PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 203/2012
ze dne 8. března 2012,
kterým se mění nařízení (ES) č. 889/2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 834/2007, pokud jde o prováděcí pravidla pro ekologickou produkci vína
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 834/2007 ze dne 28. června 2007 o ekologické produkci a označování ekologických produktů a o zrušení nařízení (EHS) č. 2092/91 (1), a zejména na čl. 19 odst. 3 druhý pododstavec, čl. 21 odst. 2, čl. 22 odst. 1, čl. 38 písm. a) a článek 40 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 834/2007, a zejména hlava III kapitola 4 uvedeného nařízení, stanoví základní požadavky týkající se ekologické produkce zpracovaných potravin. Prováděcí pravidla k těmto základním požadavkům jsou stanovena v nařízení Komise (ES) č. 889/2008 ze dne 5. září 2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 834/2007 o ekologické produkci a označování ekologických produktů, pokud jde o ekologickou produkci, označování a kontrolu (2).
(2)
Nařízení (ES) č. 889/2008 by mělo obsahovat zvláštní ustanovení pro ekologickou produkci vína. Tato ustanovení by se měla vztahovat na produkty odvětví vína podle nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (3).
(3)
Zpracování ekologického vína vyžaduje používání některých produktů a látek jako přísad nebo pomocných technických látek za přesně stanovených podmínek. Za tímto účelem a na základě doporučení studie vypracované v rámci Unie „Ekologické vinařství a výroba vína: vývoj technologií vhodných pro spotřebitele a životní prostředí za účelem zlepšení jakosti ekologického vína a právního rámce založeného na vědeckých poznatcích“ („Organic viticulture and wine-making: development of environment and consumer friendly technologies for organic wine quality improvement and scientifically based legislative framework“), známé rovněž jako „ORWINE“ (4), by podle článku 21 nařízení (ES) č. 834/2007 používání takových produktů a látek mělo být povoleno.
(4)
Některé produkty a látky používané jako přísady a pomocné technické látky pro enologické postupy podle nařízení Komise (ES) č. 606/2009 ze dne 10. července 2009, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 479/2008, pokud jde o druhy výrobků z révy vinné, enologické postupy a omezení, která se na ně použijí (5), se získávají ze surovin zemědělského původu. V takovém případě mohou být suroviny dostupné na trhu v ekologické podobě. Na podporu rozvoje poptávky po těchto surovinách na trhu je třeba zvýhodnit používání přísad a pomocných technických látek získaných z ekologicky vypěstovaných surovin.
(5)
Postupy a techniky pro produkci vína jsou na úrovni EU stanoveny v nařízení (ES) č. 1234/2007 a v jeho prováděcích pravidlech uvedených v nařízení (ES) č. 606/2009 a v nařízení Komise (ES) č. 607/2009 ze dne 14. července 2009, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 479/2008, pokud jde o chráněná označení původu a zeměpisná označení, tradiční výrazy, označování a obchodní úpravu některých vinařských produktů (6). Používání těchto postupů a technik v ekologické produkci vína nemusí být v souladu s cíli a zásadami stanovenými v nařízení (ES) č. 834/2007, a zejména se zvláštními zásadami, které se vztahují na zpracování ekologických potravin, uvedenými v článku 6 nařízení (ES) č. 834/2007. Pro některé enologické postupy a procesy je proto třeba stanovit zvláštní omezení.
(6)
V produkci vína se uplatňují i některé jiné postupy, které se hojně používají při zpracování potravin a které rovněž mohou částečně ovlivňovat některé základní charakteristické znaky ekologických produktů a tím i jejich pravou povahu, ale v současnosti neexistují žádné jiné techniky, které by je nahradily. To platí o tepelném ošetření, filtraci, a používání iontoměničových pryskyřic. Tyto postupy by tudíž měly být pro producenty ekologického vína dostupné, jejich používání je však třeba omezit. Je třeba počítat s možností, že ve vhodném okamžiku bude nutno tepelné ošetření, iontové měniče a reverzní osmózu podrobit novému zkoumání.
(7)
Enologické postupy a procesy, které mohou být, pokud jde o pravou povahu ekologických produktů, zavádějící, je třeba z produkce ekologického vína vyloučit. To platí o zahušťování chladem, dealkoholizaci, odsíření fyzikálními metodami, elektrodialýze a používání katexů, neboť tyto enologické postupy významným způsobem mění skladbu produktu do té míry, že mohou být zavádějící, pokud jde o pravou povahu ekologického vína. Ze stejných důvodů, pokud jde o pravou povahu ekologického vína, může být zavádějící i používání nebo přidávání některých látek. Je proto vhodné stanovit, že tyto látky by se neměly při ekologických enologických postupech, ošetření a postupech používat nebo přidávat.
(8)
Pokud jde konkrétně o siřičitany, ze studie ORWINE vyplývá, že producenti ekologického vína v Unii již ve vínech vyrobených z ekologických hroznů snížení úrovně oxidu siřičitého v porovnání s maximálním obsahem oxidu siřičitého povoleným pro neekologická vína dosáhli. Je proto třeba stanovit pro ekologická vína vlastní maximální obsah síry, který by měl být nižší než hodnota povolená pro neekologická vína. Potřebná množství oxidu siřičitého závisí na různých kategoriích vína a na některých přirozených vlastnostech vína, zejména na obsahu cukru, který je třeba brát v úvahu při stanovování konkrétních maximálních úrovní oxidu siřičitého pro ekologická vína. Extrémní povětrnostní podmínky však mohou v některých vinařských oblastech způsobit obtíže, takže pro dosažení stability konečného produktu v daném roce bude nutné použít doplňkové hodnoty siřičitanů. Proto pokud jsou tyto podmínky splněny, je třeba umožnit zvýšení maximálního obsahu oxidu siřičitého.
(9)
Víno je produkt s dlouhou trvanlivostí a některá vína se před uvedením na trh tradičně skladují po několik let v sudech nebo nádržích. Podle nařízení Rady (EHS) č. 2092/91 ze dne 24. června 1991 o ekologickém zemědělství a k němu se vztahujícím označování zemědělských produktů a potravin (7) a na omezenou dobu podle nařízení (ES) č. 889/2008 by při dodržení požadavků na označování podle uvedeného nařízení mělo být povoleno tato vína uvádět na trh do vyčerpání zásob.
(10)
Některá ze skladovaných vín již byla vyrobena postupy podle pravidel pro produkci ekologického vína stanovených v tomto nařízení. Pokud je možné to prokázat, mělo by být povoleno používání loga Společenství pro ekologickou produkci podle čl. 25 odst. 1 nařízení (ES) č. 834/2007, od 1. července 2010 nazývaného „logo EU pro ekologickou produkci“, s cílem umožnit řádné srovnání a soutěž mezi ekologickými víny vyrobenými předtím i poté, kdy toto nařízení vstoupí v platnost. V opačném případě by víno mělo být označeno pouze jako „víno vyrobené z ekologických hroznů“ bez označení logem EU pro ekologickou produkci, pokud je vyrobeno v souladu s nařízením (EHS) č. 2092/91 a s nařízením (ES) č. 889/2008 předtím, než bylo změněno tímto nařízením.
(11)
Nařízení (ES) č. 889/2008 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(12)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem regulativního Výboru pro ekologickou produkci,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 889/2008 se mění takto:
1)
Hlava II se mění takto:
a)
V čl. 27 odst. 1 se úvodní věta nahrazuje tímto:
„Pro účely čl. 19 odst. 2 písm. b) nařízení (ES) č. 834/2007 lze při zpracování ekologických potravin s výjimkou produktů odvětví vína, na které se vztahují ustanovení kapitoly 3a, používat pouze tyto látky:“;
b)
vkládá se nová kapitola, která zní:
„KAPITOLA 3a
Zvláštní pravidla pro výrobu vína
Článek 29b
Oblast působnosti
1. Tato kapitola stanoví zvláštní pravidla ekologické produkce produktů odvětví vína podle čl. 1 odst. 1 písm. l) nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 (8).
2. Nařízení Komise (ES) č. 606/2009 (9) a (ES) č. 607/2009 (10) se použijí, nestanoví-li tato kapitola výslovně jinak.
Článek 29c
Použití některých produktů a látek
1. Pro účely čl. 19 odst. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 834/2007 se produkty odvětví vína vyrábějí z ekologických surovin.
2. Pro účely čl. 19 odst. 2 písm. b) nařízení (ES) č. 834/2007 lze při výrobě produktů odvětví vína, a to i v průběhu procesů a enologických postupů, použít pouze produkty a látky uvedené v příloze VIIIa tohoto nařízení při splnění zvláštních podmínek a omezení stanovených v nařízení (ES) č. 1234/2007 a nařízení (ES) č. 606/2009, a zejména v příloze I A uvedeného nařízení.
3. Použijí se produkty a látky uvedené v příloze VIIIa tohoto nařízení a označené hvězdičkou, získané z ekologických surovin, jsou-li k dispozici.
Článek 29d
Enologické postupy a omezení
1. Aniž je dotčen článek 29c a zvláštní zákazy a omezení uvedené v odstavcích 2 až 5 tohoto článku, jsou povoleny pouze enologické postupy, procesy a ošetření, včetně omezení stanovených v článku 120c a 120d nařízení (ES) č. 1234/2007 a v článku 3, v článcích 5 až 9 a 11 až 14 nařízení (ES) č. 606/2009 a v jejich přílohách, použité před dnem 1. srpna 2010.
2. Zakazuje se použití těchto enologických postupů, procesů a ošetření:
a)
částečné zahuštění chladem uvedené v příloze XVa části B bodě 1 písm. c) nařízení (ES) č. 1234/2007;
b)
odsíření fyzikálními metodami uvedené v bodě 8 přílohy I A nařízení (ES) č. 606/2009;
c)
ošetření elektrodialýzou k zajištění stabilizace vína proti vysrážení vinného kamene uvedené v bodě 36 přílohy I A nařízení (ES) č. 606/2009;
d)
částečná dealkoholizace vína uvedená v bodě 40 přílohy I A nařízení (ES) č. 606/2009;
e)
ošetření katexem k zajištění stabilizace vína proti vysrážení vinného kamene uvedené v bodě 43 přílohy I A nařízení (ES) č. 606/2009.
3. Použití následujících enologických postupů, procesů a ošetření je povoleno za těchto podmínek:
a)
při tepelném ošetření podle bodu 2 přílohy I A nařízení (ES) č. 606/2009 nesmí teplota překročit 70 °C;
b)
při odstřeďování a filtraci s inertními pomocnými filtračními látkami nebo bez nich podle bodu 3 přílohy I A nařízení (ES) č. 606/2009 nesmí být velikost pórů menší než 0,2 μm.
4. Za účelem případného vyloučení nebo omezení Komise před 1. srpnem 2015 přezkoumá používání těchto enologických postupů, procesů a ošetření:
a)
tepelného ošetření uvedeného v bodě 2 přílohy I A nařízení (ES) č. 606/2009;
b)
užití iontoměničových pryskyřic uvedeného v bodě 20 přílohy I A nařízení (ES) č. 606/2009;
c)
reverzní osmózy podle části B bodu 1 písm. b) 1 přílohy XVa nařízení (ES) č. 1234/2007.
5. Veškeré změny zavedené po 1. srpnu 2010, pokud jde o enologické postupy, procesy a ošetření uvedené v nařízení (ES) č. 1234/2007 nebo nařízení (ES) č. 606/2009, mohou být v ekologické produkci vína použity teprve po přijetí opatření nutných pro provádění pravidel produkce stanovených v čl. 19 odst. 3 nařízení (ES) č. 834/2007 a podle potřeby i postupu hodnocení podle článku 21 uvedeného nařízení.
c)
Článek 47 se mění takto:
i)
v prvním pododstavci se doplňuje nové písmeno e), které zní:
„e)
použití oxidu siřičitého o maximálním obsahu stanoveném podle přílohy I B nařízení (ES) č. 606/2009, jestliže výjimečné klimatické podmínky daného roku sklizně poškodí zdravotní stav ekologických hroznů v konkrétní zeměpisné oblasti v důsledku závažného napadení bakteriemi nebo houbami, což nutí vinaře k získání srovnatelného konečného produktu použít větší množství oxidu siřičitého než v předchozích letech.“;
ii)
druhý pododstavec se nahrazuje tímto:
„Po udělení souhlasu příslušným orgánem si jednotlivé hospodářské subjekty uchovávají osvědčení o uplatnění výše uvedených výjimek. Členské státy informují ostatní členské státy a Komisi o výjimkách, které udělily podle prvního pododstavce písm. c) a e).“
2)
Hlava V se mění takto:
a)
V čl. 94 odst. 1 se doplňuje nové písmeno d), které zní:
„d)
do 1 měsíce od jejich schválení výjimky povolené členskými státy podle čl. 47 prvního pododstavce písm. c) a e).“;
b)
V článku 95 se odstavec 10a nahrazuje tímto:
„10a Pokud jde o produkty odvětví vína, přechodné období uvedené v odstavci 8 uplyne dne 31. července 2012.
Zásoby vína vyprodukovaného do 31. července 2012 v souladu s nařízením (EHS) č. 2092/91 nebo s nařízením (ES) č. 834/2007 mohou být uváděny na trh až do vyčerpání zásob a při splnění těchto požadavků na označování:
a)
logo Společenství pro ekologickou produkci uvedené v čl. 25 odst. 1 nařízení (ES) č. 834/2007, ode dne 1. července 2010 nazývané „logo EU pro ekologickou produkci“, lze použít za předpokladu, že při výrobě vína je dodržen postup podle hlavy II kapitoly 3a tohoto nařízení;
b)
hospodářské subjekty používající „logo EU pro ekologickou produkci“ uchovávají doklady po dobu nejméně 5 let po uvedení vína získaného z ekologických hroznů na trh, včetně dokladů o odpovídajícím množství vína v litrech podle kategorie vína v daném roce;
c)
pokud doklady uvedené v písmeni b) tohoto odstavce nejsou k dispozici, může být takové víno označeno jako „víno vyrobené z ekologických hroznů“, jestliže splňuje požadavky tohoto nařízení s výjimkou požadavků uvedených v hlavě II kapitole 3a uvedeného nařízení;
d)
víno označené jako „víno získané z ekologických hroznů“ nemůže nést označení logo EU pro organickou produkci.“
3)
Vkládá se nová příloha VIIIa, jejíž znění je uvedeno v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. srpna 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 8. března 2012.
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 203/2012
(2012. gada 8. marts),
ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 889/2008, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 834/2007, attiecībā uz sīki izstrādātiem noteikumiem par bioloģisko vīnu
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2007. gada 28. jūnija Regulu (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu un par Regulas (EEK) Nr. 2092/91 (1) atcelšanu un jo īpaši tās 19. panta 3. punkta otro daļu, 21. panta 2. punktu, 22. panta 1. punktu, 38. panta a) apakšpunktu un 40. pantu,
tā kā:
(1)
Regulā (EK) Nr. 834/2007 un jo īpaši tās III sadaļas 4. nodaļā noteiktas pamatprasības attiecībā uz pārstrādātas pārtikas bioloģisko ražošanu. Sīki izstrādāti noteikumi šo pamatprasību īstenošanai ir paredzēti Komisijas 2008. gada 5. septembra Regulā (EK) Nr. 889/2008, ar ko paredz sīki izstrādātus bioloģiskās ražošanas, marķēšanas un kontroles noteikumus, lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu (2).
(2)
Regulā (EK) Nr. 889/2008 būtu jāparedz īpaši noteikumi par bioloģiskā vīna ražošanu. Minētie noteikumi jāpiemēro vīna nozares produktiem saskaņā ar Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (3).
(3)
Bioloģiskā vīna ražošanā jāizmanto daži produkti un vielas kā piedevas vai pārstrādes palīgvielas saskaņā ar skaidri definētiem nosacījumiem. Šim nolūkam un pamatojoties uz ieteikumiem Savienības mēroga pētījumā “Bioloģiskā vīnkopība un vīna ražošana: videi un patērētājiem draudzīgu ražošanas tehnoloģiju izstrāde bioloģiskā vīna kvalitātes uzlabošanai un zinātniski pamatots tiesiskais regulējums” (pazīstams arī kā “ORWINE”) (4), šo produktu un vielu izmantošana ir jāatļauj saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 834/2007 21. pantu.
(4)
Konkrēti produkti un vielas, ko vīndarības praksē izmanto kā piedevas un pārstrādes palīgvielas saskaņā ar Komisijas 2009. gada 10. jūlija Regulu (EK) Nr. 606/2009, ar ko nosaka konkrētus sīki izstrādātus Padomes Regulas (EK) Nr. 479/2008 īstenošanas noteikumus attiecībā uz vīnkopības produktu kategorijām, vīndarības metodēm un piemērojamiem ierobežojumiem (5), ir iegūti no lauksaimniecības izcelsmes izejvielām. Šādos gadījumos tirgū var būt pieejamas bioloģiski ražotas izejvielas. Lai veicinātu to pieprasījuma palielināšanos tirgū, priekšroka būtu jādod tādu piedevu un pārstrādes palīgvielu izmantošanai, kas iegūtas no bioloģiski audzētām izejvielām.
(5)
Vīna ražošanas prakse un metodes Savienības līmenī noteiktas Regulā (EK) Nr. 1234/2007 un tās īstenošanas noteikumos Regulā (EK) Nr. 606/2009 un Komisijas 2009. gada 14. jūlija Regulā (EK) Nr. 607/2009, ar ko paredz konkrētus sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 479/2008 piemērošanai attiecībā uz aizsargātiem cilmes vietas nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, tradicionālajiem apzīmējumiem, konkrētu vīna nozares produktu marķēšanu un noformēšanu (6). Šādas prakses un metožu izmantošana bioloģiskajā vīna ražošanā var nebūt saskaņā ar mērķiem un principiem, kas noteikti Regulā (EK) Nr. 834/2007, un jo īpaši ar bioloģiskās pārtikas pārstrādē piemērojamajiem īpašajiem principiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 834/2007 6. pantā. Tāpēc noteiktai vīndarības metodei un procesiem jānosaka īpaši ierobežojumi.
(6)
Dažu citu veidu metodes, ko plaši izmanto pārtikas pārstrādē, izmanto arī vīna ražošanā, un tās var ietekmēt arī dažas būtiskas bioloģisko produktu īpašības un tādējādi to patieso būtību, bet pašlaik nav pieejamas alternatīvas metodes, ar kurām tās aizstāt. Tas attiecas uz termisko apstrādi, filtrāciju, apgriezto osmozi un jonu apmaiņas sveķu izmantošanu. Tāpēc šīm metodēm vajadzētu būt pieejamām bioloģiskā vīna ražotājiem, bet to izmantošana būtu jāierobežo. Savlaicīgi būtu jāparedz atkārtoti pārbaudīt termisko apstrādi, jonu apmaiņas sveķus un apgriezto osmozi.
(7)
Vīndarības metodes un procesi, kas varētu būt maldinoši attiecībā uz bioloģisko produktu patieso būtību, jāizslēdz no bioloģisko vīnu ražošanas. Tas attiecas uz koncentrēšanu ar atdzesēšanas paņēmienu, spirta koncentrācijas samazināšanu, sēra dioksīda izdalīšanu ar fizikāliem procesiem, elektrodialīzi un apstrādi ar katjonītiem, jo šādas vīndarības metodes tik ievērojami maina produkta sastāvu, ka var maldināt par bioloģiskā vīna patieso būtību. Tajā pašā nolūkā dažu vielu izmantošana vai pievienošana arī var maldināt par bioloģiskā vīna patieso būtību. Tādēļ ir lietderīgi noteikt, ka bioloģiskās vīndarības praksē un pārstrādes procesā šādas vielas nebūtu jāizmanto vai jāpievieno.
(8)
Īpaši attiecībā uz sulfītiem ORWINE pētījuma rezultāti liecina, ka Savienības bioloģiskie lauksaimnieki jau ir panākuši no bioloģiskajām vīnogām ražota vīna sēra dioksīda līmeņa samazinājumu, salīdzinot ar nebioloģiskā vīna maksimālo apstiprināto sēra dioksīda saturu. Tādēļ ir lietderīgi bioloģiskajam vīnam noteikt maksimālo sēra dioksīda saturu, kas ir zemāks par nebioloģiskajam vīnam atļauto līmeni. Vajadzīgais sēra dioksīda daudzums ir atkarīgs no dažādām vīna kategorijām, kā arī no dažām vīna īpašībām, jo īpaši no tā cukura satura, kas būtu jāņem vērā, nosakot maksimālo sēra dioksīda saturu bioloģiskajiem vīniem. Tomēr dažās vīnogu audzēšanas zonās ārkārtēji laika apstākļi var radīt grūtības, kas vīna sagatavošanā liek izmantot papildu sulfītu daudzumu, lai sasniegtu attiecīgā gada galaprodukta stabilitāti. Tāpēc būtu jāatļauj šādos apstākļos palielināt maksimālo sēra dioksīda saturu.
(9)
Vīns ir produkts ar ilgu glabāšanas laiku, un dažus vīnus pirms laišanas tirgū tradicionāli vairākus gadus glabā mucās vai cisternās. Saskaņā ar Padomes 1991. gada 24. jūnija Regulas (EEK) Nr. 2092/91 par lauksaimniecības produktu bioloģisku ražošanu un norādēm par to uz lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem (7) nosacījumiem un attiecīgi ierobežotam periodam saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 889/2008, saglabājot marķēšanas prasības saskaņā ar minēto regulu, jāatļauj šādu vīnu tirdzniecība, līdz izbeidzas krājumi.
(10)
Daži no glabātajiem vīniem jau ir ražoti vīndarīšanas procesā, kas jau atbilst šajā regulā paredzētajiem noteikumiem par bioloģiskā vīna ražošanu. Ja to var pierādīt, tad jāatļauj Kopienas bioloģisko produktu logotipa, kas minēts Regulas (EK) Nr. 834/2007 25. panta 1. punktā un kuru no 2010. gada 1. jūlija sauc “ES bioloģiskās ražošanas logotips”, izmantošana, lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu un konkurenci starp bioloģisko vīnu, kas ražots pirms un pēc šīs regulas stāšanās spēkā. Ja tas nav pierādāms, tad vīns būtu jāmarķē bez logotipa, vienīgi kā “no bioloģiskām vīnogām ražots vīns”, ar nosacījumu, ka vīns ražots saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 2092/91 un Regulu (EK) Nr. 889/2008, pirms tā tika grozīta ar šo regulu.
(11)
Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 889/2008.
(12)
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Bioloģiskās ražošanas regulatīvās komitejas atzinumu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulu (EK) Nr. 889/2008 groza šādi:
1)
regulas II sadaļu groza šādi:
a)
regulas 27. panta 1. punkta ievadteikumu aizstāj ar šādu tekstu:
“Regulas (EK) Nr. 834/2007 19. panta 2. punkta b) apakšpunkta nolūkos bioloģiskās pārtikas pārstrādei var izmantot tikai šādas vielas, izņemot produktus vīna nozarē, attiecībā uz kuriem ir spēkā 3.a nodaļas noteikumi:”;
b)
iekļauj jaunu 3.a nodaļu:
“3.a NODAĻA
Vīna ražošanas īpaši noteikumi
29.b pants
Darbības joma
1. Šajā nodaļā paredzēti konkrēti noteikumi vīna nozares produktu bioloģiskai ražošanai saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 (8) 1. panta 1. punkta 1. apakšpunktu.
2. Ja vien šajā nodaļā nav skaidri paredzēts citādi, piemēro Komisijas Regulu (EK) Nr. 606/2009 (9) un Regulu (EK) Nr. 607/2009 (10).
29.c pants
Noteiktu produktu un vielu izmantošana
1. Regulas (EK) Nr. 834/2007 19. panta 2. punkta a) apakšpunkta nolūkā produktus vīna nozarē ražo no bioloģiskām izejvielām.
2. Regulas (EK) Nr. 834/2007 19. panta 2. punkta b) apakšpunkta nolūkā saskaņā ar nosacījumiem un ierobežojumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 1234/2007 un Regulā (EK) Nr. 606/2009 un jo īpaši minētās regulas IA pielikumā, vīna nozares produktu ražošanai, tostarp procesos un vīndarības praksē, var izmantot tikai produktus un vielas, kas minētas šīs regulas VIIIa pielikumā.
3. Šīs regulas VIIIa pielikumā minētos ar zvaigznīti atzīmētos produktus un vielas izmanto tādus, kuri iegūti no bioloģiskajām izejvielām, ja tie ir pieejami.
29.d pants
Vīndarības metodes un ierobežojumi
1. Neskarot 29.c pantu un šā panta 2. līdz 5. punktā paredzētus īpašus aizliegumus un ierobežojumus, ir atļautas tikai tādas vīndarības metodes, procesi un apstrāde, ko izmantoja pirms 2010. gada 1. augusta, ietverot ierobežojumus, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 1234/2007 120.c un 120.d pantā un Regulas (EK) Nr. 606/2009 3. pantā, 5. līdz 9. pantā un 11. līdz 14. pantā, un minēto regulu pielikumos.
2. Šādas vīndarības metodes, procesi un apstrāde ir aizliegta:
a)
daļēja koncentrēšana ar atdzesēšanas paņēmienu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 XVa pielikuma B.1 sadaļas c) punktu;
b)
sēra dioksīda izdalīšana ar fizikāliem procesiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 606/2009 IA pielikuma 8. punktu;
c)
elektrodialīzes apstrāde, lai nodrošinātu vīna vīnskābes stabilizāciju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 606/2009 IA pielikuma 36. punktu;
d)
vīna spirta koncentrācijas daļēja samazināšana saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 606/2009 IA pielikuma 40. punktu;
e)
apstrāde ar katjonītiem, lai nodrošinātu vīna vīnskābes stabilizāciju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 606/2009 IA pielikuma 43. punktu.
3. Šādas vīndarības metodes, procesi un apstrāde ir atļauta, ievērojot šādus nosacījumus:
a)
termiskās apstrādes saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 606/2009 IA pielikuma 2. punktu temperatūra nepārsniedz 70 °C;
b)
izgulsnēšanai ar centrifūgu un filtrēšanai ar inertu filtrēšanas aģentu vai bez tā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 606/2009 IA pielikuma 3. punktu poru izmērs nedrīkst būt mazāks par 0,2 mikrometriem.
4. Komisija līdz 2015. gada 1. augustam atkārtoti pārbauda šādas vīndarības metodes, procesus un apstrādi, lai pakāpeniski atceltu vai vēl vairāk ierobežotu šādu praksi:
a)
termiskā apstrāde, kā minēts Regulas (EK) Nr. 606/2009 IA pielikuma 2. punktā;
b)
jonu apmaiņas sveķu izmantošana, kā minēts Regulas (EK) Nr. 606/2009 IA pielikuma 20. punktā;
c)
apgrieztā osmoze saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 XVa pielikuma B.1 sadaļas b) punktu.
5. Visus pēc 2010. gada 1. augusta ieviestos grozījumus attiecībā uz vīndarības praksi, procesiem un apstrādi, ko paredz Regula (EK) Nr. 1234/2007 vai Regula (EK) Nr. 606/2009, var piemērot bioloģiskā vīna ražošanai tikai pēc tādu pasākumu pieņemšanas, kas vajadzīgi, lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 834/2007 19. panta 3. punktā paredzētos ražošanas noteikumus, un, ja vajadzīgs, pēc izvērtēšanas procesa saskaņā ar minētās regulas 21. pantu.
c)
regulas 47. pantu groza šādi:
i)
pirmajā daļā pievieno šādu e) punktu:
“e)
izmantot sēra dioksīdu. nepārsniedzot maksimālo koncentrāciju, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 606/2009 IB pielikumā noteikto, ja konkrēta ģeogrāfiskā reģiona ārkārtējo laikapstākļu izraisīta spēcīga baktēriju un sēnīšu iedarbība attiecīgajā ražas gadā ir sabojājusi bioloģisko vīnogu sanitāro stāvokli, tāpēc vīna ražotājam, lai iegūtu līdzīgu galaproduktu, jāizmanto vairāk sēra dioksīda nekā iepriekšējos gados.”;
ii)
otro daļu aizstāj ar šādu:
“Pēc kompetentās iestādes apstiprinājuma saņemšanas atsevišķi uzņēmēji saglabā dokumentārus pierādījumus, kas apliecina iepriekš minēto izņēmumu piemērošanu. Dalībvalstis informē viena otru un Komisiju par izņēmumiem, ko tās piešķīrušas saskaņā ar pirmās daļas c) un e) apakšpunktu.”;
2)
regulas V sadaļu groza šādi:
a)
regulas 94. panta 1. punktam pievieno šādu d) apakšpunktu:
“d)
viena mēneša laikā pēc to apstiprināšanas - informācija par dalībvalstu piešķirtajiem izņēmumiem saskaņā ar 47. panta pirmās daļas c) un e) apakšpunktu.”;
b)
regulas 95. panta 10.a punktu aizstāj ar šādu:
“10.a Attiecībā uz vīna nozares produktiem 8. punktā minētais pārejas periods beidzas 2012. gada 31. jūlijā.
Līdz 2012. gada 31. jūlijam saražotā vīna krājumus vai nu saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 2092/91, vai arī Regulu (EK) Nr. 834/2007 var turpināt laist tirgū, līdz izbeidzas krājumi, un izpildot šādas marķēšanas prasības:
a)
Kopienas bioloģiskās ražošanas logotipu, kurš minēts Regulas (EK) Nr. 834/2007 25. panta 1. punktā un kuru no 2010. gada 1. jūlija sauc “ES bioloģiskās ražošanas logotips”, var izmantot ar nosacījumu, ka vīna ražošanas process atbilst šīs regulas II sadaļas 3.a nodaļas prasībām;
b)
uzņēmumi, kas izmanto "ES bioloģiskās ražošanas logotipu", vismaz piecus gadus pēc vīna, kas iegūts no bioloģiskajām vīnogām, laišanas tirgū glabā dokumentētus pierādījumus, tostarp par attiecīgo vīna daudzumu litros, sadalot pa vīna kategorijām un gadiem;
c)
ja pierādījumi, kas minēti šā punkta b) apakšpunktā, nav pieejami, šādu vīnu var marķēt kā “no bioloģiskajām vīnogām ražots vīns” ar nosacījumu, ka tas atbilst šīs regulas prasībām, izņemot tās II sadaļas 3.a nodaļā minētās prasības;
d)
vīnu, kas marķēts kā “no bioloģiskām vīnogām ražots vīns”, nevar marķēt ar “ES bioloģiskās ražošanas logotipu”.”;
3)
regulā iekļauj jaunu VIIIa pielikumu, kura teksts ir ietverts šīs regulas pielikumā.
2. pants
Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2012. gada 1. augusta.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2012. gada 8. martā