NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1233/2010
ze dne 15. prosince 2010,
kterým se mění nařízení (ES) č. 663/2009 o zavedení programu na podporu hospodářského oživení prostřednictvím finanční pomoci Společenství pro projekty v oblasti energetiky
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 194 odst. 1 písm. c) této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 (3) zavedlo Evropský program oživení energetiky (EEPR) na podporu hospodářského oživení poskytnutím částky 3,98 miliard EUR na roky 2009 a 2010.
(2)
Tímto nařízením by neměl být dotčen záměr přidělit do konce roku 2010 co největší díl z částky 3,98 miliard EUR na podprogramy uvedené v kapitole II nařízení (ES) č. 663/2009. Bylo nicméně zjištěno, že určitý díl z této částky nebude v rámci uvedených podprogramů přidělen.
(3)
V duchu strategie Evropa 2020 pro udržitelný růst a zaměstnanost a v souladu s klimaticko-energetickým balíčkem Unie a akčním plánem pro energetickou účinnost z roku 2006 přispěje rozvoj dalších obnovitelných zdrojů energie a podpora energetické účinnosti k ekologicky šetrnému růstu, budování konkurenčního a udržitelného hospodářství a řešení změny klimatu. Podporou těchto politik vytvoří Unie nová pracovní místa a příležitosti na „zeleném trhu“, čímž podpoří rozvoj konkurenceschopného, zajištěného a udržitelného hospodářství. V této souvislosti má zásadní význam spolupráce mezi různými úrovněmi řízení (víceúrovňová správa věcí veřejných).
(4)
Poskytnutí vyšší finanční pobídky představuje klíčový prvek při snižování překážek, které jsou tvořeny vysokými počátečními náklady, a pro stimulace zlepšení v oblasti udržitelné energetiky. Je tedy třeba vytvořit zvláštní finanční nástroj (dále jen „nástroj“), jenž by využil finanční prostředky podle kapitoly II nařízení (ES) č. 663/2009, které nelze přidělit do konce roku 2010. Vytvoření tohoto nástroje by mělo být posuzováno s ohledem na Iniciativu pro financování udržitelné energetiky navrženou Komisí. Nástroj by měl podpořit rozvoj projektů v oblasti energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie a usnadnit financování investičních projektů v oblasti energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie místními, regionálními a celostátními orgány veřejné moci, zejména v městském prostředí. V rámci tohoto postupu by měla být věnována pozornost součinnosti s ostatními finančními zdroji dostupnými v členských státech, jako jsou strukturální fondy a Fond soudržnosti, nástroj evropské energetické pomoci na místní úrovni (ELENA) a Evropský fond pro regionální rozvoj podle nařízení (ES) č. 397/2009 (4), aby se finanční nástroje navzájem nepřekrývaly.
(5)
Podpora investic do udržitelné energetiky je nejefektivnější a nejprospěšnější, je-li zaměřena na místní úroveň. V řádně odůvodněných případech však může být efektivnější zaměřit se na celostátní úroveň, například z důvodů spojených s dostupností či fungováním příslušných správních struktur.
(6)
Ve snaze maximalizovat v krátkodobém horizontu dopad finančních zdrojů Unie by měl být nástroj spravován jedním nebo více finančními zprostředkovateli, například mezinárodními finančními institucemi. Výběr těchto finančních zprostředkovatelů by měl být proveden na základě jejich prokázané schopnosti využít finanční prostředky co nejúčinněji a nejefektivněji s cílem dosáhnout v co nejkratším čase co nejvyšší účasti dalších veřejných a soukromých investorů a co nejvyššího pákového efektu mezi financováním Unií a celkovými investicemi v zájmu významného zvýšení objemu investic v Unii. V období finanční a hospodářské krize, která má obzvláště nepříznivý dopad na finance místních a regionálních orgánů veřejné moci, by se však mělo zajistit, aby jim obtížná rozpočtová situace nebránila v přístupu k uvedeným finančním prostředkům.
(7)
V souladu s nařízením (ES) č. 663/2009 by z nástroje měly být financovány pouze investiční projekty, které mají rychlý, měřitelný a významný dopad na oživení hospodářství v Unii, na zvýšenou energetickou bezpečnost a na snížení emisí skleníkových plynů. Investiční projekty tohoto typu přispívají k ekologicky šetrnému růstu, rozvoji konkurenčního, propojeného, udržitelného a ekologicky šetrného hospodářství a také k ochraně zaměstnanosti, tvorbě pracovních míst a řešení změny klimatu, v souladu s cíli strategie „Evropa 2020“.
(8)
Na výběr a způsobilost projektů financovaných tímto nástrojem je třeba použít kritéria stanovená v nařízení (ES) č. 663/2009. Jako podstatný prvek je třeba zvážit i zeměpisnou vyváženost projektů, aby se zajistilo, že toto nařízení bude mít vliv na hospodářské oživení v celé Unii, a jako zohlednění skutečnosti, že v některých členských státech projekty dosud nebyly financovány podle kapitoly II nařízení (ES) č. 663/2009 nebo byly takto financovány pouze zčásti.
(9)
Vzhledem k požadovanému krátkodobému hospodářskému dopadu tohoto nařízení by doba od přijetí žádosti o schválení projektu do konečného rozhodnutí o ní neměla překročit šest měsíců.
(10)
Jednotlivé právní závazky k realizaci rozpočtových závazků podle kapitoly IIa by měly být učiněny do 31. března 2011.
(11)
Nástroj by neměl předjímat využití souhrnného rozpočtu Unie a případná budoucí opatření v oblasti financování, včetně energetického sektoru, ale měl by být považován spíše za mimořádné opatření přijaté v období hospodářských obtíží.
(12)
Z důvodu naléhavé potřeby řešit hospodářskou krizi by výdaje vzniklé na základě kapitoly II nařízení (ES) č. 663/2009 měly být způsobilé od 13. července 2009, neboť mnoho žadatelů požadovalo způsobilost výdajů od podání žádosti o grant v souladu s článkem 112 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (5) („finanční nařízení“). Výdaje vzniklé na základě kapitoly IIa nařízení (ES) č. 663/2009 by měly být způsobilé od 1. ledna 2011.
(13)
Z důvodu naléhavé potřeby řešit hospodářskou krizi by toto nařízení mělo vstoupit v platnost okamžikem vyhlášení,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změny nařízení (ES) č. 663/2009
Nařízení (ES) č. 663/2009 se mění takto:
1)
V článku 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Toto nařízení zavádí finanční nástroj (dále jen „nástroj“) na podporu iniciativ v oblasti energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie.“
2)
Článek 3 se mění takto:
a)
odstavec 2 se nahrazuje tímto:
„2. Jednotlivé právní závazky podle kapitoly II k realizaci rozpočtových závazků přijatých v letech 2009 a 2010 se učiní do 31. prosince 2010. Jednotlivé právní závazky podle kapitoly IIa se učiní do 31. března 2011.“;
b)
doplňuje se nový odstavec, který zní:
„3. Finanční zprostředkovatelé popsaní v příloze II se snaží přidělit veškeré finanční prostředky z příspěvku Unie dostupné v rámci nástroje na investiční projekty a na technickou pomoc pro projekty v oblasti energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie do 31. března 2014. Po tomto dni nesmějí být z příspěvku Unie přiděleny žádné finanční prostředky. Veškeré finanční prostředky z příspěvku Unie nepřidělené finančními zprostředkovateli do 31. března 2014 se vrátí do souhrnného rozpočtu Unie. Finanční prostředky z příspěvku Unie přidělené na investiční projekty jsou investovány na stanovenou dobu, která nesmí překročit lhůtu 31. března 2034. Unie má právo na výnos ze své investice do nástroje po celou dobu životnosti nástroje v poměru odpovídajícím jejímu příspěvku do nástroje a v souladu se svými podílnickými právy.“
3)
Vkládá se nová kapitola, která zní:
„KAPITOLA IIa
FINANČNÍ NÁSTROJ
Článek 21a
Finanční prostředky, které nelze přidělit podle kapitoly II
1. Finanční prostředky, ke kterým podle čl. 3 odst. 2 nelze učinit jednotlivé právní závazky podle kapitoly II na částku 146 344 644,50 EUR, jsou určeny pro finanční nástroj uvedený v čl. 1 odst. 4 pro účely vytvoření vhodných finančních nástrojů ve spolupráci s finančními institucemi s cílem důrazně podnítit projekty v oblasti energetické účinnosti a projekty na využití obnovitelných zdrojů energie.
2. Nástroj se provádí v souladu s přílohou II. U stanovení čl. 23 odst. 1 se na nástroj nepoužije.
3. Úvěrová angažovanost Unie v rámci nástroje, včetně poplatků za správu a dalších způsobilých nákladů, je omezena na částku ve výši příspěvku Unie do nástroje uvedenou v odstavci 1 a souhrnný rozpočet Unie nesmí být nijak dále zatížen.“
4)
Článek 22 se zrušuje.
5)
Článek 23 se mění takto:
a)
odstavec 2 se nahrazuje tímto:
„2. Pomoc EEPR se vztahuje pouze na výdaje spojené s projektem a vynaložené příjemci a v případě projektů podle článku 9 i třetími stranami, kteří odpovídají za uskutečnění projektu. Výdaje vzniklé na základě kapitoly II mohou být způsobilé od 13. července 2009.“;
b)
vkládá se nový odstavec, který zní:
„2a. Finanční pomoc poskytnutá na základě kapitoly IIa se vztahuje na výdaje spojené s investičními projekty a technickou pomocí pro projekty v oblasti energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie, jež vznikly příjemcům popsaným v části A bodě 3 přílohy II. Tyto výdaje mohou být způsobilé od 1. ledna 2011.“
6)
Článek 27 se mění takto:
a)
vkládá se nový odstavec, který zní:
„1a. Do 30. června 2013 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě hodnotící zprávu v polovině období o opatřeních přijatých podle kapitoly IIa a zaměří se při tom na:
a)
efektivnost nákladů, pákový efekt a adicionalitu, které nástroj prokázal;
b)
důkazy o řádném finančním řízení;
c)
míru, v jaké nástroj dosáhl cílů uvedených v tomto nařízení;
d)
rozsah, v jakém je třeba nadále z nástroje poskytovat podporu projektům v oblasti energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie.
Hodnotící zprávu v polovině období podle potřeby, a zejména pokud je posouzení opatření přijatých podle kapitoly IIa provedené Komisí kladné, doprovodí legislativní návrh na prodloužení platnosti nástroje.“;
b)
odstavec 3 se nahrazuje tímto:
„3. Komise předloží Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů hodnotící zprávu o výsledcích dosažených EEPR a v souladu s čl. 27 odst. 4 finančního nařízení.“
7)
V článku 28 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Zpráva obsahuje informace o všech režijních nákladech spojených s vytvořením a prováděním nástroje zřízeného podle kapitoly IIa.“
8)
Příloha se nově označuje jako „Příloha I“ a doplňuje se nová příloha, která zní:
„PŘÍLOHA II
FINANČNÍ NÁSTROJ
A. Provádění finančního nástroje pro projekty udržitelné energetiky
1. Působnost nástroje
Tento finanční nástroj (dále jen ‚nástroj‘) se použije na rozvoj projektů v oblasti úspor energie, energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie a usnadní financování investic do těchto oblastí místními, regionálními a v řádně odůvodněných případech i celostátními orgány veřejné moci. Tento nástroj se provádí v souladu s ustanoveními finančního nařízení a prováděcích pravidel k němu o pověření úkoly plnění rozpočtu.
Nástroj se použije na projekty v oblasti udržitelné energetiky, zejména v městském prostředí. To zahrnuje zejména projekty zaměřené na:
a)
veřejné a soukromé budovy s použitím řešení z oblasti energetické účinnosti nebo obnovitelných zdrojů energie včetně řešení využívajících informační a komunikační technologie;
b)
investice do vysoce energeticky účinné kombinované výroby tepla a elektřiny, včetně mikrokogenerace, a do sítí dálkového vytápění či chlazení, zejména z obnovitelných zdrojů energie;
c)
decentralizované zdroje obnovitelné energie vybudované v místním prostředí a jejich začlenění do elektrických rozvodných sítí;
d)
mikrogeneraci z obnovitelných zdrojů energie;
e)
čistou městskou dopravu podporující zvýšenou energetickou účinnost a integraci obnovitelných zdrojů energie s důrazem na veřejnou dopravu, dopravní prostředky na elektrický a vodíkový pohon a snížení emisí skleníkových plynů;
f)
místní infrastrukturu včetně účinného osvětlení venkovní veřejné infrastruktury (včetně pouličního osvětlení), řešení v oblasti uchovávání elektrické energie, inteligentních metod měření a inteligentních sítí, které plně využívají informačních a komunikačních technologií;
g)
technologie v oblasti energetické účinnosti a obnovitelné energie s inovačním a hospodářským potenciálem využívající nejlepší dostupné postupy.
Tento nástroj lze použít také k poskytnutí pobídek a technické pomoci a zvýšení informovanosti místních, regionálních a celostátních orgánů s cílem optimálně využít strukturální fondy a Fond soudržnosti, a zejména v oblastech, v nichž se zlepšení týkají energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie v obytných a jiných stavbách. Nástroj podpoří investiční projekty, u nichž je prokázána hospodářská a finanční životaschopnost, s cílem zajistit návratnost investic přidělených z nástroje a přilákat veřejné a soukromé investory. Nástroj tak může být mimo jiné využit k vytváření rezerv a přidělování kapitálu na financování půjček, záruk, vlastního kapitálu a dalších finančních produktů. Dále může být až 15 % finančních prostředků uvedených v článku 21a použito na poskytování technické pomoci místním, regionálním či celostátním orgánům při vytváření a úvodním zavádění technologií souvisejících s projekty v oblasti energetické účinnosti a energie z obnovitelných zdrojů.
2. Součinnost
Při poskytování finanční nebo technické pomoci je třeba dbát i na součinnost s dalšími finančními zdroji dostupnými v členských státech, jako jsou strukturální fondy a Fond soudržnosti a nástroj evropské energetické pomoci na místní úrovni (ELENA), aby se finanční nástroje vzájemně nepřekrývaly.
3. Příjemci
Příjemci nástroje jsou orgány veřejné moci, pokud možno na místní a regionální úrovni, a veřejné či soukromé subjekty jednající jménem těchto orgánů.
B. Spolupráce s finančními zprostředkovateli
1. Výběr a obecné požadavky, včetně nákladů
Nástroj se zřídí ve spolupráci s jedním nebo více finančními zprostředkovateli a je otevřen účasti vhodných investorů. Výběr finančních zprostředkovatelů se provede na základě jejich prokázané schopnosti využít financování nejúčinnějším a nejefektivnějším způsobem v souladu s pravidly a kritérii stanovenými v této příloze.
Komise zajistí, aby celková výše režijních nákladů spojených s vytvořením a prováděním nástroje včetně poplatků za vedení a dalších způsobilých nákladů fakturovaných finančními zprostředkovateli byla co nejnižší, v souladu s osvědčenými postupy pro podobné nástroje a při zachování požadované kvality nástroje.
Plnění příspěvku Unie do nástroje zajišťuje Komise v souladu s články 53 a 54 finančního nařízení.
Finanční zprostředkovatelé jsou povinni dodržovat požadavky na pověření úkoly plnění rozpočtu stanovené ve finančním nařízení a prováděcích pravidlech k němu, zejména pokud jde o pravidla o zadávání zakázek, požadavky na vnitřní kontrolu, účetnictví a externí audit. Tito finanční zprostředkovatelé neobdrží jiné platby než poplatky za vedení nebo náklady spojené se zavedením a prováděním tohoto nástroje.
Podrobné podmínky týkající se zřízení nástroje a jeho rámcové podmínky, včetně sledování a kontroly, stanoví jedna nebo více dohod mezi Komisí a finančními zprostředkovateli.
2. Dostupnost informací
V rámci nástroje se veškeré informace o řízení programu dotýkající se zúčastněných stran zveřejní on-line. Týká se to zejména postupů podávání žádostí, informací o osvědčených postupech a přehledu projektů a zpráv.
C. Podmínky financování a kritéria způsobilosti a výběru
1. Působnost financování
V souladu s touto přílohou je uplatnění nástroje omezeno na financování:
a)
investičních projektů, které mají rychlý, měřitelný a významný dopad na oživení hospodářství v Unii, zvýšenou energetickou bezpečnost a snížení emisí skleníkových plynů, a
b)
technické pomoci pro projekty v oblasti energetické účinnosti a energie z obnovitelných zdrojů.
2. Činitele, k nimž je třeba přihlédnout
Při výběru projektů je zvláštní pozornost věnována zeměpisné vyváženosti.
Při financování investičních projektů je náležitá pozornost věnována dosažení významného pákového efektu mezi celkovými investicemi a prostředky Unie s cílem významně zvýšit objem investic v Unii. Pákový efekt se však může u jednotlivých investičních projektů lišit v závislosti na řadě činitelů, jako je skutečná velikost a typ projektu, a na místních podmínkách včetně velikosti a finančních schopností příjemce.
3. Podmínky pro přístup orgánů veřejné moci k financování z nástroje
Orgány veřejné moci žádající o financování investičních projektů a technické pomoci pro projekty v oblasti energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie musí splňovat tyto podmínky:
a)
učinily nebo se chystají učinit politický závazek zmírňovat změnu klimatu, případně včetně stanovení konkrétních cílů, například týkajících se zvyšování energetické účinnosti nebo využívání energie z obnovitelných zdrojů;
b)
buď usilují o vytvoření víceletých strategií pro zmírňování změny klimatu a případně pro dosažení svých cílů, nebo se účastní víceleté strategie na místní, regionální či celostátní úrovni za účelem zmírnění změny klimatu;
c)
přijaly veřejnou odpovědnost za pokrok v dosahování jimi vytyčené celkové strategie.
4. Kritéria způsobilosti a výběru investičních projektů financovaných z nástroje
Investiční projekty financované z nástroje musí splňovat tato kritéria způsobilosti a výběru:
a)
kvalitní a technicky odpovídající přístup;
b)
kvalita a efektivnost nákladů financování pro celou investiční fázi opatření;
c)
zeměpisné vyvážení všech projektů, na něž se vztahuje toto nařízení;
d)
propracovanost, definovaná jako dosažení investiční fáze, a co nejdřívější vznik podstatných kapitálových výdajů;
e)
míra, ve které je provádění opatření zdrženo nedostatečným přístupem k financování;
f)
míra, ve které budu finanční prostředky z nástroje stimulovat financování z veřejných a soukromých zdrojů;
g)
kvantifikované socioekonomické dopady;
h)
kvantifikované dopady na životní prostředí.
5. Kritéria způsobilosti a výběru projektů technické pomoci financovaných z nástroje
Projekty technické pomoci financované z nástroje musí splňovat kritéria způsobilosti a výběru uvedená v bodě 4 písm. a), c), e), f) a g).“
Článek 2
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 15. prosince 2010.
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 1233/2010
(2010. gada 15. decembris),
ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 663/2009, ar ko izveido programmu ekonomikas atveseļošanas atbalstam, piešķirot Kopienas finansiālo palīdzību projektiem enerģētikas jomā
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 194. panta 1. punkta c) apakšpunktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),
tā kā:
(1)
Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 663/2009 (3) izveidoja Eiropas enerģētikas programmu ekonomikas atveseļošanai (EEPEA), 2009. un 2010. gadam piešķirot finansējumu EUR 3,98 miljardu apmērā.
(2)
Šī regula nedrīkstētu skart mērķi līdz 2010. gada beigām Regulas (EK) Nr. 663/2009 II nodaļā noteiktajām apakšprogrammām piešķirt iespējami daudz no EUR 3,98 miljardu lielā finansējuma. Tomēr ir konstatēts, ka daļa no šīs summas netiks piešķirta minētajām apakšprogrammām.
(3)
Saskaņā ar stratēģiju “Eiropa 2020” ilgtspējīgai izaugsmei un nodarbinātībai un atbilstoši ES klimata un enerģētikas tiesību aktu kopumam un 2006. gada energoefektivitātes rīcības plānam atjaunojamo energoresursu turpmāka attīstība un energoefektivitātes sekmēšana veicinātu videi draudzīgāku izaugsmi, konkurētspējīgas un ilgtspējīgas ekonomikas izveidi un klimata pārmaiņu novēršanu. Sekmējot šīs politikas jomas, Savienība radīs jaunas darba vietas un videi draudzīga tirgus iespējas, tādējādi veicinot konkurētspējīgas, drošas un ilgtspējīgas ekonomikas attīstību. Šajā sakarā būtiska ir sadarbība starp dažādiem pārvaldības līmeņiem (daudzlīmeņu pārvaldība).
(4)
Lielāka finanšu stimula nodrošināšana ir galvenais aspekts, lai mazinātu ierobežojumus, ko rada augstas iepriekšējās izmaksas, un veicinātu ilgtspējīgus uzlabojumus enerģētikas jomā. Tādēļ būtu jāizveido mērķtiecīgs finanšu instruments (“instruments”), lai izmantotu Regulas (EK) Nr. 663/2009 II nodaļā paredzēto finansējumu, ko nevar piešķirt līdz 2010. gada beigām. Instrumenta izveidē būtu jāņem vērā arī Komisijas ierosinātā ilgtspējīgas enerģijas finansēšanas iniciatīva. Šim instrumentam būtu jāatbalsta energoefektivitātes attīstība un atjaunojamās enerģijas projekti, kā arī jāveicina vietējo, reģionālo un valsts iestāžu ieguldījumu finansēšana energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas jomā, jo īpaši pilsētvidē. Šajā procesā būtu jāpievērš uzmanība sinerģijai ar citiem dalībvalstīs pieejamiem resursiem, piemēram, struktūrfondiem un Kohēzijas fondu, Eiropas vietējā enerģijas atbalsta instrumentu (ELENA) un Eiropas Reģionālās attīstības fondu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 397/2009 (4), lai izvairītos no pārklāšanās ar citiem finanšu instrumentiem.
(5)
Ieguldījumu atbalsts ilgtspējīgas enerģētikas jomā var būt visefektīvākais un sniegt vislielākos ieguvumus, ja tas tiek īstenots vietējā līmenī. Tomēr pienācīgi pamatotos gadījumos īstenošana valsts līmenī var izrādīties efektīvāka, piemēram, tādu iemeslu dēļ, kas ir saistīti ar attiecīgu administratīvo struktūru esamību vai darbību.
(6)
Lai palielinātu ES finansējuma īstermiņa ietekmi, instruments būtu jāpārvalda vienam vai vairākiem finanšu starpniekiem, piemēram, starptautiskajām finanšu iestādēm. Izvēle būtu jāizdara, pamatojoties uz finanšu starpnieku apliecināto spēju maksimāli efektīvi un lietderīgi izmantot finansējumu tā, lai iespējami drīz nodrošinātu citu publiskā un privātā sektora ieguldītāju maksimālu līdzdalību un panāktu spēcīgāko sviras efektu starp Savienības finansējumu un kopējo ieguldījumu, tādējādi sekmējot būtisku ieguldījumu palielināšanos Savienībā. Tomēr finanšu un ekonomikas krīzes laikā, kam ir īpaši negatīva ietekme uz vietējo un reģionālo pašvaldības iestāžu finansēm, būtu jānodrošina, ka šo iestāžu sarežģītā budžeta situācija nemazina iespēju saņemt līdzekļus.
(7)
Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 663/2009 ar šo instrumentu būtu jāfinansē tikai tie ieguldījumu projekti, kuriem ir ātra, izmērāma un būtiska ietekme uz ekonomikas atveseļošanu Savienībā, palielinātu energoapgādes drošību un siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanu. Šādi ieguldījumu projekti veicina videi draudzīgu izaugsmi, konkurētspējīgas, integrētas, ilgtspējīgas un videi draudzīgas ekonomikas attīstību, kā arī nodarbinātības aizsardzību, darba vietu radīšanu un klimata pārmaiņu novēršanu saskaņā ar stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem.
(8)
Būtu jāpiemēro Regulā (EK) Nr. 663/2009 noteiktie kritēriji, lai izvēlētos saskaņā ar šo instrumentu finansējamos projektus un noteiktu to atbilstību prasībām. Kā būtisku elementu vajadzētu ņemt vērā arī projektu ģeogrāfiskā izvietojuma līdzsvaru, lai nodrošinātu, ka šī regula ietekmē ekonomikas atlabšanu visā Savienībā, un atzīstot, ka atsevišķās dalībvalstīs projekti nav finansēti vai ir tikai daļēji finansēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 663/2009 II nodaļu.
(9)
Ņemot vērā šīs regulas vēlamo īstermiņa ekonomisko ietekmi, laika posms no projekta pieteikuma saņemšanas līdz galīgajam lēmumam par to nedrīkstētu būt ilgāks par sešiem mēnešiem.
(10)
Līdz 2011. gada 31. martam būtu jāuzņemas atsevišķas juridiskas saistības IIa nodaļā paredzēto budžeta saistību izpildei.
(11)
Šim instrumentam nevajadzētu kļūt par precedentu attiecībā uz Savienības vispārējā budžeta izmantošanu un iespējamiem turpmākiem finansēšanas pasākumiem, tostarp enerģētikas jomā, bet gan tas būtu jāuzskata par ārkārtas pasākumu, kas pieņemts ekonomiski grūtā laikā.
(12)
Ņemot vērā neatliekamo nepieciešamību risināt problēmas saistībā ar ekonomikas krīzi, izdevumi, kas radušies saistībā ar Regulas (EK) Nr. 663/2009 II nodaļu, būtu jāuzskata par attiecināmiem, sākot no 2009. gada 13. jūlija, jo daudzi pieteikumu iesniedzēji saskaņā ar 112. pantu Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5) (“Finanšu regula”), ir pieprasījuši izdevumus uzskatīt par attiecināmiem, sākot no dotācijas pieteikuma iesniegšanas. Izdevumi, kas radušies saistībā ar Regulas (EK) Nr. 663/2009 IIa nodaļu, būtu jāuzskata par attiecināmiem, sākot no 2011. gada 1. janvāra.
(13)
Ņemot vērā neatliekamo nepieciešamību risināt problēmas saistībā ar ekonomikas krīzi, šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Grozījumi Regulā (EK) Nr. 663/2009
Regulu (EK) Nr. 663/2009 ar šo groza šādi.
1.
Regulas 1. pantā pievieno šādu daļu:
“Ar šo regulu paredz izveidot finanšu instrumentu (“instruments”), lai atbalstītu energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas iniciatīvas.”
2.
Regulas 3. pantu groza šādi:
a)
panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
“2. Atsevišķas juridiskās saistības saskaņā ar II nodaļu 2009. un 2010. gadā pieņemto budžeta saistību izpildei uzņemas līdz 2010. gada 31. decembrim. Atsevišķas juridiskās saistības saskaņā ar IIa nodaļu uzņemas līdz 2011. gada 31. martam.”;
b)
pievieno šādu punktu:
“3. Regulas II pielikumā aprakstītie finanšu starpnieki dara visu iespējamo, lai ieguldījumu projektiem un tehniskajai palīdzībai saistībā ar energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas projektiem līdz 2014. gada 31. martam piešķirtu visu instrumenta finansējumu, kas ir pieejams no Savienības ieguldījuma. Pēc minētā datuma finansējumu no Savienības ieguldījuma nepiešķir. Visu finansējumu no Savienības ieguldījuma, ko finanšu starpnieki līdz 2014. gada 31. martam nav piešķīruši, atgriež Savienības vispārējā budžetā. Finansējums no Savienības ieguldījuma, kurš ir piešķirts ieguldījumu projektiem, tiek ieguldīts uz noteiktu laika posmu, kas nevar būt ilgāk par 2034. gada 31. martu. Savienība ir tiesīga saņemt procentus no ieguldījumiem instrumentā visu instrumenta pastāvēšanas laiku proporcionāli veiktajam ieguldījumam un atbilstoši savām dalībnieka tiesībām.”
3.
Regulā iekļauj šādu nodaļu:
“IIa NODAĻA
FINANŠU INSTRUMENTS
21.a pants
Finansējums, ko nevar piešķirt saskaņā ar II nodaļu
1. Finansējumu, par kuru saskaņā ar 3. panta 2. punktu nevar uzņemties atsevišķas juridiskās saistības saskaņā ar II nodaļu par summu EUR 146 344 644,50 apmērā, novirza 1. panta ceturtajā daļā minētajam instrumentam, lai sadarbībā ar finanšu iestādēm izstrādātu piemērotus finansēšanas instrumentus, kas ļautu būtiski veicināt energoefektivitātes projektus un atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanas projektus.
2. Instrumentu īsteno saskaņā ar II pielikumu. Regulas 23. panta 1. punktu instrumentam nepiemēro.
3. Savienības atbildība attiecībā uz instrumentu, tostarp pārvaldības izmaksām un citām attaisnotajām izmaksām, nepārsniedz šā panta 1. punktā minēto Savienības ieguldījuma summu 1. punktā minētajā instrumentā un nevar radīt nekādas citas saistības pret Savienības vispārējo budžetu.”
4.
Regulas 22. pantu svītro.
5.
Regulas 23. pantu groza šādi:
a)
panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
“2. Ar EEPEA finansējumu sedz tikai ar projektiem saistītus izdevumus, kuri rodas atbalsta saņēmējiem un, saistībā ar projektiem, kurus finansē atbilstīgi 9. pantam, arī trešām personām, kas atbildīgas par projekta īstenošanu. Izdevumus, kas radušies saistībā ar II nodaļu, var uzskatīt par attiecināmiem, sākot no 2009. gada 13. jūlija.”;
b)
iekļauj šādu punktu:
“2.a Finansiālā palīdzība, kas sniegta saskaņā ar IIa nodaļu, attiecas uz izdevumiem, kuri saistībā ar ieguldījumu projektiem un tehnisko palīdzību energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas projektiem ir radušies II pielikuma A daļas 3. punktā aprakstītajiem saņēmējiem. Šādus izdevumus var uzskatīt par attiecināmiem, sākot no 2011. gada 1. janvāra.”
6.
Regulas 27. pantu groza šādi:
a)
iekļauj šādu punktu:
“1.a Komisija līdz 2013. gada 30. jūnijam iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei vidusposma novērtējuma ziņojumu par pasākumiem, kas veikti saskaņā ar IIa nodaļu, īpašu uzmanību pievēršot šādiem jautājumiem:
a)
instrumenta izmaksu lietderība, sviras efekts un papildināmība;
b)
pareizas finanšu pārvaldības esamība;
c)
cik lielā mērā ar instrumentu ir sasniegti šajā regulā izklāstītie mērķi;
d)
cik lielā mērā projektiem saistībā ar energoefektivitāti un no atjaunojamiem avotiem iegūtu enerģiju ir vajadzīgs turpmāks atbalsts no instrumenta.
Vidusposma novērtējuma ziņojumam vajadzības gadījumā un jo īpaši tad, ja Komisijas novērtējums par pasākumiem, kas veikti saskaņā ar IIa nodaļu, ir pozitīvs, pievieno tiesību akta priekšlikumu par instrumenta darbības turpināšanu.”;
b)
panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:
“3. Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai novērtējuma ziņojumu par rezultātiem, kas sasniegti ar EEPEA, saskaņā ar Finanšu regulas 27. panta 4. punktu.”
7.
Regulas 28. pantam pievieno šādu daļu:
“Ziņojumā iekļauj informāciju par visām pieskaitāmajām izmaksām, kas saistītas ar atbilstoši IIa nodaļai izveidotā instrumenta izveidošanu un īstenošanu.”
8.
Regulas pielikums kļūst par I pielikumu, un tai pievieno šādu pielikumu:
“II PIELIKUMS
FINANŠU INSTRUMENTS
A. Finanšu instrumenta īstenošana ilgtspējīgas enerģijas projektiem
1. Instrumenta darbības joma
Finanšu instrumentu (“instruments”) izmanto, lai izstrādātu energotaupības, energoefektivitātes attīstību un atjaunojamās enerģijas projektus, kā arī ar to veicina vietējo, reģionālo un pienācīgi pamatotos gadījumos valsts iestāžu ieguldījumu finansēšanu šajās jomās. Instrumentu īsteno saskaņā ar budžeta izpildes uzdevumu deleģēšanas noteikumiem, kas paredzēti Finanšu regulā un tās īstenošanas noteikumos.
Instrumentu izmanto ilgtspējīgas enerģijas projektiem, jo īpaši pilsētvidē. Tas jo īpaši ietver projektus saistībā ar:
a)
sabiedriskām un privātām ēkām ar energoefektivitātes un/vai atjaunojamās enerģijas risinājumiem, tostarp risinājumiem, kuru pamatā ir informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT) izmantošana;
b)
ieguldījumiem augstas energoefektivitātes koģenerācijā, tostarp mikrokoģenerācijā, un centralizētajos apkures/dzesēšanas tīklos, jo īpaši tajos tīklos, kur izmanto atjaunojamos enerģijas avotus;
c)
decentralizētiem vietējiem atjaunojamās enerģijas avotiem un to iekļaušanu elektrotīklu infrastruktūrā;
d)
mikroģenerācijai, izmantojot atjaunojamos enerģijas avotus;
e)
ekoloģisku pilsētas transportu, jo īpaši sabiedrisko transportu un transportlīdzekļiem, ko darbina no atjaunojamiem enerģijas avotiem iegūta elektroenerģija un ūdeņradis, lai atbalstītu energoefektivitātes palielinājumu un atjaunojamo enerģijas avotu integrāciju, un īpaši siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanu;
f)
vietējo infrastruktūru, tostarp efektīvu sabiedriskās infrastruktūras ārējo apgaismojumu, piemēram, ielu apgaismojumu, elektroenerģijas uzglabāšanas risinājumiem, viedām mērierīcēm un viediem tīkliem, kas maksimāli izmanto IKT;
g)
energoefektivitāti un atjaunojamās enerģijas tehnoloģijām, kurām ir jauninājumu un ekonomikas potenciāls un kurās tiek izmantoti labākie pieejamie procesi.
Instrumentu var izmantot stimulu nodrošināšanai un tehniskajai palīdzībai, kā arī valsts, vietējo un reģionālo pašvaldību iestāžu informētības paaugstināšanai, lai nodrošinātu struktūrfondu un Kohēzijas fonda līdzekļu optimālu izmantošanu, jo īpaši jomās saistībā ar energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas uzlabojumiem dzīvojamās ēkās un citu veidu ēkās. Ar instrumentu atbalsta ekonomiski un finansiāli dzīvotspējīgus ieguldījumu projektus, lai pārfinansētu ieguldījumus, kas piešķirti no instrumenta, un piesaistītu valsts un privātos ieguldījumus. Tādējādi šo instrumentu var cita starpā izmantot sagatavošanai un kapitāla piešķiršanai aizdevumiem, garantijām, pašu kapitālam un citiem finanšu produktiem. Turklāt līdz 15 % no 21.a pantā minētā finansējuma var izlietot, lai sniegtu tehnisku palīdzību vietējām, reģionālajām un valsts iestādēm energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas projektu izveidē un sākotnējā tehnoloģijas izvēršanas fāzē saistībā ar šādiem projektiem.
2. Sinerģija
Piešķirot finansiālu vai tehnisku palīdzību, uzmanība jāpievērš arī sinerģijai ar citiem dalībvalstīs pieejamiem finanšu resursiem, piemēram, struktūrfondiem un Kohēzijas fondu, kā arī ELENA instrumentu, lai izvairītos no pārklāšanās ar citiem instrumentiem.
3. Atbalsta saņēmēji
Instrumenta atbalsta saņēmēji ir valsts iestādes - vēlams, lai tās būtu vietējās un reģionālās iestādes, - un valsts vai privāti uzņēmumi, kas darbojas šo valsts iestāžu vārdā.
B. Sadarbība ar finanšu starpniekiem
1. Atlase un vispārējas prasības, tostarp izmaksas
Instrumentu izveido sadarbībā ar vienu vai vairākiem finanšu starpniekiem, un tajā var piedalīties atbilstīgi ieguldītāji. Finanšu starpniekus izvēlas, pamatojoties uz viņu apliecināto spēju maksimāli efektīvi un lietderīgi izmantot finansējumu saskaņā ar šajā pielikumā paredzētajiem noteikumiem un kritērijiem.
Komisija nodrošina, lai ar instrumenta izveidošanu un īstenošanu saistīto pieskaitāmo izmaksu, tostarp pārvaldības maksu un citu attaisnoto izmaksu, kopsumma, par kuru finanšu starpnieki ir iesnieguši rēķinus, būtu iespējami maza, ievērojot paraugpraksi saistībā ar līdzīgiem instrumentiem un vienlaikus nodrošinot vajadzīgo instrumenta kvalitāti.
Eiropas Savienības ieguldījumu instrumentā īsteno Komisija atbilstoši Finanšu regulas 53. un 54. pantā izklāstītajiem noteikumiem.
Finanšu starpnieki nodrošina atbilstību attiecīgajām budžeta izpildes uzdevumu deleģēšanas prasībām, kas noteiktas Finanšu regulā un tās īstenošanas noteikumos, jo īpaši attiecībā uz iepirkuma noteikumiem, iekšējo kontroli, grāmatvedību un ārējo revīziju. Šiem finanšu starpniekiem atlīdzina tikai pārvaldības maksas un izmaksas, kas saistītas ar instrumenta izveidošanu un īstenošanu.
Sīki izstrādātus noteikumus un nosacījumus par instrumenta izveidi un darbību, tostarp attiecībā uz uzraudzību un kontroli, nosaka, Komisijai un finanšu starpniekiem noslēdzot vienu vai vairākas vienošanās.
2. Informācijas pieejamība
Instruments tiešsaistē dara pieejamu visu ieinteresētajām personām svarīgo informāciju par programmu pārvaldību. Tas jo īpaši ietver pieteikšanās procedūras, informāciju par paraugpraksi un projektu un ziņojumu pārskatu.
C. Finansēšanas nosacījumi, attiecināmības un atlases kritēriji
1. Finansējuma joma
Saskaņā ar šo pielikumu ar instrumentu finansē tikai:
a)
ieguldījumu projektus, kuriem ir ātra, izmērāma un būtiska ietekme uz ekonomikas atveseļošanu Savienībā, palielinātu energoapgādes drošību un siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanu; un
b)
tehnisko palīdzību energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas projektiem.
2. Apstākļi, kas jāņem vērā
Attiecībā uz projektu atlasi īpašu uzmanību pievērš ģeogrāfiskajam līdzsvaram.
Attiecībā uz ieguldījumu projektiem pienācīgu uzmanību pievērš spēcīga sviras efekta nodrošināšanai starp kopējo ieguldījumu un Savienības finansējumu, lai būtiski palielinātu ieguldījumus Savienībā. Tomēr sviras efekta faktors dažādiem ieguldījumu projektiem var atšķirties, jo tas ir atkarīgs no dažādiem aspektiem, piemēram, projekta faktiskā apmēra un veida, kā arī no vietējiem apstākļiem, tostarp saņēmēja lieluma un finansiālajām iespējām.
3. Nosacījumi valsts iestāžu piekļuvei instrumenta finansējumam
Valsts iestādēm, kas prasa finansējumu ieguldījumu projektiem vai tehniskajai palīdzībai saistībā ar energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas projektiem, jāatbilst šādiem nosacījumiem:
a)
tās ir paudušas vai gatavojas paust politisku apņemšanos mazināt klimata pārmaiņas, attiecīgā gadījumā ietverot konkrētus mērķus, piemēram, attiecībā uz lielāku energoefektivitāti un/vai tādas enerģijas izmantošanu, kas iegūta no atjaunojamiem avotiem;
b)
tās vai nu gatavojas izstrādāt daudzgadu stratēģijas, lai mazinātu klimata pārmaiņas un attiecīgā gadījumā sasniegtu savus mērķus, vai arī piedalās daudzgadu stratēģijā vietējā, reģionālā vai valsts līmenī, lai mazinātu klimata pārmaiņas;
c)
tās piekrīt, ka tās būs publiski atbildīgas par savas vispārējās stratēģijas rezultātiem.
4. Attiecināmības un atlases kritēriji ieguldījumu projektiem, ko finansē saskaņā ar instrumentu
Ieguldījumu projekti, ko finansē saskaņā ar šo instrumentu, atbilst šādiem attiecināmības un atlases kritērijiem:
a)
pieejas stabilitāte un tehniskā piemērotība;
b)
finansējuma nodrošinājums un izmaksu lietderība visam attiecīgās darbības ieguldījumu posmam;
c)
visu to projektu ģeogrāfiskais līdzsvars, uz kuriem attiecas šī regula;
d)
gatavība, proti, vai priekšlikums ir sasniedzis investīciju posmu, un ar to saistītie būtiskie kapitāla izdevumi jāveic pēc iespējas ātrāk;
e)
cik lielā mērā līdzekļu trūkums kavē darbības īstenošanu;
f)
cik lielā mērā instrumenta finansējums stimulē publiskā un privātā sektora finansējumu;
g)
kvantitatīva sociālekonomiskā ietekme;
h)
kvantitatīva ietekme uz vidi.
5. Attiecināmības un atlases kritēriji tehniskās palīdzības projektiem, ko finansē saskaņā ar instrumentu
Tehniskās palīdzības projekti, ko finansē ar šo instrumentu, atbilst 4. punkta a), c), e), f) un g) apakšpunktā minētajiem attiecināmības un atlases kritērijiem.”
2. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Strasbūrā, 2010. gada 15. decembrī