Řecku existuje nadměrný schodek, a podala doporučení k nápravě tohoto schodku nejpozději do roku 2010, v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy o založení ES a čl. 3 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (1). Rada rovněž stanovila, že Řecko musí do 27. října 2009 přijmout účinná opatření. Dne 30. listopadu 2009 Rada v souladu s čl. 126 odst. 8 Smlouvy o fungování EU zjistila, že Řecko účinná opatření nepřijalo; dne 16. února 2010 proto Rada v souladu s čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU vyzvala Řecko, aby přijalo opatření k nápravě nadměrného schodku nejpozději do roku 2012 (dále jen „rozhodnutí Rady podle článku 126 odst. 9“). Rada rovněž stanovila, že účinná opatření musí být přijata do 15. května 2010.
(4)
Nařízení (ES) č. 1467/97 v čl. 5 odst. 2 stanoví, že pokud byla v souladu s čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU přijata účinná opatření a pokud po přijetí výzvy nastanou nepředvídané nepříznivé hospodářské okolnosti mající zásadní negativní důsledky pro veřejné finance, může Rada na doporučení Komise rozhodnout o přijetí revidované výzvy podle čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU.
(5)
Podle prognóz útvarů Komise z podzimu 2009, které byly východiskem první výzvy určené Řecku, se pro rok 2010 očekávalo snížení HDP o ¼ % a jeho zotavení počínaje rokem 2011, kdy měla řecká ekonomika podle prognózy růst o 0,7 %. Nyní se pro rok 2010 počítá s prudkým poklesem reálného HDP a dalším snížením v roce 2011. Poté se předpokládá postupné obnovení růstu. Beze změny politiky se toto výrazné zhoršení ekonomického scénáře projeví odpovídajícím zhoršením výhledu v oblasti veřejných financí. K tomu je zapotřebí přičíst revizi výsledného schodku veřejných financí za rok 2009 směrem nahoru (z předpokládaných 12,7 % HDP v době rozhodnutí Rady podle čl. 126 odst. 9 na 13,6 % HDP podle fiskálního oznámení, které Řecko předložilo 1. dubna 2010), přičemž po završení šetření, které Eurostat provádí ve spolupráci s řeckými statistickými úřady, hrozí další revize směrem nahoru (v rozmezí 0,3 až 0,5 % HDP) (2). Kromě toho se obavy trhů v souvislosti s výhledem veřejných financí odrazily v prudkém nárůstu rizikových prémií u veřejného dluhu, což ještě více ztížilo kontrolu nad vývojem schodku veřejných financí a veřejného dluhu. Podle předběžného hodnocení, které Komise vypracovala v březnu 2010, Řecko provádělo požadovaná fiskální opatření, jejichž cílem je zajistit dosažení plánovaného cíle u schodku pro rok 2010. Kvůli náhlé změně ekonomického scénáře však nelze uvedené plány považovat za platné. Bezprostřední ohrožení solventnosti Řecka si žádá, aby byla v průběhu tohoto roku přijata ještě radikálnější opatření. Vzhledem k hloubce propadu ekonomiky, který lze nyní očekávat, je navíc dosažení původního plánu na snížení deficitu neproveditelné. Lze mít za to, že v Řecku nastaly nepředvídané nepříznivé hospodářské okolnosti mající zásadní negativní důsledky pro veřejné finance, a je proto oprávněné přijmout revidovaná doporučení podle článku 136 a čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU.
(6)
S ohledem na výše uvedené se jeví jako nutné, aby byl termín pro nápravu nadměrného schodku v Řecku stanovený v rozhodnutí Rady podle čl. 126 odst. 9 prodloužen o dva roky, tj. do roku 2014.
(7)
Ke konci roku 2009 činil hrubý veřejný dluh 115,1 % HDP. Jedná se o jednu z největších měr zadlužení v EU, která zároveň značně přesahuje referenční hodnotu ve výši 60 % HDP uvedenou ve Smlouvě. V důsledku probíhajícího statistického šetření navíc hrozí, že bude tento údaj dále revidován směrem nahoru (o 5 až 7 procentních bodů). Podaří-li se uskutečnit plán na snižování schodku, který je vzhledem k okolnostem považován za nezbytný a proveditelný, mohl by být růst dluhu zvrácen počínaje rokem 2014. Vedle vytrvale vysokých schodků veřejných výdajů přispěly ke zvyšování dluhu velkou měrou také ostatní operace, které přímo nesouvisí s deficitním hospodařením státu. To přispělo k podkopání důvěry trhů v to, že řecká vláda bude schopna do budoucna dluh splácet. Je naprosto nezbytné, aby Řecko co nejdříve přijalo rozhodná opatření bezprecedentního rozsahu, která se zaměří na schodek a další faktory přispívající ke zvyšování dluhu, aby zvrátilo zvyšování poměru dluhu k HDP a mohlo se co nejdříve navrátit k tržnímu financování.
(8)
Kvůli velmi závažnému zhoršení finanční situace řecké vlády se členské státy eurozóny rozhodly poskytnout Řecku stabilizační podporu s cílem zajistit finanční stabilitu v eurozóně jako celku, ve spojení s mnohostrannou pomocí ze strany Mezinárodního měnového fondu. Podpora poskytovaná členskými státy eurozóny bude mít podobu souboru dvoustranných půjček, který koordinuje Komise. Věřitelé se rozhodli podmínit svou podporu tím, že Řecko bude naplňovat toto rozhodnutí. Zejména se očekává, že Řecko podle stanoveného harmonogramu uskuteční opatření obsažená v tomto rozhodnutí,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Řecko co nejrychleji a nejpozději do roku 2014 odstraní současnou situaci nadměrného schodku.
2. Postup korekce nadměrného schodku má za cíl schodek veřejných financí nejvýše 18 508 milionů EUR (8,0 % HDP) v roce 2010, 17 065 milionů EUR (7,6 % HDP) v roce 2011, 14 916 milionů EUR (6,5 % HDP) v roce 2012, 11 399 milionů EUR (4,9 % HDP) v roce 2013 a 6 385 milionů EUR (2,6 % HDP) v roce 2014. K dosažení tohoto cíle bude nezbytné zlepšit v období let 2009-2014 strukturální saldo alespoň o 10 % HDP.
3. Postup korekce uvedený v odstavci 2 vyžaduje, aby meziroční změna konsolidovaného hrubého veřejného dluhu nepřekročila 34 058 milionů EUR v roce 2010, 17 365 milionů EUR v roce 2011, 15 016 milionů EUR v roce 2012, 11 599 milionů EUR v roce 2013 a 7 885 milionů EUR v roce 2014. Na základě stávajících projekcí HDP by odpovídající hodnoty poměru dluhu k HDP činily 133,2 % v roce 2010, 145,2 % v roce 2011, 148,8 % v roce 2012, 149,6 % v roce 2013 a 148,4 % v roce 2014.
Článek 2
1. Řecko přijme do konce června 2010 tato opatření:
a)
zákon, který zavede progresivní daňovou stupnici pro všechny zdroje příjmu a horizontálně jednotný přístup k příjmu z výdělečné činnosti a příjmu z kapitálového majetku;
b)
zákon, který zruší v daňovém systému všechny výjimky a ustanovení o autonomním zdanění, včetně příjmu ze zvláštních příplatků vyplácených státním zaměstnancům;
c)
zrušení rozpočtových prostředků v pohotovostní rezervě s cílem ušetřit 700 milionů EUR;
d)
zrušení většiny rozpočtových prostředků na příspěvek solidarity (kromě složky určené na zmírňování chudoby) s cílem uspořit 400 milionů EUR;
e)
snížení nejvyšších důchodů s cílem ušetřit 500 milionů EUR za celý rok (350 milionů EUR za rok 2010);
f)
snížení velikonočních, letních a vánočních prémií a příplatků vyplácených státním zaměstnancům, s cílem uspořit 1 500 milionů EUR za celý rok (1 100 milionů EUR za rok 2010);
g)
zrušení velikonočních, letních a vánočních prémií vyplácených důchodcům, při zachování ochrany důchodců pobírajících nízké důchody, s cílem uspořit 1 900 milionů EUR za celý rok (1 500 milionů EUR za rok 2010);
h)
zvýšení sazby DPH s výnosem nejméně 1,8 mld. EUR za celý rok (800 milionů EUR za rok 2010);
i)
zvýšení spotřební daně z paliv, tabáku a alkoholu s výnosem nejméně 1 050 milionů EUR za celý rok (450 milionů EUR za rok 2010);
j)
právní předpisy k provedení směrnice o službách (3);
k)
zákon o reformě a zjednodušení veřejné správy na místní úrovni s cílem snížit provozní náklady;
l)
ustavení pracovní skupiny zaměřené na zlepšování míry absorpce strukturálních fondů a Fondu soudržnosti;
m)
zákon, který zjednoduší zakládání nových podniků;
n)
snížení veřejných investic oproti plánům o 500 milionů EUR;
o)
směřování rozpočtových prostředků na spolufinancování strukturálních fondů a Fondu soudržnosti na zvláštní centrální účet, který nelze používat pro žádný jiný účel;
p)
zřízení nezávislého fondu pro finanční stabilitu, jehož úkolem bude řešit případný nedostatek kapitálu a zachovávat zdraví finančního sektoru tím, že v případě potřeby poskytne bankám kapitálovou podporu;
q)
zvýšený bankovní dohled s posílením lidských zdrojů, častějším vykazováním a čtvrtletními zátěžovými testy.
2. Řecko přijme do konce září 2010 tato opatření:
a)
zahrnutí opatření k fiskální konsolidaci ve výši nejméně 3 % HDP (4,1 % HDP, pokud se vezmou v potaz i přesuny z opatření provedených v roce 2010) do návrhu rozpočtu na rok 2011. Rozpočet musí obsahovat zejména následující opatření (nebo - za výjimečných okolností - opatření přinášející srovnatelné úspory): snížení mezispotřeby ústředních vládních institucí o nejméně 300 milionů EUR oproti úrovni roku 2010 (vedle úspor vyplývajících z reformy veřejné správy a místních vládních institucí podle tohoto odstavce); zmrazení valorizace důchodů (s cílem ušetřit 100 milionů EUR); uvalení dočasné krizové dávky na vysoce ziskové podniky (která přinese dodatečné výnosy ve výši nejméně 600 milionů EUR ročně v letech 2011, 2012 a 2013); systém paušálního zdanění pro osoby samostatně výdělečně činné (s výnosem nejméně 400 milionů EUR v roce 2011 a rostoucími výnosy v letech 2012 a 2013); rozšíření základu pro výpočet DPH, aby zahrnoval některé služby, na které se doposud vztahovala výjimka, a převedení 30 % zboží a služeb ze snížené do základní sazby (s výnosem 1 miliardy EUR); postupně zaváděnou ekologickou daň na emise CO2 (s výnosem nejméně 300 milionů EUR v roce 2011); řecká vláda provede právní předpisy o reformě veřejné správy a reorganizaci místních vládních institucí (s cílem snížit náklady nejméně o 500 milionů EUR v roce 2011 a dalších 500 milionů EUR ročně v roce 2012 i 2013); snížení investic financovaných z domácích zdrojů (nejméně o 1 miliardu EUR) cestou upřednostnění investičních projektů financovaných ze strukturálních fondů EU; pobídky k legalizaci staveb porušujících předpisy o územním plánování (s výnosem nejméně 1 500 milionů EUR v letech 2011 až 2013, z toho nejméně 500 milionů EUR v roce 2011); výběr příjmů z herních licencí (nejméně 500 milionů EUR z prodeje licencí a 200 milionů EUR z licenčních poplatků); rozšíření základu pro výpočet daně z nemovitostí cestou aktualizace hodnoty majetku (které přinese dodatečný výnos ve výši nejméně 500 milionů EUR); zvýšené zdanění mezd v naturáliích, mimo jiné cestou zdanění plateb z leasingu automobilů (nejméně o 150 milionů EUR); zvýšené zdanění luxusního zboží (nejméně o 100 milionů EUR); zvláštní daň na nepovolené objekty (s výnosem nejméně 800 milionů EUR ročně); nahrazení pouze 20 % zaměstnanců ve veřejném sektoru (ústřední vládní instituce, obce, veřejné společnosti, místní vládní instituce, státní agentury a další veřejné instituce), kteří odcházejí do důchodu;
b)
zákon o reformě důchodového systému s cílem zajistit jeho střednědobou a dlouhodobou udržitelnost. Zákon by měl zejména zavést jednotnou zákonnou věkovou hranici 65 let pro odchod do starobního důchodu (i pro ženy); sloučení stávajících penzijních fondů do tří fondů a jednotný nový důchodový systém pro všechny současné a budoucí zaměstnance (platný od 1. ledna 2013); snížení horní hranice důchodů; postupné navýšení minimální příspěvkové doby pro získání nároku na plný důchod z 37 na 40 let (do roku 2015); minimální věkovou hranici 60 let pro odchod do starobního důchodu před 1. lednem 2011 (i pro pracovníky vykonávající náročná a fyzicky namáhavá povolání a pracovníky přispívající po dobu 40 let); zrušení zvláštních pravidel pro osoby pojištěné před rokem 1993 (při zachování nabytých práv); výrazné zúžení seznamu namáhavých a fyzicky náročných povolání; snížení důchodových dávek (o 6 % ročně) pro osoby odcházející do důchodu ve věku 60 až 65 let s příspěvkovou dobou méně než 40 let; vytvoření automatického adaptačního mechanismu napojujícího věk pro odchod do starobního důchodu na zvyšování střední délky života (počínaje rokem 2020); vytvoření minimálního zaručeného příjmu vázaného na majetkové poměry pro seniory ve věku vyšším, než je zákonná věková hranice pro odchod do starobního důchodu; zavedení přísnějších podmínek pro přiznání invalidního důchodu a pravidelný přezkum nároku na tento důchod; změnu vzorce pro přiznávání důchodů v příspěvkovém systému k posílení vazby mezi odvedenými příspěvky a pobíranými dávkami (s akruální mírou omezenou na průměrnou roční míru 1,2 %) a rozšíření výpočtu příjmů rozhodných pro důchodové nároky na veškeré příjmy dosažené za celý život (při zachování nabytých práv). Provedení tohoto zákona by v průběhu následujících desetiletí mělo snížit předpokládané zvyšování poměru výdajů na důchody k HDP pod průměr eurozóny a v období let 2010-2060 omezí zvyšování výdajů veřejného sektoru na důchody pod hranici 2,5 % HDP;
c)
posílení úlohy a zdrojů nejvyššího kontrolního úřadu a vytvoření pojistek proti možnému politickému vlivu na prognózy a účetnictví;
d)
návrh reformy mzdové legislativy ve veřejném sektoru, který bude zahrnovat zejména vytvoření jednotného platebního úřadu pro výplatu mezd, zavedení jednotných zásad a harmonogramu pro stanovení zjednodušené a jednotné mzdové tabulky pro veřejný sektor, která bude platit pro státní sektor, místní vládní instituce a další agentury;
e)
právní předpisy ke zvýšení účinnosti daňové správy a kontrol;
f)
zahájení nezávislého přezkumu veřejné správy a stávajících sociálních programů;
g)
zveřejňování měsíčních statistik (na hotovostním základě) o příjmech, výdajích, financování a nedoplatcích výdajů týkajících se dostupných údajů o vládních institucích a jejich podřízených složkách;
h)
akční plán na zlepšení sběru a zpracování údajů o veřejných financích, zejména zdokonalením kontrolních mechanismů ve statistických orgánech a v nejvyšším kontrolním úřadě a zajištěním skutečné osobní odpovědnosti za případy nesprávného vykazování, aby se zajistilo rychlé poskytování vysoce kvalitních údajů o veřejných financích požadovaných nařízeními (ES) č. 2223/96 (4), (ES) č. 264/2000 (5), (ES) č. 1221/2002 (6), (ES) č. 501/2004 (7), (ES) č. 1222/2004 (8), (ES) č. 1161/2005 (9), (ES) č. 223/2009 (10) a (ES) č. 479/2009 (11);
i)
pravidelné zveřejňování informací o finanční situaci veřejných podniků a dalších veřejných subjektů, které nejsou součástí vládních institucí (včetně podrobných výkazů zisku a ztráty, rozvah a údajů o pracovních místech a mzdových nákladech).
3. Řecko přijme do konce prosince 2010 tato opatření:
a)
definitivní přijetí opatření uvedených v odst. 2 písm. a) a d);
b)
návrh právních předpisů na posílení fiskálního rámce. Ten by měl obsahovat zejména stanovení střednědobého fiskálního rámce, vytvoření povinné pohotovostní rezervy v rozpočtu odpovídající 10 % celkových rozpočtových prostředků, vytvoření robustnějších mechanismů pro sledování výdajů a založení nezávislé fiskální agentury, která by poskytovala poradenství a odbornou kontrolu ve fiskální oblasti;
c)
zákon o reformě systému kolektivního vyjednávání o mzdách v soukromém sektoru, který by stanovil snížení sazeb za práci přesčas, větší flexibilitu v uspořádání pracovní doby a umožnil, aby místní územní pakty mohly stanovovat nižší růst mezd než odvětvové dohody;
d)
zákon o minimálních mzdách, který zavede mzdy pod úrovní minimální mzdy pro ohrožené skupiny, jako jsou mládež a dlouhodobě nezaměstnaní, a stanoví opatření, která zaručí, aby stávající minimální mzdy zůstaly po dobu tří let nominálně neměnné;
e)
reformu právních předpisů na ochranu zaměstnanosti, která prodlouží zkušební dobu u nových zaměstnání na jeden rok, sníží celkovou výši odstupného a zajistí, aby se na dělnické profese vztahovaly stejné podmínky odstupného jako na úřednická a odborná povolání, zvýší minimální hranici pro uplatnění pravidel hromadného propouštění, zejména u větších podniků, a usnadní širší využívání smluv na dobu určitou.
f)
výrazné zvýšení míry absorpce strukturálních fondů a Fondu soudržnosti;
g)
zavedení nového systému správy léčiv, který upřednostní používání generik;
h)
zavedení jednotného systému veřejných zakázek s ústředním orgánem pro jejich zadávání, které zejména zajistí, aby byla nabídková řízení řádná a aby byly prováděny kontroly ex ante a ex post;
i)
právní předpisy zjednodušující a urychlující postup udělování oprávnění pro podniky, průmyslové činnosti a povolání;
j)
úpravu institucionálního rámce řeckého úřadu pro ochranu hospodářské soutěže s cílem zvýšit jeho nezávislost, stanovit přiměřené lhůty pro prošetřování a vydávání rozhodnutí a vybavit jej pravomocí zamítat stížnosti;
k)
lepší správu veřejného majetku s cílem získat v období let 2011-2013 ročně alespoň 1 miliardu EUR;
l)
opatření, která odstraní stávající omezení, jež brání volnému pohybu služeb.
4. Řecko přijme do konce března 2011 tato opatření:
a)
definitivní přijetí opatření uvedených v odst. 3 písm. b).
5. Řecko přijme do konce června 2011 tato opatření:
a)
zjednodušenou a jednotnou mzdovou tabulku pro veřejný sektor, která bude platit pro státní sektor, místní vládní instituce a další agentury a která zajistí, aby platy odrážely produktivitu a svěřené úkoly;
b)
opatření, která reagují na zjištění vyplývající z vnějšího a nezávislého funkčního přezkumu veřejné správy;
c)
posílení inspektorátu práce, který musí být plně obsazen kvalifikovanými pracovníky a musí mít kvantitativní cíle ohledně počtu kontrol, které mají být provedeny.
6. Řecko přijme do konce září 2011 tato opatření:
a)
zahrnutí opatření k fiskální konsolidaci ve výši nejméně 2,2 % HDP do návrhu rozpočtu na rok 2012. Rozpočet musí obsahovat zejména následující opatření (nebo - za výjimečných okolností - opatření přinášející srovnatelné úspory): další rozšíření základu pro výpočet DPH přesunutím zboží a služeb ze snížené do základní sazby (s cílem vybrat alespoň dalších 300 milionů EUR); další snížení počtu zaměstnanců ve veřejném sektoru nad rámec pravidla „jeden nový pracovník za každých pět zaměstnanců, kteří odcházejí do důchodu“ (s cílem uspořit nejméně 600 milionů EUR); stanovení spotřebních daní na nealkoholické nápoje (v celkové hodnotě alespoň 300 milionů EUR); rozšíření základu pro výpočet daně z nemovitostí cestou aktualizace hodnoty majetku (které přinese dodatečný výnos ve výši nejméně 200 milionů EUR); reorganizaci institucí pod úrovní ústředních vládních institucí (s cílem uspořit alespoň 500 milionů EUR); snížení mezispotřeby ústředních vládních institucí (o nejméně 300 milionů EUR oproti úrovni roku 2011); nominální zmrazení důchodů; zvýšení účinnosti paušálního zdanění pro osoby samostatně výdělečně činné (s cílem vybrat alespoň 100 milionů EUR); snížení transferů veřejným podnikům (alespoň o 800 milionů EUR) v návaznosti na jejich restrukturalizaci; navázání dávek v nezaměstnanosti na majetkové poměry (s cílem uspořit 500 milionů EUR); výběr dalších příjmů z herních licencí (nejméně 225 milionů EUR z prodeje licencí a 400 milionů EUR z licenčních poplatků);
b)
zmírnění daňových překážek pro fúze a akvizice;
c)
zjednodušení celního odbavení u vývozů a dovozů;
d)
další zvýšení míry absorpce strukturálních fondů a Fondu soudržnosti;
e)
plné provedení programu zlepšování právní úpravy s cílem snížit administrativní zátěž o 20 % (oproti roku 2008).
7. Řecko přijme do konce prosince 2011 tato opatření:
a)
definitivní přijetí opatření uvedených v odst. 6 písm. a);
b)
posílení řídící schopnosti všech řídících orgánů a zprostředkujících subjektů operačních programů, které jsou součástí národního strategického referenčního rámce pro období let 2007-2013, a jejich certifikaci podle normy ISO 9001:2008 (management kvality).
Článek 3
Řecko musí plně spolupracovat s Komisí a na její odůvodněnou žádost jí neprodleně předá veškeré údaje nebo dokumenty, které jsou nezbytné pro kontrolu dodržování tohoto rozhodnutí.
Článek 4
1. Řecko bude Radě a Komisi čtvrtletně předkládat zprávy, v nichž uvede opatření přijatá za účelem naplňování tohoto rozhodnutí.
2. Zprávy uvedené v odstavci 1 by měly obsahovat následující podrobné informace:
a)
konkrétní opatření naplňující toto rozhodnutí provedená do data zprávy, včetně vyčíslení jejich rozpočtového dopadu;
b)
plánovaná konkrétní opatření k naplnění tohoto rozhodnutí, která budou provedena po datu zprávy, spolu s harmonogramem jejich provedení a odhadem jejich rozpočtového dopadu;
c)
měsíční plnění státního rozpočtu;
d)
údaje za dobu kratší než jeden rok o plnění rozpočtu ze strany sociálního zabezpečení, místních vládních institucí a mimorozpočtových fondů;
e)
vydávání a výplatu státních dluhopisů;
f)
vývoj pracovních míst na dobu neurčitou a určitou ve veřejném sektoru;
g)
očekávané platby z veřejných výdajů (kumulované nedoplatky);
h)
finanční situaci ve veřejných podnicích a dalších veřejných subjektech.
3. Komise a Rada rozborem zpráv posoudí, zda Řecko toto rozhodnutí dodržuje. V rámci tohoto posouzení může Komise navrhnout opatření zajišťující, že bude dodržen postup korekce k nápravě nadměrného schodku stanovený tímto rozhodnutím.
Článek 5
Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem oznámení.
Článek 6
Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.
V Lucemburku dne 8. června 2010.
PADOMES LĒMUMS
(2010. gada 8. jūnijs),
kas adresēts Grieķijai, lai pastiprinātu un paplašinātu fiskālo uzraudzību, un ar ko Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu
(2010/320/ES)
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 126. panta 9. punktu un 136. pantu,
ņemot vērā Komisijas ieteikumu,
tā kā:
(1)
Saskaņā ar LESD 136. panta 1. punkta a) apakšpunktu attiecībā uz dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro, var pieņemt īpašus pasākumus, lai stiprinātu to budžeta disciplīnas koordināciju un uzraudzību.
(2)
LESD 126. pantā ir noteikts, ka dalībvalstīm ir jāizvairās no pārmērīga valsts budžeta deficīta, un šim nolūkam minētajā pantā ir izklāstīta budžeta deficīta novēršanas procedūra. Stabilitātes un izaugsmes pakts, kura korektīvajā daļā ir noteikta pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošana, kalpo par atbalstu valdības politikai, lai ātrāk atkal sasniegtu stabilu budžeta stāvokli, ņemot vērā ekonomisko situāciju.
(3)
Saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (EKL) 104. panta 6. punktu Padome 2009. gada 27. aprīlī nolēma, ka Grieķijā ir pārmērīgs budžeta deficīts, un saskaņā ar EKL 104. panta 7. punktu un 3. panta 4. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (1), sagatavoja ieteikumus, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu vēlākais līdz 2010. gadam. Turklāt Padome noteica, ka efektīvu pasākumu veikšanas termiņš Grieķijai ir 2009. gada 27. oktobris. Saskaņā ar LESD 126. panta 8. punktu Padome 2009. gada 30. novembrī konstatēja, ka Grieķija nav veikusi efektīvus pasākumus; tāpēc saskaņā ar LESD 126. panta 9. punktu Padome 2010. gada 16. februārī pieprasīja Grieķijai veikt deficīta samazināšanas pasākumus vēlākais līdz 2012. gadam (turpmāk “Padomes lēmums saskaņā ar 126. panta 9. punktu”). Padome arī noteica, ka efektīvu pasākumu veikšanas termiņš ir 2010. gada 15. maijs.
(4)
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 5. panta 2. punktu, ja dalībvalsts ir veikusi efektīvus pasākumus saskaņā ar LESD 126. panta 9. punktu un ja pēc minētā ieteikuma pieņemšanas norisinās negaidīti nelabvēlīgi ekonomikas notikumi, kas lielā mēra negatīvi ietekmē valsts finanses, tad Padome, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, var nolemt pieņemt pārskatītu ieteikumu saskaņā ar LESD 126. panta 9. punktu.
(5)
Saskaņā ar Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognozēm, ko par pamatu izmantoja sākotnējā Grieķijai adresētajā paziņojumā, bija paredzēts, ka 2010. gadā IKP samazināsies par 0,25 % un, sākot ar 2011. gadu, šis rādītājs uzlabosies, ņemot vērā prognozēto ekonomikas izaugsmi 0,7 % apmērā. Paredzams, ka 2010. gadā reālais IKP krasi samazināsies, kam sekos turpmāka lejupslīde 2011. gadā. Sagaidāms, ka pēc tam izaugsme pakāpeniski atjaunosies. Ja netiks veiktas izmaiņas politikā, šī ekonomiskās situācijas ievērojamā pasliktināšanās negatīvi ietekmēs arī valsts finanšu prognozes. Te jāpiemin arī valsts budžeta deficīta 2009. gada pārskatīšana (laikā, kad tika pieņemts Padomes lēmums saskaņā ar 126. panta 9. punktu, aplēstais rādītājs bija 12,7 % no IKP, savukārt budžeta paziņojumā, ko Grieķija iesniedza 2010. gada 1. aprīlī, uzrādītais deficīts bija 13,6 %), kā arī iespējama turpmāka pārskatīšana (rādītāju palielinot par 0,3 līdz 0,5 % no IKP) pēc tam, kad tiks pabeigtas Eurostat un Grieķijas statistikas iestāžu kopīgi veiktās pārbaudes (2). Visbeidzot, tirgos pastāvošās bažas par valsts finanšu perspektīvām ir krasi palielinājušas riska uzcenojumu valsts parādam, kas ir vēl vairāk apgrūtinājis valsts budžeta deficīta un valsts parāda dinamikas kontroli. Saskaņā ar sākotnējo novērtējumu, ko Komisija veica 2010. gada martā, Grieķija īstenoja pieprasītos fiskālos pasākumus, lai sasniegtu plānoto deficīta mērķi 2010. gadam. Tomēr straujās izmaiņas ekonomikas situācijā nozīmē to, ka šos plānus vairs nevar uzskatīt par derīgiem. Ņemot vērā valsts maksātspējas tiešu apdraudējumu, šā gada laikā ir jāveic vēl radikālāki pasākumi. Tajā pašā laikā šobrīd prognozētā ekonomikas krasā lejupslīde nozīmē to, ka sākotnēji plānoto budžeta deficīta samazināšanu nebūs iespējams īstenot. Var uzskatīt, ka Grieķijā ir norisinājušies negaidīti nelabvēlīgi ekonomikas notikumi, kas lielā mērā negatīvi ietekmējuši valsts finanses, un tāpēc var iesniegt pārskatītus ieteikumus saskaņā ar LESD 136. pantu un 126. panta 9. punktu.
(6)
No iepriekš minētajiem apsvērumiem izriet, ka termiņš, kas tika noteikts Padomes lēmumā saskaņā ar 126. panta 9. punktu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanu Grieķijā, ir jāpagarina par diviem gadiem, t. i., līdz 2014. gadam.
(7)
Valsts kopējais parāds 2009. gada beigās bija 115,1 % no IKP. Šī parāda attiecība ir viena no augstākajām ES un ievērojami pārsniedz Līgumā noteikto atsauces vērtību 60 % no IKP. Turklāt šobrīd veikto statistikas pārbaužu rezultātā šis rādītājs varētu tikt pārskatīts un palielināts (par 5 līdz 7 procentpunktiem). Ja izdotos samazināt budžeta deficītu, kas tiek uzskatīts par vajadzīgu un šā brīža apstākļos paveicamu uzdevumu, no 2014. gada parāda pieaugums tiktu apturēts. Papildus pastāvīgi augstajam valsts budžeta deficītam arī zembilances operācijas lielā mērā ir ietekmējušas parāda pieaugumu. Tas ir mazinājis tirgu pārliecību, ka Grieķijas valdība spēs apturēt parāda palielināšanos. Attiecībā uz budžeta deficītu un citiem faktoriem, kas palielina parādu, Grieķijai ir nekavējoties jāveic izšķiroši pasākumi iepriekš nepieredzētā apmērā, lai apturētu parāda un IKP attiecības palielināšanos un lai pēc iespējas drīzāk vajadzīgo finansējumu nodrošinātu tirgus.
(8)
Ņemot vērā Grieķijas valdības finanšu stāvokļa kraso pasliktināšanos, euro zonas dalībvalstis ir nolēmušas papildus daudzpusējai palīdzībai, ko piešķīris Starptautiskais Valūtas fonds, sniegt Grieķijai stabilitātes nodrošināšanai paredzētu atbalstu, lai visā euro zonā saglabātu finanšu stabilitāti. Euro zonas dalībvalstu atbalstu sniegs, sakopojot divpusējus aizdevumus, un to koordinēs Komisija. Aizdevēji ir nolēmuši, ka atbalsts būs atkarīgs no tā, vai Grieķija ievēros šo lēmumu. Jo īpaši no Grieķijas tiek sagaidīts, ka tā īstenos šajā lēmumā norādītos pasākumus saskaņā ar tajā minēto grafiku,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
1. Grieķija pēc iespējas drīzāk un vēlākais līdz 2014. gadam novērš pašreizējo pārmērīgo budžeta deficītu.
2. Pārmērīga budžeta deficīta novēršanai nepieciešamās korekcijas mērķis ir nodrošināt, ka valsts kopbudžeta deficīts nepārsniedz EUR 18 508 miljonus (8,0 % no IKP) 2010. gadā, EUR 17 065 miljonus (7,6 % no IKP) 2011. gadā, EUR 14 916 miljonus (6,5 % no IKP) 2012. gadā, EUR 11 399 miljonus (4,9 % no IKP) 2013. gadā un EUR 6 385 miljonus (2,6 % no IKP) 2014. gadā. Šā mērķa īstenošanai laikposmā no 2009. līdz 2014. gadam būs jāpanāk strukturālās bilances uzlabojumi vismaz 10 % apmērā no IKP.
3. Šā panta 2. punktā minētajai korekcijas norisei nepieciešams, lai valsts konsolidētā kopējā parāda ikgadējās izmaiņas nepārsniegtu EUR 34 058 miljonus 2010. gadā, EUR 17 365 miljonus 2011. gadā, EUR 15 016 miljonus 2012. gadā, EUR 11 599 miljonus 2013. gadā un EUR 7 885 miljonus 2014. gadā. Pamatojoties uz pašreizējām IKP prognozēm, parāda attiecība pret IKP būs 133,2 % 2010. gadā, 145,2 % 2011. gadā, 148,8 % 2012. gadā, 149,6 % 2013. gadā un 148,4 % 2014. gadā.
2. pants
1. Līdz 2010. gada jūnija beigām Grieķija veic šādus pasākumus:
a)
pieņem tiesību aktus, ar ko ievieš progresīva nodokļa sistēmu visiem ienākumu avotiem un horizontāli vienādotu režīmu attiecībā uz ienākumiem, kas gūti no darba un pamatlīdzekļiem;
b)
pieņem tiesību aktus, ar ko atceļ visus nodokļu sistēmā paredzētos atbrīvojumus un noteikumus par autonomo nodokļu piemērošanu, ietverot ienākumus no ierēdņiem izmaksātajiem īpašajiem pabalstiem;
c)
atceļ ārkārtas rezervei paredzētās budžeta apropriācijas, tādējādi ietaupot EUR 700 miljonus;
d)
atceļ lielāko daļu solidaritātes pabalstam paredzēto budžeta apropriāciju (izņemot nabadzības samazināšanai paredzēto daļu), tādējādi ietaupot EUR 400 miljonus;
e)
samazina visaugstākās pensijas, tādējādi pilnā gadā ietaupot EUR 500 miljonus (EUR 350 miljonus 2010. gadā);
f)
samazina ierēdņiem izmaksātās Lieldienu, vasaras un Ziemassvētku prēmijas un pabalstus, tādējādi pilnā gadā ietaupot EUR 1 500 miljonus (EUR 1 100 miljonus 2010. gadā);
g)
atceļ pensionāriem izmaksātās Lieldienu, vasaras un Ziemassvētku prēmijas, vienlaikus aizsargājot tos, kuri saņem zemas pensijas, tādējādi pilnā gadā ietaupot EUR 1 900 miljonus (EUR 1 500 miljonus 2010. gadā);
h)
palielina PVN likmi, tādējādi pilnā gadā iekasējot vismaz EUR 1 800 miljonus (EUR 800 miljonus 2010. gadā);
i)
palielina akcīzes nodokli degvielai, tabakai un alkoholam, tādējādi pilnā gadā iekasējot vismaz EUR 1 050 miljonus (EUR 450 miljonus 2010. gadā);
j)
pieņem tiesību aktus, ar ko īsteno Pakalpojumu direktīvu (3);
k)
pieņem tiesību aktus, ar ko pārveido un vienkāršo valsts pārvaldi vietējā līmenī, lai samazinātu darbības izmaksas;
l)
izveido darba grupu, lai uzlabotu struktūrfondu un kohēzijas fondu apgūšanas līmeni;
m)
pieņem tiesību aktus, ar ko vienkāršo jaunu uzņēmumu dibināšanu;
n)
salīdzinājumā ar plāniem valsts ieguldījumus samazina par EUR 500 miljoniem;
o)
budžeta apropriācijas, kas paredzētas struktūrfondu un kohēzijas fondu līdzfinansēšanai, novirza īpašā centrālajā kontā, ko nevar izmantot citiem mērķiem;
p)
izveido neatkarīgu finanšu stabilitātes fondu, lai risinātu iespējamās kapitāla trūkuma problēmas un saglabātu finanšu sektora stabilitāti, pēc vajadzības nodrošinot bankām pašu kapitāla atbalstu;
q)
pastiprina banku uzraudzību, palielinot cilvēkresursus, pieprasot biežākus ziņojumus un veicot ik ceturksni stresa pārbaudes.
2. Līdz 2010. gada septembra beigām Grieķija pieņem šādus pasākumus:
a)
budžeta projektā 2011. gadam iekļauj fiskālās konsolidācijas pasākumus, kuri veido vismaz 3 % no IKP (4,1 % no IKP, ja ņem vērā 2010. gadā īstenotos pasākumus). Budžetā jo īpaši iekļauj šādus pasākumus (vai īpašos gadījumos - pasākumus, kuru mērķis ir gūt salīdzināmus ietaupījumus): vispārējās valdības starpposma patēriņu samazina par vismaz EUR 300 miljoniem salīdzinājumā ar 2010. gada līmeni (papildus ietaupījumiem, kas izriet no valsts pārvaldes un pašvaldību reformas, kas minēta šajā punktā), iesaldē pensiju indeksāciju (tādējādi ietaupot EUR 100 miljonus), ļoti rentabliem uzņēmumiem pagaidu kārtā piemēro ar krīzi saistītu maksājumu (kas 2011., 2012. un 2013. gadā nodrošinātu papildu ikgadējus ienākumus vismaz EUR 600 miljonu apmērā), ievieš uz aprēķinu pamata noteiktus nodokļus pašnodarbinātām personām (kas 2011. gadā nodrošinātu vismaz EUR 400 miljonus un lielākus ieņēmumus 2012. un 2013. gadā), paplašina PVN bāzi, ietverot dažus pakalpojumus, kas pašlaik tajā nav iekļauti, un 30 % preču un pakalpojumu piemēro nevis pazemināto likmi, bet gan parasto likmi (kas nodrošinātu ieņēmumus EUR 1 miljarda apmērā), pakāpeniski ievieš vides nodokli par CO2 emisijām (kas 2011. gadā nodrošinātu vismaz EUR 300 miljonus), Grieķijas valdība pieņem tiesību aktus, ar ko veic reformas valsts pārvaldē, un veic pašvaldību reorganizāciju (tādējādi 2011. gadā izmaksas samazinot vismaz par EUR 500 miljoniem un 2012. un 2013. gadā - vēl par EUR 500 miljoniem), samazina iekšzemes finansētos ieguldījumus (par vismaz EUR 1 miljardu), prioritāti piešķirot ieguldījumu projektiem, ko finansē no ES struktūrfondiem, ievieš iniciatīvas, lai noregulētu zemes izmantošanas noteikumu pārkāpumus (kas laikposmā no 2011. līdz 2013. gadam nodrošinātu vismaz EUR 1 500 miljonus, no kuriem vismaz EUR 500 miljonus 2011. gadā), iekasē ieņēmumus no spēļu licencēšanas (vismaz EUR 500 miljonus no licenču pārdošanas un EUR 200 miljonus no nodevām), paplašina nekustamā īpašuma nodokļa aprēķina bāzi, atjauninot aktīvu vērtību (kas nodrošinātu papildu ieņēmumus EUR 500 miljonu apmērā), palielina nodokļus par natūrā izmaksātām algām, tostarp piemēro nodokli mašīnu nomas maksājumiem (kas nodrošinātu vismaz EUR 150 miljonus), palielina nodokļus par luksusprecēm (par vismaz EUR 100 miljoniem), ievieš īpašu nodokli par neatļautām būvēm (kas nodrošinātu vismaz EUR 800 miljonus gadā), valsts sektorā aizstāj tikai 20 % no darba ņēmējiem, kuri pensionējas (valdības un pašvaldību iestādēs, valsts uzņēmumos, valsts aģentūrās un citās valsts iestādēs);
b)
pieņem tiesību aktus, ar ko veic pensiju sistēmas reformas, lai nodrošinātu tās ilgtspēju vidējā termiņā un ilgtermiņā. Ar šiem tiesību aktiem kā vienotu likumā noteikto pensionēšanās vecumu nosaka 65 gadus (arī sievietēm), esošos pensiju fondus apvieno trijos fondos un ievieš jaunu kopīgu pensiju sistēmu attiecībā uz visiem esošajiem un nākotnē pieņemtiem darbiniekiem (sistēma būs spēkā no 2013. gada 1. janvāra), pazemina pensiju maksimālo apjomu, pakāpeniski no 37 līdz 40 gadiem palielina minimālo periodu pensiju iemaksām, lai saņemtu pilnu pensiju (līdz 2015. gadam), sākot no 2011. gada 1. janvāra, kā minimālo pensionēšanās vecumu nosaka 60 gadus (tostarp smagu un bīstamu darbu strādniekiem, kā arī tiem, kuri pensiju iemaksas maksājuši 40 gadus), atceļ īpašos noteikumus attiecībā uz personām, kuras bija apdrošinātas pirms 1993. gada (saglabājot iegūtās tiesības), ievērojami saīsina par grūtām un bīstamām uzskatāmu profesiju sarakstu, samazina pensiju pabalstus (par 6 % gadā) personām, kuras pensionējas 60 līdz 65 gadu vecumā un kuru pensijas iemaksu periods ir mazāks par 40 gadiem, izveido automātisku korekcijas mehānismu, kas sasaista pensionēšanās vecumu un paredzamā mūža ilguma pieaugumu (no 2020. gada), ievieš no materiālā stāvokļa atkarīgu minimālo garantēto ienākumu veciem cilvēkiem, kuru vecums pārsniedz likumā noteikto pensionēšanās vecumu, ievieš stingrākus noteikumus un regulāri pārskata kritērijus, lai piešķirtu invaliditātes pensijas, uz iemaksām balstītajā shēmā izdara izmaiņas pensijas aprēķināšanas formulā, lai pastiprinātu saikni starp veiktajām iemaksām un saņemtajiem pabalstiem (ar uzkrājuma likmi, kas nepārsniedz vidējo gada likmi 1,2 % apmērā), kā arī pensiju ieņēmumu aprēķinā iekļauj visas dzīves laikā gūtos ienākumus (saglabājot iegūtās tiesības). Šo tiesību aktu īstenošana nākamajās desmitgadēs samazinātu pensiju izdevumu attiecības pret IKP paredzēto pieaugumu zem vidējā euro zonas līmeņa, kā arī laikposmā no 2010. līdz 2060. gadam ierobežotu pensijām paredzēto valsts sektora izdevumu pieaugumu, lai tie nepārsniegtu 2,5 % no IKP;
c)
pastiprina Galvenās grāmatvedības iestādes lomu un palielina tās resursus, kā arī ievieš aizsardzības pasākumus, lai novērstu iespējamu politisku iejaukšanos datu prognozēšanā un uzskaitē;
d)
izstrādā reformu plānu attiecībā uz tiesību aktiem par atalgojumu valsts sektorā, konkrēti, izveido vienoto maksājumu iestādi, kas veic algu izmaksu; ievieš kopīgus principus un grafiku, lai izveidotu racionalizētu un vienotu valsts sektora atalgojuma sistēmu, ko piemēro valsts iestādēm, pašvaldībām un citām struktūrām;
e)
pieņem tiesību aktus, ar ko uzlabo nodokļu administrēšanas un kontroles efektivitāti;
f)
uzsāk valsts pārvaldes un esošo sociālo programmu neatkarīgu pārbaudi;
g)
publicē ikmēneša statistikas datus (pamatojoties uz naudas plūsmas principu) par valsts iestāžu un to pakļautībā esošo struktūru ieņēmumiem, izdevumiem, finansējumu un nokavētiem maksājumiem;
h)
izstrādā rīcības plānu, lai uzlabotu valsts datu vākšanu un apstrādi, jo īpaši pilnveidojot statistikas iestāžu un Galvenās grāmatvedības iestādes kontroles mehānismus un nodrošinot faktisku personisku atbildību nepareizu ziņojumu sniegšanas gadījumos, tādējādi dodot iespēju ātri iegūt kvalitatīvus valsts iestāžu datus, kas prasīti Regulā (EK) Nr. 2223/96 (4), (EK) Nr. 264/2000 (5), (EK) Nr. 1221/2002 (6), (EK) Nr. 501/2004 (7), (EK) Nr. 1222/2004 (8), (EK) Nr. 1161/2005 (9), (EK) Nr. 223/2009 (10) un (EK) Nr. 479/2009 (11);
i)
regulāri publicē informāciju par finanšu stāvokli valsts uzņēmumos un citās valsts struktūrās, kas nav klasificētas kā valsts pārvaldes iestādes (tostarp detalizētas ienākumu deklarācijas, bilances un datus par nodarbinātību un algu izdevumiem).
3. Līdz 2010. gada decembra beigām Grieķija pieņem šādus pasākumus:
a)
galīgajā variantā pieņem pasākumus, kas minēti 2. punkta a) un d) apakšpunktā;
b)
izstrādā tiesību aktu projektu, lai nostiprinātu fiskālo sistēmu. Tam jo īpaši jāietver vidēja termiņa fiskālās sistēmas izveide, obligātas ārkārtas rezerves izveide budžetā 10 % apmērā no kopējām apropriācijām, izdevumu stingrākas uzraudzības mehānismu izveide, kā arī neatkarīgas struktūras izveide fiskālās politikas jomā, lai sniegtu konsultācijas un nodrošinātu kvalificētu pārbaudi fiskālo jautājumu jomā;
c)
pieņem tiesību aktus, lai veiktu algu vienošanās sistēmas reformas privātajā sektorā, tādējādi samazinot samaksas likmes par virsstundu darbu, uzlabojot darba laika organizācijas elastību un nodrošinot, ka saskaņā ar vietējiem teritoriāliem līgumiem algu pieaugumu var noteikt zemāku par nozaru nolīgumos noteikto līmeni;
d)
pieņem tiesību aktus par minimālo algu, lai attiecībā uz riska grupām, piemēram, gados jauniem cilvēkiem un ilglaicīgiem bezdarbniekiem, ieviestu atalgojumu zem minimālās algas līmeņa un lai veiktu pasākumus, kas nodrošina, ka pašreizējais minimālās algas līmenis nominālā izteiksmē tiek saglabāts trīs gadus;
e)
veic reformas nodarbinātības aizsardzības tiesību aktos, lai jaunu darbinieku pārbaudes laiku pagarinātu līdz vienam gadam, samazina atlaišanas pabalstu vispārējo līmeni un nodrošina, ka gan uz strādniekiem, gan uz kalpotājiem attiecas vieni un tie paši atlaišanas pabalstu nosacījumi, kā arī paaugstina minimālo slieksni noteikumu par kolektīvo atlaišanu piemērošanai, jo īpaši lielos uzņēmumos, un veicina pagaidu darba līgumu lielāku izmantošanu;
f)
ievērojami palielina struktūrfondu un kohēzijas fondu apgūšanas līmeni;
g)
ievieš jaunu sistēmu pārvaldībai zāļu jomā, veicinot ģenērisko zāļu izmantošanu;
h)
izveido vienotu publiskā iepirkuma sistēmu, tostarp centrālu publiskā iepirkuma iestādi, lai jo īpaši nodrošinātu noturīgas konkursa procedūras, kā arī ex ante un ex post pārbaudes;
i)
pieņem tiesību aktus, ar ko vienkāršo un paātrina uzņēmumu, rūpniecisko darbību un profesiju licencēšanas procedūras;
j)
veic izmaiņas Grieķijas konkurences iestādes organizatoriskajā sistēmā, lai palielinātu tās neatkarību, noteiktu pieņemamus termiņus lēmumu izskatīšanai un pieņemšanai un piešķirtu tai sūdzību noraidīšanas pilnvaras;
k)
labāk pārvalda valsts īpašumu, tādējādi laikposmā no 2011. līdz 2013. gadam ietaupot vismaz EUR 1 miljardu gadā;
l)
veic pasākumus, lai atceltu esošos ierobežojumus attiecībā uz pakalpojumu sniegšanas brīvību.
4. Līdz 2011. gada marta beigām Grieķija pieņem šādus pasākumus:
a)
galīgajā variantā pieņem pasākumus, kas minēti 3. punkta b) apakšpunktā.
5. Līdz 2011. gada jūnija beigām Grieķija pieņem šādus pasākumus:
a)
izveido racionalizētu un vienotu valsts sektora atalgojuma sistēmu, ko piemēro valsts iestādēm, pašvaldībām un citām struktūrām un kurā atalgojums atspoguļo produktivitāti un uzdevumus;
b)
veic pasākumus, lai īstenotu secinājumus, kas iegūti ārējā neatkarīgā izpētē par valsts pārvaldes iestāžu funkcijām;
c)
nostiprina darba inspekciju, nodrošinot kvalificētu personālu un nosakot kvantitatīvus mērķus saistībā ar vairākām veicamajām pārbaudēm.
6. Līdz 2011. gada septembra beigām Grieķija pieņem šādus pasākumus:
a)
budžeta projektā 2012. gadam iekļauj fiskālās konsolidācijas pasākumus, kuri veido vismaz 2,2 % no IKP. Budžetā jo īpaši iekļauj šādus pasākumus (vai īpašos gadījumos - pasākumus, kuru mērķis ir gūt salīdzināmus ietaupījumus): vēl vairāk paplašina PVN bāzi, precēm un pakalpojumiem piemērojot nevis pazemināto likmi, bet gan parasto likmi (tādējādi iegūstot papildus EUR 300 miljonus), vēl vairāk samazina valsts sektorā strādājošo skaitu papildus noteikumam par viena jauna darbinieka pieņemšanu piecu pensionējušos personu vietā (tādējādi ietaupot vismaz EUR 600 miljonus), ievieš akcīzes nodokli nealkoholiskiem dzērieniem (kopsummā vismaz par EUR 300 miljoniem), paaugstina nekustamā īpašuma nodokli, atjauninot aktīvu vērtību (tādējādi gūstot vismaz EUR 200 miljonu lielus papildu ieņēmumus), pārstrukturizē teritoriālās valdības iestādes (tādējādi ietaupot vismaz EUR 500 miljonus), samazina vispārējās valdības starpposma patēriņu (vismaz par EUR 300 miljoniem salīdzinājumā ar 2011. gada līmeni), iesaldē nominālās pensijas, efektīvāk iekasē uz aprēķinu pamata noteiktus nodokļus, ko piemēro pašnodarbinātām personām, (tādējādi iegūstot vismaz EUR 100 miljonus), samazina pārskaitījumus valsts uzņēmumiem pēc to pārstrukturēšanas (vismaz par EUR 800 miljoniem), ievieš no materiālā stāvokļa atkarīgus bezdarba pabalstus (tādējādi ietaupot EUR 500 miljonus), iekasē lielākus ieņēmumus no azartspēļu licencēšanas (vismaz EUR 225 miljonus no licenču pārdošanas un EUR 400 miljonus no honorāriem);
b)
samazina nodokļu šķēršļus attiecībā uz uzņēmumu apvienošanos un pārņemšanu;
c)
vienkāršo muitošanas procedūras eksporta un importa jomā;
d)
vēl vairāk palielina struktūrfondu un kohēzijas fondu apgūšanas līmeni;
e)
pilnībā īsteno labāka regulējuma programmu, lai par 20 % samazinātu administratīvo slogu (salīdzinājumā ar 2008. gadu).
7. Līdz 2011. gada decembra beigām Grieķija pieņem šādus pasākumus:
a)
galīgajā variantā pieņem pasākumus, kas minēti 6. punkta a) apakšpunktā;
b)
stiprina visu pārvaldes iestāžu un starpposma struktūru spējas pārvaldīt darbības programmas atbilstīgi valsts stratēģiskajai atsauces pamatprogrammai 2007.-2013. gadam, kā arī to sertificēšanu ISO 9001:2008 (kvalitātes vadība).
3. pants
Grieķija pilnībā sadarbojas ar Komisiju un pēc pamatota Komisijas pieprasījuma nekavējoties nosūta visus datus vai dokumentus, lai varētu uzraudzīt, kā tiek pildīts šis lēmums.
4. pants
1. Grieķija katru ceturksni Padomei un Komisijai iesniedz ziņojumu, kurā izklāstīti šā lēmuma izpildei veiktie politikas pasākumi.
2. Šā panta 1. punktā minētajos ziņojumos ietver sīku informāciju par:
a)
konkrētiem pasākumiem, kas līdz ziņojuma datumam īstenoti šā lēmuma izpildei, tostarp par šo pasākumu kvantitatīvo ietekmi uz budžetu;
b)
konkrētiem pasākumiem, kurus šā lēmuma izpildei plānots īstenot pēc ziņojuma datuma, kā arī par to īstenošanas grafiku un paredzēto ietekmi uz budžetu;
c)
valsts budžeta izpildi katru mēnesi;
d)
budžeta īstenošanu saistībā ar sociālā nodrošinājuma, pašvaldību un ārpusbudžeta finansējumu, sniedzot datus biežāk nekā reizi gadā;
e)
valsts parāda vērtspapīru emisiju un atmaksāšanu;
f)
pastāvīgas un pagaidu nodarbinātības tendencēm valsts sektorā;
g)
vēl neapmaksātajiem valsts budžeta izdevumiem (kumulēti nokavētie maksājumi);
h)
finanšu stāvokli valsts uzņēmumos un citās valsts struktūrās.
3. Komisija un Padome analizē minētos ziņojumus, lai izvērtētu, kā Grieķija pilda šo lēmumu. Pamatojoties uz šiem novērtējumiem, Komisija var norādīt pasākumus, kas nepieciešami, lai īstenotu lēmumā paredzētās korekcijas pārmērīga budžeta deficīta novēršanai.
5. pants
Šis lēmums stājas spēkā tā paziņošanas dienā.
6. pants
Šis lēmums ir adresēts Grieķijas Republikai.
Luksemburgā, 2010. gada 8. jūnijā