PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 60/2012
ze dne 16. ledna 2012,
kterým se ukončuje částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz ferosilicia pocházejícího mimo jiné z Ruska prováděný podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 172/2008 (2) (dále jen „původní nařízení“) uložila Rada konečné antidumpingové clo na dovoz ferosilicia pocházejícího mimo jiné z Ruska. Tato opatření sestávají z valorického cla ve výši 17,8 % až 22,7 %. Na šetření, jež vedlo k přijetí tohoto nařízení, bude dále odkazováno jako na „původní šetření“.
1.2 Žádost o přezkum
(2)
Dne 30. listopadu 2009 Evropská komise (dále jen „Komise“) obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení (dále jen „prozatímní přezkum“). Žádost o přezkum, kterou podaly společnosti Čeljabinskij elektrometalurgičeskij kombinat, a. s. jako vyvážející výrobce a Kuzneckije ferrosplavi, a. s., která je s touto společností ve spojení (obě společně dále uvedeny jako „žadatel“), byla omezena na zkoumání dumpingu ve vztahu k žadateli. Antidumpingová celní sazba platná pro tohoto žadatele na základě jeho dumpingového rozpětí je 22,7 %.
(3)
Ve své žádosti žadatel uvedl, že okolnosti, na jejichž základě byla stávající opatření zavedena, se změnily, pokud jde o výrobce, a že tyto změny jsou trvalé povahy.
(4)
Žadatel poskytl přímé důkazy o tom, že v jeho případě k vyrovnání účinků dumpingu není nutno nadále zachovávat současnou úroveň opatření. Podle informací uvedených v žádosti o přezkum ze srovnání domácích cen žadatele a jeho vývozních cen do Unie vyplynulo, že dumpingové rozpětí je zjevně podstatně nižší než současná úroveň opatření.
1.3 Zahájení přezkumu
(5)
Jelikož Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že existují dostatečné důkazy odůvodňující zahájení prozatímního přezkumu, rozhodla se zahájit v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení částečný prozatímní přezkum omezený pouze na posouzení dumpingu ve vztahu k žadateli. Oznámení o zahájení přezkumu zveřejnila Komise dne 27. října 2010 v Úředním věstníku Evropské unie (3) (dále jen „oznámení o zahájení“) a zahájila šetření.
1.4 Dotčený výrobek a obdobný výrobek
(6)
Výrobek, který je předmětem prozatímního přezkumu, je stejným výrobkem jako ten, který byl předmětem původního šetření, tj. ferosilicium pocházející z Ruska, v současné době kódů KN 7202 21 00, 7202 29 10 a 7202 29 90.
(7)
Dotčený výrobek vyráběný a prodávaný v Rusku a výrobek vyvážený do Unie mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné použití, a proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považují za obdobné.
1.5 Zúčastněné strany
(8)
Komise o zahájení prozatímního přezkumu oficiálně informovala výrobní odvětví Unie, žadatele a orgány vyvážející země. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a účastnit se slyšení.
(9)
Komise zaslala žadateli dotazník a obdržela odpověď ve lhůtě stanovené k tomuto účelu. Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k určení dumpingu, a byly provedeny inspekce na místě v těchto místech:
-
společnost Čeljabinskij elektrometalurgičeskij kombinat, a. s. (dále jen „CHEM“), Čeljabinsk, Rusko,
-
společnost Kuzneckije ferrosplavi, a. s. (dále jen „KF“), Kuzněck, Rusko,
a
-
společnost RFA International LP (dále jen „RFAI“) v Mishawaka, USA & Nieuwdorp Zld, Nizozemsko.
1.6 Období šetření
(10)
Šetření probíhalo od 1. října 2009 do 30. září 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“).
2. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
2.1 Úvod
(11)
Nejprve se podotýká, že podle judikatury soudů EU (4) mají orgány v rámci přezkumu nutnosti zachovat stávající opatření založeného na čl. 11 odst. 3 základního nařízení široký prostor pro uvážení, včetně možnosti provést budoucí hodnocení cenové politiky dotyčných vývozců. V této souvislosti musí orgány prozkoumat argumenty žadatele, proč se okolnosti jeho situace trvale změnily, což má údajně ospravedlnit snížení nebo dokonce zrušení cla.
(12)
Žadatel uvedl, že lze oprávněně říci, že změněné okolnosti jsou trvalé povahy, a tedy úroveň opatření by měla být, pokud jde o žadatele, snížena nebo by opatření měla být úplně zrušena, neboť není pravděpodobné, že by v dohledné budoucnosti došlo k opakování dumpingového dovozu vůbec nebo v podobné míře, jako byla míra zjištěná při původním šetření.
2.2 K otázce, zda žadatel ještě v období přezkumného šetření prodával na trhu EU za dumpingové ceny (5)
(13)
Dříve než bude reagováno na různé argumenty žadatele týkající se (údajné) trvalé povahy (údajných) změněných okolností, je užitečné nejprve popsat úvahy orgánů vztahující se k otázce, zda žadatel ještě v období přezkumného šetření mohl prodávat na trhu EU za dumpingové ceny.
2.2.1 Běžná hodnota
(14)
Za účelem stanovení běžné hodnoty se nejdříve stanovilo, zda celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku společností nezávislým odběratelům byl ve srovnání s jeho celkovým objemem vývozu do Unie reprezentativní. Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení se domácí prodej považuje za reprezentativní, pokud celkový objem domácího prodeje dosáhne alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku do Unie. Bylo zjištěno, že celkový prodej obdobného výrobku společností na domácím trhu je reprezentativní.
(15)
U každého typu výrobku prodávaného společností na domácím trhu, který byl uznán za přímo srovnatelný s typem prodávaným za účelem vývozu do Unie, bylo stanoveno, zda je jeho prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej určitého typu výrobku na domácím trhu je uznán za dostatečně reprezentativní, jestliže celkový objem prodeje takového typu nezávislým odběratelům na domácím trhu v období přezkumného šetření představoval nejméně 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku vyváženého do Unie.
(16)
Rovněž bylo zkoumáno, zda lze domácí prodej každého typu výrobku považovat v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení za uskutečněný v běžném obchodním styku. Toto zkoumání proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu pro každý vyvážený typ dotčeného výrobku během každého z období.
(17)
V případě těch typů výrobku, u nichž se více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší než náklady na jednotku a jejichž vážená průměrná výrobní cena byla rovna výrobním nákladům na jednotku nebo vyšší, byla běžná hodnota jednotlivých typů výrobku určena jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový, či nikoli.
(18)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážená průměrná cena daného typu výrobku nedosahovala výrobních nákladů na jednotku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla určena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku uskutečněného v každém z těchto období.
(19)
Pokud u některého typu výrobku prodávaného touto společností nebylo možno pro stanovení běžné hodnoty použít ceny na domácím trhu, byla běžná hodnota vypočtena v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(20)
Při určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení se částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk stanoví podle úvodní věty čl. 2 odst. 6 základního nařízení na základě skutečných údajů, které společnost skutečně zaznamenala při výrobě a prodeji obdobného výrobku v rámci běžného obchodního styku.
2.2.2 Vývozní cena
(21)
Vývoz do Unie společnost uskutečňuje prostřednictvím švýcarské pobočky společnosti RFAI, která je s ní ve spojení a jež v období přezkumného šetření plnila veškeré dovozní funkce spojené se zbožím vstupujícímu do volného oběhu v Unii, tj. funkce dovozce ve spojení.
(22)
Vývozní cena tak byla stanovena podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě cen, za něž byly dovezené výrobky poprvé znovu prodány nezávislému kupujícímu, upravených s přihlédnutím k veškerým nákladům vzniklým mezi dovozem a dalším prodejem, jakož i k přiměřenému rozpětí pro prodejní, režijní a správní náklady a zisky. Pro tento účel se vzhledem k neexistenci nových informací od nezávislých dovozců o obvykle dosahovaných ziscích použil shodný procentní zisk, z něhož se vycházelo v původním šetření, tedy 6 %.
(23)
Žadatel tvrdil, že k RFAI by mělo být přistupováno jako k součásti jednoho hospodářského subjektu, a že tudíž při stanovení vývozních cen by neměly být odečteny prodejní, režijní a správní náklady RFAI a zisk RFAI.
(24)
Toto tvrzení nelze přijmout, a to z následujících důvodů:
-
oba vyvážející výrobci mají své vlastní vývozní oddělení,
-
společnost RFAI je silně zapojena do mezinárodní činnosti skupiny (např. asistenční služba pro zákazníky, logistika a rozvrh dodávek, nákup investičního majetku a nejdůležitějších surovin atd.),
-
švýcarská pobočka společnosti RFAI plní veškeré funkce, které běžně plní dovozce ve spojení v EU,
-
společnost RFAI prodává ferosilicium vlastním jménem a na vlastní účet odběratelům, kteří s ní nejsou ve spojení, v EU i jinde,
-
společnost RFAI má vztahy nákupu a prodeje s oběma ruskými výrobci ve spojení, společnostmi KF a CHEM,
-
každá ze společností sestavuje vlastní finanční zprávu a neexistuje konsolidovaná finanční zpráva a
-
každá ze společností podává vlastní daňové přiznání u příslušných orgánů.
Tvrzení, že při zjišťování vývozní ceny by neměly být odečteny prodejní, režijní a správní náklady a zisk, je proto nutno odmítnout. Připomínky žadatele k této otázce obsažené v odpovědi na konečné informace budou posouzeny dále (bod 2.3).
(25)
Žadatel dále uvedl, že při výpočtu vývozní ceny by v souladu s čl. 11 odst. 10 základního nařízení nemělo být odečteno antidumpingové clo, neboť toto clo je řádně zohledněno v cenách dalšího prodeje a v pozdějších kupních cenách v Unii. V souvislosti s tímto tvrzením šetření stanovilo, že vážený průměr cen dalšího prodeje ferosilicia v Unii se oproti cenám při původním šetření zvýšil a že současné vývozní ceny jsou oproti cenám při původním šetření mnohem vyšší než o 22,7 %. Proto lze dospět k závěru, že antidumpingové clo je řádně zohledněno v žadatelových cenách dalšího prodeje. V důsledku toho by toto tvrzení žadatele mohlo být přijato a při výpočtu zjištěných vývozních cen v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení nebyl odpočet antidumpingových cel proveden.
2.2.3 Srovnání
(26)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny v oprávněných případech náležité úpravy o přepravní náklady, náklady na pojištění, náklady na terminály, manipulační náklady, náklady na úvěr a poplatky.
2.2.4 Dumpingové rozpětí
(27)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání vážené průměrné běžné hodnoty podle typu výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Výsledek ukázal existenci dumpingu.
(28)
Za účelem výpočtu dumpingového rozpětí orgány stejně jako v původním šetření konstatovaly, že společnosti CHEM a KF jsou v úzkém spojení. Stejně jako v původním šetření a v souladu s běžnými postupy orgánů bylo vypočteno jedno dumpingové rozpětí pro celou skupinu. Pro takový výpočet byla v konečném zjištění použita metoda, kde před určením vážené průměrné míry dumpingu pro celou skupinu byla stanovena výše dumpingu pro každého jednotlivého vyvážejícího výrobce. Je třeba poznamenat, že tato metoda byla odlišná od metody použité v původním šetření, kde byl výpočet výše dumpingu proveden redukcí všech příslušných údajů týkajících se domácího prodeje, nákladů výroby, ziskovosti a prodejů v Unii u výrobních subjektů. Žadatel tvrdil, že použití této metody by odporovalo čl. 11 odst. 9 základního nařízení. I tato otázka bude ještě dále rozvedena (bod 2.3).
2.3 Analýza reakcí na konečné zjištění týkající se dumpingového rozpětí v období přezkumného šetření
(29)
Žadatel podal několik připomínek k určitým aspektům výpočtů, jako jsou náklady výroby, prodejní, režijní a správní náklady, ziskové rozpětí, běžná hodnota a poplatky. Všechny tyto připomínky byly zváženy a případné administrativní chyby byly opraveny. Odpovídajícím způsobem byla upravena i konečná zjištění.
(30)
Žadatel dále požádal, aby Komise vyjádřila výši dumpingu na základě hodnoty CIF, kterou za účelem tohoto šetření určil sám žadatel, přičemž odkazoval na čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Tento požadavek byl zdůvodněn tím, že cena, která se oznamuje celním orgánům, je vnitropodniková cena, která by možná byla správnou cenou pro celní účely, avšak tato cena by se neměla používat při výpočtu dumpingu v antidumpingových řízeních. Toto tvrzení je nutno odmítnout, protože rozdíl mezi vývozní cenou a běžnou hodnotou, tj. výše dumpingu, by měl být vyjádřen na stejném základě, jako je základ, který následně používají celní orgány pro vyměření cla, jež má být vybíráno. A tímto základem je ve skutečnosti hodnota CIF oznámená žadatelem celním orgánům. Tato posledně zmíněná hodnota byla pak použita ve výpočtech.
(31)
Pokud jde o výpočet nákladů výroby, žadatel vyjádřil námitku vůči přístupu Komise, aby při výpočtu běžné hodnoty byla použita průměrná nákupní cena hlavní nákladové položky od dodavatele, který není ve spojení, místo skutečné ceny zaplacené dodavateli ve spojení. Toto tvrzení bylo nutno odmítnout, protože cena účtovaná dodavatelem ve spojení byla výrazně nižší než cena zaplacená za stejnou surovinu nezávislému dodavateli. Tuto cenu proto nelze považovat za běžnou cenu. Následně tento prvek nákladů musel být upraven.
(32)
Po zveřejnění konečných zjištění žadatel tvrdil, že při porovnávání vývozních cen s běžnými hodnotami nebylo stejným způsobem zohledněno balné. Tato otázka byla prošetřena a případné administrativní chyby byly opraveny.
(33)
Žadatel též vznesl připomínku k vyloučení vývozních transakcí týkajících se určitého typu výrobku. Prodej tohoto typu výrobku v Unii v období přezkumného šetření představoval méně než 5 % prodejů dotčeného výrobku v Unii. Tato námitka musela být zamítnuta vzhledem k tomu, že na domácím trhu se tento typ výrobku neprodával a nebyla ani poskytnuta konkrétní výše nákladů na jeho výrobu. Jelikož byl tento typ výrobku v období přezkumného šetření vyvážen do Unie v malém množství, bylo tudíž zváženo, že není vhodné vypočítávat běžnou hodnotu na základě výrobních nákladů jiných typů výrobků, a tedy provádět úpravy o rozdíly ve výrobcích.
(34)
Kromě toho, jak bylo již vysvětleno dříve, žadatel ve své reakci na konečné zjištění podal podrobné připomínky zejména ke dvěma důležitým aspektům výpočtu dumpingového rozpětí, a sice i) k otázce, zda společnosti CHEM, KF a RFAI tvoří jeden hospodářský subjekt (6), a ii) výpočtu individuální výše dumpingu společnosti CHEM na jedné straně a společnosti KF na straně druhé (7).
(35)
Pokud jde o první tvrzení, zejména k bodům předloženým žadatelem v reakci na zveřejnění konečných zjištění, konstatuje se následující.
(36)
Žadatel zopakoval svůj postoj, že oba vyvážející výrobci a obchodní společnost RFAI, která je s nimi ve spojení, jsou v konečném důsledku vlastněny a ovládány stejnými příjemci, a že by tudíž nemohly samostatně rozhodovat, nýbrž se musely řídit pokyny vlastníků žadatele. Uznal všechny prvky uvedené ve 24. bodě odůvodnění, avšak vyslovil nesouhlas s hodnocením orgánů, neboť tyto prvky by neměly mít žádný vliv na to, zda všechny společnosti, CHEM, KF a RFAI, jsou součástí jednoho hospodářského subjektu.
(37)
Orgány tyto připomínky žadatele zamítly. Kritéria, která již byla uvedena výše, tvoří zejména ve svém souhrnu spolehlivý základ ospravedlňující zamítnutí tvrzení žadatele. Všechny tyto prvky uvedené ve 24. bodě odůvodnění nasvědčují takové struktuře skupiny, kde všechny společnosti jsou samostatnými právními subjekty a ve které společnosti KF a CHEM plní v plném rozsahu funkci vyvážejících výrobců (funkce výroby a vývozu) a společnost RFAI působí hlavně jako obchodník/vývozce ve spojení do EU.
(38)
Pokud jde o druhé tvrzení, není nutno v souvislosti s tímto přezkumným šetřením zaujímat k této záležitosti konečný postoj. Vyplývá to z kombinace dvou důvodů. Za prvé, i kdyby toto tvrzení bylo přijato (případně spolu s přijetím tvrzení uvedených ve 29. bodě odůvodnění), závěr by byl přesto takový, že žadatel v období přezkumného šetření prodával na trhu EU za dumpingové ceny, s dumpingovým rozpětím přibližně ve výši 13 %. Za druhé, jak je vysvětleno dále, v současné době v každém případě neexistuje dostatek důkazů, jež by umožnily považovat toto dumpingové rozpětí v období přezkumného šetření za trvalé.
(39)
Výrobní odvětví Unie v reakci na konečné zjištění argumentovalo tím, že v důsledku přezkumného šetření by mělo být clo na výrobky žadatele zvýšeno, protože pokud všechna tvrzení žadatele budou odmítnuta, dumpingové rozpětí zjištěné během období přezkumného šetření je vyšší než platné clo. Protože však, jak je vysvětleno dále, neexistuje dostatek důkazů pro to, že došlo k trvalé změně okolností, neexistuje žádné odůvodnění pro změnu cla, a to ani směrem nahoru, ani směrem dolů.
2.4 Analýza otázky, zda došlo k trvalé změně okolností, jež by odůvodňovala snížení nebo zrušení cla
(40)
I přes přijetí určitých tvrzení žadatele, jak uvedeno výše, je nicméně zjištěno, že v období přezkumného šetření stále prodával na trhu EU za dumpingové ceny, s dumpingovým rozpětím nejméně ve výši 13 %. Navíc, jak bude dále vysvětleno, v každém případě není dostatek důkazů pro to, aby toto dumpingové rozpětí v období přezkumného šetření bylo možno považovat za trvalé.
(41)
Žadatel odůvodnil svou argumentaci, proč došlo k trvalé změně okolností, takto:
(42)
i)
Za prvé, žadatel poukázal na změny ve struktuře vývozu skupiny, což by spolu s průzkumem nových rostoucích trhů přispělo k vyšším vývozním cenám ferosilicia na všech vývozních trzích včetně trhu EU oproti cenám používaným během původního šetření. Žadatel však neposkytl žádné přesvědčivé důkazy, aby ukázal souvislost mezi novou firemní strukturou, zkoumáním nových rostoucích trhů a vyššími cenami na trhu EU. Existenci takové souvislosti nenaznačily ani výsledky šetření. Naopak, vývozní ceny v období přezkumného šetření byly sice zjevně vyšší oproti cenám zjištěným v období původního šetření, avšak byly mimořádně kolísavé. Například rozdíl mezi nejnižší a nejvyšší transakční cenou za tunu nejprodávanějšího typu na trhu EU v období přezkumného šetření činil více než 100 %. Podobnou kolísavost bylo možné zaznamenat na domácím trhu, avšak cenový trend na trhu EU byl nesrovnatelný s cenovým trendem na domácím trhu. To platí i pro období 12 měsíců, které předcházelo období přezkumného šetření a které bylo pozorně sledováno v rámci souběžně vedeného řízení o vrácení zaplaceného antidumpingového cla. Ceny vývozu ovšem zjevně pouze následovaly vývoj cen na světových trzích.
(43)
Po zveřejnění konečných zjištění žadatel použil obdobné argumenty. Znovu však nebyly poskytnuty dostatečné důkazy. Proto byl učiněn závěr, že v tuto chvíli neexistují dostatečné důkazy pro to, že tyto vyšší vývozní ceny žadatele v období přezkumného šetření jsou něčím jiným než důsledkem převažujících tržních cen (zejména cen na trhu EU). Jinými slovy, neexistují dostatečné důkazy pro to, že příčinou těchto vyšších cen byly změny, které provedl žadatel ve své exportní firemní struktuře, a že tudíž lze očekávat, že tyto ceny zůstanou v budoucnu na podobné (nebo vyšší) úrovni. Zejména pokud by se v rozporu s vývody žadatele připustilo, že tato nová struktura zvýší efektivitu celé skupiny, neznamená to, že jeho exportní ceny pro EU budou vysoké a nepovedou k dumpingu.
(44)
ii)
Za druhé, žadatel prohlásil, že jeho vývozní ceny na jiných trzích odpovídaly cenám, za které prodával do Unie, nebo byly ještě vyšší. Do zlepšení dodávek na jiné trhy byly vloženy značné investice. Snížení nebo zrušení antidumpingových opatření vůči žadateli by tak nevytvořilo pobídku ke zvýšení vývozu do EU a/nebo ke snížení jeho cen.
(45)
Toto tvrzení však nemůže vést ke zrušení nebo zmírnění platných opatření. Podotýká se, že i podle svého vlastního tvrzení žadatel ještě v období přezkumného šetření prodával za dumpingové ceny. Navíc sám žadatel zdůraznil, že EU zůstává jedním z jeho tradičních trhů. To potvrzuje i skutečnost, že výše prodeje žadatele do EU je stále značná; porovná-li se objem prodeje se spotřebou EU v období původního šetření (8), představoval by významný podíl na trhu (mezi 5 a 20 %, přesné údaje nelze uvést z důvodu jejich důvěrnosti).
(46)
Po zveřejnění konečných zjištění žadatel zopakoval svůj postoj, že nové tržní příležitosti budou spíše na jiných trzích (Indie, Asie a Spojené státy) než v EU. Žadatel však neposkytl žádné přesvědčivé důkazy na podporu svých tržních strategií. Existence dumpingového rozpětí ještě v období přezkumného šetření, nedostatek údajů o jiných trzích a kolísavost vývozních cen prodeje na mezinárodním trhu - všechny tyto prvky nepodporují toto tvrzení, které je tudíž nutno odmítnout.
(47)
iii)
Za třetí, jedním z nejdůležitějších trhů žadatele je podle jeho názoru ruský domácí trh se svou významnou výrobou oceli a očekává se, že poptávka po podobných výrobcích v Rusku poroste. Domácí a vývozní ceny ferosilicia také porostou mnohem rychleji než cena výroby. Je tedy pravděpodobné, že žadatel dále zvýší svůj prodej na domácím trhu, a to i proto, že podle žadatele jediný další ruský výrobce ferosilicia bude po nedávné změně vlastníka vyrábět převážně pro vlastní spotřebu.
(48)
I za předpokladu, že všechna tato tvrzení jsou pravdivá, zůstává nicméně faktem, že v období přezkumného šetření žadatel prodával za dumpingové ceny se značnou marží a za kolísání cen. Navíc, jak je vysvětleno výše, množství zboží prodaného žadatelem do EU v období přezkumného šetření nenaznačuje, že se z tohoto trhu stahuje nebo že tak v brzké budoucnosti hodlá učinit.
(49)
Ve svých připomínkách ke konečným zjištěním žadatel tvrdil, že jediným argumentem, který Komise v konečných zjištěních uvedla proti závažnosti rostoucí poptávky na domácím trhu, je význam zjištěného dumpingového rozpětí. Žadatel dále trval na tom, že Komise sice uznala mnohé zásadní aspekty týkající se ruského trhu, avšak nevyvozuje z těchto argumentů odpovídající závěr.
(50)
Tato tvrzení je nutné odmítnout. Za prvé, proti tomuto argumentu nehovoří jen zjištění o dumpingu, ale též zjištění o množství. Za druhé orgány konstatují, že Komise nic neuznala a že nebyly poskytnuty žádné průkazné nezávislé údaje na podporu tvrzení, že se očekává růst poptávky po dotčeném výrobku v Rusku a že vývozní ceny této skupiny porostou mnohem rychleji než náklady výroby.
(51)
iv)
Za čtvrté, žadatel poukázal na to, že jeho ruské závody na výrobu ferosilicia pracují již po léta na plnou kapacitu, že nemá v plánu svou celkovou kapacitu výroby ferosilicia v dohledné budoucnosti zvýšit a že neexistují žádné známky o opaku.
(52)
Po finanční krizi roku 2009 však byla zaznamenána významná obnova kapacit a žadatel oznámil rozšíření kapacit o 10-20 % (rozpětí se uvádí z důvodu důvěrnosti) ve srovnání s obdobím před finanční krizí.
(53)
Po zveřejnění konečných zjištění žadatel sdělil, že srovnávání výrobní kapacity v období následujícím po období přezkumného šetření s kapacitou během referenčního období není vhodné, neboť žadatel předpokládal finanční krizi v roce 2009, a proto svou výrobní kapacitu již snížil. Tento argument nelze přijmout; oznámené rozšíření kapacit o 10-20 % lze zaznamenat ve srovnání s rokem 2007 - a nikoli s rokem 2009, kdy kapacity byly na nejnižší úrovni. Navíc finanční krize v roce 2009 nemohla ovlivnit výrobní kapacitu žadatele v roce 2007.
2.5 Závěr: nedostatečné důkazy o trvalé povaze změněných okolností
(54)
Analýza tvrzení žadatele vztahujících se k trvalé povaze změněných okolností, jak bylo shrnuto výše, vedla k závěru, že v současné době neexistují dostatečné důkazy pro to, že nějaké změněné okolnosti jsou trvalé povahy. Zdá se, že vývozní ceny žadatele, a tedy i jeho dumpingové rozpětí, budou pravděpodobně kolísat a budou především následovat vývoj cen na světových trzích. Ačkoli žadatel poukázal na určité změněné okolnosti, nelze z nich usoudit, že chování žadatele v oblasti tvorby cen v období přezkumného šetření je trvalé povahy. Proto byl učiněn závěr, že snížit clo by v tuto chvíli bylo předčasné, a tudíž neopodstatněné.
3. ZÁVAZKY
(55)
Žadatel spolu se svým dovozcem ve spojení nabídli cenový závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení.
(56)
Šetření ukázalo, že cena výrobku velmi kolísá. Jak již bylo uvedeno ve 42. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že prodejní ceny žadatele v Unii byly během období přezkumného šetření velmi rozdílné. Tento výrobek proto není vhodný pro závazek o pevné ceně. Přestože vývozce navrhl mechanismus indexace, nebylo možné určit srovnání mezi kolísavostí cen konečného výrobku a navrženým zdrojem pro indexaci, zejména proto, že se rovněž týká konečného výrobku a cen, které byly ovlivněny dumpingovým dovozem. Proto se dospělo k závěru, že navrhovaná indexace není vhodná.
(57)
Pokud jde o specifická rizika týkající se společnosti, bylo zjištěno, že riziko křížové kompenzace je z důvodu složité struktury společnosti velmi vysoké: jiné výrobky než dotčený výrobek by mohly být prodávány prostřednictvím obchodníka mimo Unii jiné pobočce ve spojení ve třetí zemi a poté znovu prodávány do Unie.
(58)
Kromě toho, jelikož samotný výrobek existuje v různých kvalitách a dováží se hlavně ve volně ložené formě, pro celní orgány by nebylo možné rozlišit chemickou specifikaci (na kterou se potenciálně vztahují různé minimální dovozní ceny) bez individuální analýzy každé transakce, a jakákoli kontrola by tedy byla velmi pracná až neproveditelná.
(59)
Nabídka podniku byla proto odmítnuta.
4. UKONČENÍ PŘEZKUMU
(60)
Vzhledem ke zjištěním o dumpingu, jakož i vzhledem k tomu, že nebyla prokázána trvalá povaha změněných okolností, se dochází k závěru, že na společnost Čeljabinskij elektrometalurgičeskij kombinat, a. s. a společnost Kuzneckije ferrosplavi, a. s., která je s ní ve spojení, by se i nadále mělo vztahovat clo ve výši stanovené v základním nařízení, tj. ve výši 22,7 %,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření vztahujících se k dovozu ferosilicia pocházejícího mimo jiné z Ruska, zahájený podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009, se ukončuje beze změny úrovně platných antidumpingových opatření.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. ledna 2012.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 60/2012
(2012. gada 16. janvāris),
ar ko izbeidz daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 3. punktu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, ko piemēro ferosilīcija importam, kura izcelsme ir, inter alia, Krievijā
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
1. PROCEDŪRA
1.1. Spēkā esošie pasākumi
(1)
Padome ar Regulu (EK) Nr. 172/2008 (2) (“sākotnējā regula”) noteica galīgo antidempinga maksājumu ferosilīcija importam, kura izcelsme ir, inter alia, Krievijā. Pasākumi ir ad valorem maksājums ar likmi no 17,8 % līdz 22,7 %. Izmeklēšana, kuras rezultātā ir izstrādāta šī regula, turpmāk tekstā saukta par “sākotnējo izmeklēšanu”.
1.2. Pārskatīšanas pieprasījums
(2)
Eiropas Komisija (“Komisija”) 2009. gada 30. novembrī saņēma daļējas starpposma pārskatīšanas pieprasījumu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu (“starpposma pārskatīšana”). Pieprasījums, ko iesniedza Krievijas ražotājs eksportētājs Joint Stock Company (JSC) Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant un tā saistītais uzņēmums Joint Stock Company (JSC) Kuznetsk Ferroalloy Works (turpmāk kopā “pieprasījuma iesniedzējs”), attiecās tikai uz dempinga pārbaudi attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēju. Antidempinga maksājuma likme, ko piemēro pieprasījuma iesniedzējam, ir 22,7 %, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēja dempinga starpību.
(3)
Pieprasījumā iesniedzējs apgalvoja, ka attiecībā uz viņu apstākļi, pamatojoties uz kuriem bija noteikti pasākumi, ir mainījušies un ka šīs pārmaiņas ir ilglaicīgas.
(4)
Pieprasījuma iesniedzējs sniedza prima facie pierādījumus, kuri liecina, ka, lai neitralizētu dempingu, attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēju pasākuma turpmāka piemērošana pašreizējā līmenī vairs nav nepieciešama. Saskaņā ar pieprasījumā sniegto informāciju salīdzinājums starp pieprasījuma iesniedzēja cenām iekšzemes tirgū un tā eksporta cenām uz Savienību liecina, ka dempinga starpība, šķiet, ir ievērojami mazāka nekā pašreizējais pasākuma līmenis.
1.3. Pārskatīšanas sākšana
(5)
Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi, lai uzsāktu starpposma pārskatīšanu, Komisija nolēma sākt daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tikai attiecībā uz dempinga pārbaudi, ciktāl tas attiecas uz pieprasījuma iesniedzēju. Komisija 2010. gada 27. oktobrīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3) publicēja paziņojumu par izmeklēšanas sākšanu (“paziņojums par sākšanu”) un to sāka.
1.4. Attiecīgais ražojums un līdzīgais ražojums
(6)
Ražojums, uz kuru attiecas starpposma pārskatīšana, ir tas pats, uz kuru attiecās sākotnējā izmeklēšana, proti, Krievijas izcelsmes ferosilīcijs, ko pašlaik klasificē ar KN kodiem 7202 21 00, 7202 29 10 un 7202 29 90.
(7)
Ražojumam, ko ražo un pārdod Krievijā, un ražojumam, ko eksportē uz Savienību, ir vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un izmantošanas veidi, tādēļ šos ražojumus uzskata par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
1.5. Iesaistītās personas
(8)
Komisija oficiāli paziņoja Savienības ražošanas nozarei, pieprasījuma iesniedzējam un eksportētājvalsts iestādēm par starpposma pārskatīšanas sākšanu. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un tikt uzklausītām.
(9)
Komisija nosūtīja pieprasījuma iesniedzējam anketas un šim nolūkam noteiktajā termiņā saņēma atbildi. Komisija ieguva un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu dempinga noteikšanai, un veica pārbaudes apmeklējumus šādās vietās:
-
Joint Stock Company JSC Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant (“CHEM”), Čeļabinska, Krievija,
-
Joint Stock Company JSC Kuznetsk Ferroalloy Works (“KF”), Kuzņecka, Krievija,
un
-
RFA International LP (“RFAI”), Mishawaka, ASV, un Nieuwdorp Zld, Nīderlande.
1.6. Izmeklēšanas periods
(10)
Izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. oktobra līdz 2010. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”).
2. APSTĀKĻU PĀRMAIŅU ILGLAICĪGUMS
2.1. Ievads
(11)
Iesākumam jāatgādina, ka saskaņā ar ES tiesu judikatūru (4) pārskatīšanā, ko veic atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam, novērtējot nepieciešamību turpināt esošos pasākumus, iestādēm ir plaša rīcības brīvība, kas ietver iespēju veikt perspektīvu novērtējumu attiecībā uz attiecīgo eksportētāju cenu politiku. Šajā kontekstā iestādēm jāpārbauda pieprasījuma iesniedzēja argumenti par to, kāpēc tā apstākļi ir ilglaicīgi mainījušies, tādējādi, iespējams, pamatojot maksājuma samazināšanu vai pat atcelšanu.
(12)
Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka apstākļu maiņu var pamatoti uzskatīt par ilglaicīgu, tādēļ ir jāpazemina pasākumu līmenis vai arī tie jāatceļ pilnībā attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēju, jo bija maz ticams, ka paredzamā nākotnē imports par dempinga cenām vispār varētu atkārtoties vai notikt līmenī, kas līdzīgs sākotnējā izmeklēšanā konstatētajam.
2.2. Attiecībā uz jautājumu par to, vai pieprasījuma iesniedzējs pārskatīšanas izmeklēšanas periodā joprojām nodarbojās ar dempingu ES tirgū (5)
(13)
Pirms atbildēt uz pieprasījuma iesniedzēja dažādajiem argumentiem par (varbūtēji) ilglaicīgajām (varbūtējām) apstākļu pārmaiņām, ir lietderīgi vispirms sniegt iestāžu apsvērumus attiecībā uz jautājumu, vai pieprasījuma iesniedzējs pārskatīšanas izmeklēšanas periodā vēl joprojām nodarbojās ar dempingu ES tirgū.
2.2.1. Normālā vērtība
(14)
Lai noteiktu normālo vērtību, vispirms noteica, vai uzņēmuma līdzīgā ražojuma pārdevumu kopējais apjoms iekšzemes tirgū neatkarīgiem klientiem bija uzskatāms par reprezentatīvu salīdzinājumā ar tā kopējo apjomu, kas bija pārdots eksportam uz Savienību. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārdevumus iekšzemes tirgū uzskata par reprezentatīviem, ja kopējais pārdevumu apjoms iekšzemes tirgū ir vismaz 5 % no kopējā attiecīgā ražojuma pārdevumu apjoma uz Savienību. Tika konstatēts, ka uzņēmuma kopējie līdzīgā ražojuma pārdevumi iekšzemes tirgū bija reprezentatīvi.
(15)
Par katru ražojuma veidu, kuru uzņēmums bija pārdevis iekšzemes tirgū un kas bija tieši salīdzināms ar eksportam uz Savienību pārdotā ražojuma veidu, tika noteikts, vai pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir bijis pietiekami reprezentatīvs pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē. Konkrēta ražojuma veida pārdevumu apjomu iekšzemes tirgū uzskatīja par pietiekami reprezentatīvu, ja pārskatīšanas izmeklēšanas periodā minētā veida ražojumu kopējais pārdevumu apjoms neatkarīgiem klientiem iekšzemes tirgū bija vismaz 5 % no uz Savienību eksportētā līdzīgā ražojuma veida kopējā pārdevumu apjoma.
(16)
Turklāt atbilstīgi pamatregulas 2. panta 4. punktam tika pārbaudīts, vai katra ražojuma veida pārdevumus iekšzemes tirgū var uzskatīt par tādiem, kas veikti parastajā tirdzniecības apritē. To darīja, nosakot katra eksportētā attiecīgā ražojuma veida rentablo iekšzemes pārdevumu īpatsvaru iekšzemes tirgū, kas katrā no periodiem veikti neatkarīgiem klientiem.
(17)
Ražojuma veidiem, kuriem vairāk nekā 80 % no pārdevumu apjoma iekšzemes tirgū pārsniedza izmaksas un vidējā svērtā pārdevumu cena bija vienāda ar vai lielāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību ražojuma veidam aprēķināja kā visu attiecīgā veida pārdevumu faktisko iekšzemes cenu vidējo svērto vērtību, neņemot vērā, vai minētie pārdevumi bija rentabli.
(18)
Ja kāda ražojuma veida rentablo pārdevumu apjoms bija mazāks par 80 % vai vienāds ar 80 % no minētā veida pārdevumu kopējā apjoma vai ja minētā veida vidējā svērtā cena bija mazāka par vienības ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, izmantojot faktisko pārdošanas cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā vidējo svērto cenu vienīgi attiecīgā veida rentablajiem pārdevumiem, kas katrā no periodiem veikti iekšzemes tirgū.
(19)
Ja normālās vērtības noteikšanai nevarēja izmantot uzņēmuma pārdotā ražojuma veida iekšzemes tirgus cenas, normālo vērtību aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu.
(20)
Aprēķinot normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu un peļņas apmēri saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta ievaddaļu pamatojās uz faktiskajiem datiem par parastā tirdzniecības apritē notikušu līdzīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu, ko veicis uzņēmums.
2.2.2. Eksporta cena
(21)
Uzņēmuma eksporta pārdevumi uz Savienību tiek veikti, izmantojot Šveices filiāli, kas pieder tā saistītajam uzņēmumam RFAI, kurš pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pildīja visas importa funkcijas saistībā ar precēm, kuras nonāca brīvā apritē Savienībā, proti, saistītā importētāja funkcijas.
(22)
Tāpēc eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, pamatojoties uz cenām, par kādām importētos ražojumus pirmo reizi tālākpārdeva neatkarīgam pircējam, tās attiecīgi koriģējot attiecībā uz visām izmaksām, kas radušās importēšanas un tālākpārdošanas procesā, kā arī ietverot saprātīgas tirdzniecības, vispārējās un administratīvās izmaksas (SG&A) un peļņas normu. Šajā nolūkā izmantoja to pašu peļņas likmi kā sākotnējā izmeklēšanā, proti, 6 %, jo nebija pieejama jauna informācija no neatkarīgiem importētājiem par uzkrāto peļņu.
(23)
Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka RFAI būtu jāuzskata par daļu no vienas un tās pašas ekonomiskās vienības un ka līdz ar to, nosakot eksporta cenas, nav jāatskaita SG&A un RFAI peļņa.
(24)
Šim apgalvojumam nevar piekrist šādu iemeslu dēļ:
-
abiem ražotājiem eksportētājiem ir pašiem sava eksporta pārdošanas nodaļa,
-
RFAI ir cieši iesaistīts grupas starptautiskajā darbībā (atbalsts klientiem, loģistika un piegāžu plānošana, ražošanas līdzekļu un galveno izejmateriālu iegāde u. c.),
-
RFAI Šveices filiāle veic visas funkcijas, kuras parasti veic saistīts importētājs ES,
-
RFAI pārdod ferosilīciju savā vārdā un uz sava rēķina nesaistītiem pircējiem ES un citur,
-
RFAI ir pirkšanas-pārdošanas attiecības ar abiem saistītajiem Krievijas ražotājiem KF un CHEM,
-
katrs uzņēmums sagatavo savu finanšu pārskatu, un netiek sagatavots konsolidēts finanšu pārskats, un
-
katrs uzņēmums iesniedz savu nodokļu deklarāciju attiecīgajām iestādēm.
Tādēļ bija jānoraida apgalvojums, ka, aprēķinot eksporta cenu, nav jāatskaita SG&A un peļņa. Pieprasījuma iesniedzēja piezīmes par šo jautājumu, atbildot uz galīgo informācijas izpaušanu, ir izskatītas turpmāk (2.3. punkts).
(25)
Pieprasījuma iesniedzējs arī apgalvoja, ka, aprēķinot eksporta cenu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 10. punktam, nav jāatskaita antidempinga maksājumi, jo maksājums ir attiecīgi atspoguļots tālākpārdošanas cenās un turpmākajās pārdošanas cenās Savienībā. Attiecībā uz šo apgalvojumu izmeklēšanā konstatēja, ka ferosilīcija vidējās svērtās tālākpārdošanas cenas Savienībā ir palielinājušās, salīdzinot ar cenām sākotnējā izmeklēšanā, un pašreizējās tālākpārdošanas eksporta cenas ir daudz vairāk nekā par 22,7 % augstākas nekā šādas cenas sākotnējā izmeklēšanā. Tādēļ var secināt, ka antidempinga maksājums ir pienācīgi atspoguļots pieprasījuma iesniedzēja tālākpārdošanas cenās. Rezultātā šim pieprasījuma iesniedzēja apgalvojumam varēja piekrist, un, aprēķinot saliktās eksporta cenas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, netika veikti nekādi antidempinga maksājumu atskaitījumi.
2.2.3. Salīdzinājums
(26)
Normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja, pamatojoties uz EXW. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu, attiecīgos un pamatotos gadījumos korekciju veidā tika pienācīgi ņemtas vērā transporta izmaksas, apdrošināšanas izmaksas, termināļa un pārkraušanas izmaksas, kredīta izmaksas un komisijas maksas.
2.2.4. Dempinga starpība
(27)
Atbilstoši pamatregulas 2. panta 11. punktam katra ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu. Rezultāti liecināja, ka pastāv dempings.
(28)
Lai aprēķinātu dempinga starpību, iestādes, tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, konstatēja, ka CHEM un KF ir cieši saistīti. Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā un saskaņā ar iestāžu standarta praksi visai grupai aprēķināja vienu dempinga starpību. Metodē, ko šim aprēķinam izmantoja galīgajā informācijas izpaušanā, dempinga apjomu aprēķināja katram ražotājam eksportētājam atsevišķi pirms dempinga vidējās svērtās likmes noteikšanas grupai kopumā. Jānorāda, ka šī metodoloģija atšķīrās no sākotnējā izmeklēšanā piemērotās metodoloģijas, kurā dempingu aprēķināja, grupējot visus attiecīgos datus par ražošanas vienību pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū, ražošanas izmaksām, rentabilitāti un pārdošanas apjomu Savienībā. Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka šīs metodoloģijas piemērošana ir pretrunā pamatregulas 11. panta 9. punktam. Arī šis jautājums turpmāk tiks apskatīts vēlreiz (2.3. punkts).
2.3. Reakcijas analīze pēc galīgās izpaušanas attiecībā uz dempinga starpību pārskatīšanas izmeklēšanas periodā
(29)
Pieprasījuma iesniedzējs iesniedza vairākus komentārus par aprēķina konkrētiem aspektiem, piemēram, ražošanas izmaksām, SG&A, peļņas normu, normālo vērtību un korekcijām. Visas šīs piezīmes tika izskatītas, un vajadzības gadījumā tika izlabotas pārrakstīšanās kļūdas. Attiecīgi tika grozīti galīgie secinājumi.
(30)
Turklāt pieprasījuma iesniedzējs Komisijai pieprasīja izteikt dempinga summu, balstoties uz CIF vērtību, ko tas pats bija izveidojis šai izmeklēšanai, tādējādi atsaucoties uz pamatregulas 2. panta 9. apakšpunktu. Šo prasību pamatoja ar to, ka muitas iestādēs deklarētā cena ir transfērcena, kuru, iespējams, varētu uzskatīt par atbilstošu cenu muitas nolūkiem, taču tā nav cena, kas būtu jāizmanto, aprēķinot dempingu antidempinga procedūrās. Šī prasība ir jānoraida, jo starpība starp eksporta cenu un normālo vērtību, proti, dempinga summa, būtu jāizsaka, izmantojot to pašu pamatu, ko pēc tam izmanto muitas iestādes, lai noteiktu jebkuru iekasējamu maksājumu. Tā faktiski ir CIF vērtība, ko pieprasījuma iesniedzējs norādījis muitas iestādēm. Tādējādi tā tika izmantota aprēķinos.
(31)
Attiecībā uz ražošanas izmaksu aprēķināšanu pieprasījuma iesniedzējs apstrīdēja Komisijas pieeju, saskaņā ar ko normālās vērtības veidošanā tiek izmantota nesaistīta piegādātāja galvenā izmaksu posteņa vidējā iepirkuma cena un nevis faktiskā cena, ko maksā saistītam piegādātājam tajā pašā izmaksu postenī. Šis apgalvojums ir jānoraida, jo saistītā piegādātāja noteiktā cena bija ievērojami zemāka nekā cena, ko maksāja par tādu pašu izejmateriālu neatkarīgam piegādātājam. Tādēļ šo cenu nevar uzskatīt par nesaistītu pušu darījumu nosacījumiem atbilstošu cenu. Tāpēc šis izmaksu elements bija jākoriģē.
(32)
Pēc informācijas izpaušanas pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka, veicot eksporta cenu salīdzināšanu ar normālajām vērtībām, iepakošanas izmaksas netika ņemtas vērā konsekventā veidā. Šis jautājums tika izskatīts, un vajadzības gadījumā pārrakstīšanās kļūdas tika izlabotas.
(33)
Pieprasījuma iesniedzējs izteica piezīmi arī par to, ka konkrēts ražojuma veids ticis izslēgts no eksporta darījumiem. Šā ražojuma veida pārdošanas apjoms Savienībā veidoja mazāk nekā 5 % no pieprasījuma iesniedzēja attiecīgā ražojuma pārdošanas apjoma Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Šis apgalvojums bija jānoraida, ņemot vērā, ka šā ražojuma veida pārdošana vietējā tirgū netika veikta, kā arī netika sniegtas īpašas ražošanas izmaksas. Tā kā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā šis ražojuma veids uz ES tika eksportēts nelielā apjomā, tas netika uzskatīts par piemērotu, lai aprēķinātu normālo vērtību, pamatojoties uz cita veidu ražojumu ražošanas izmaksām, tādējādi veicot korekcijas attiecībā uz ražojumu atšķirībām.
(34)
Turklāt un kā tika paskaidrots iepriekš, pieprasījuma iesniedzējs atbildē uz galīgo informācijas izpaušanu izteica detalizētas piezīmes, jo īpaši attiecībā uz diviem svarīgiem aspektiem saistībā ar dempinga starpības aprēķināšanu, proti: i) par jautājumu, vai CHEM, KF un RFAI veido vienu ekonomisku vienību (6), un ii) par dempinga summas aprēķināšanu atsevišķi gan CHEM, gan KF (7).
(35)
Attiecībā uz pirmo apgalvojumu un īpaši saistībā ar aspektiem, ko pieprasījuma iesniedzējs uzsvēra atbildē uz galīgo informācijas izpaušanu, tika novērots turpmāk minētais.
(36)
Pieprasījuma iesniedzējs atkārtoti uzsvēra savu nostāju, saskaņā ar ko abi ražotāji eksportētāji un saistītais tirgotājs RFAI principā atrodas vienu un to pašu saņēmēju īpašumā un kontrolē, un tādējādi pieprasījuma iesniedzējs nevarēs būt autonoms un tam būs vienkārši jāievēro īpašnieku norādījumi. Tas atzina visus elementus, kas uzskaitīti 24. apsvērumā, bet nepiekrita iestāžu novērtējumam, uzskatot, ka šie elementi neattiecas uz to, vai CHEM, KF un RFAI visi ir daļa no vienas un tās pašas ekonomiskās vienības.
(37)
Iestādes noraida pieprasījuma iesniedzēja piezīmes. Jau iepriekš uzskaitītie kritēriji, jo īpaši visi kopā, ir labs pamatojums pieprasījuma iesniedzēja apgalvojuma noraidīšanai. Visi 24. apsvērumā minētie elementi norāda uz grupas struktūru, kurā visi uzņēmumi ir atsevišķas juridiskas vienības un kurā KF un CHEM veic pilnvērtīgas ražotāju eksportētāju funkcijas (ražošanas un eksporta funkcijas), savukārt RFAI darbojas galvenokārt kā saistītais tirgotājs/importētājs ES.
(38)
Attiecībā uz otru apgalvojumu šajā pārskatīšanas izmeklēšanā nav nepieciešams pieņemt galīgo nostāju šajā jautājumā. Tā tas ir divu iemeslu apvienojuma dēļ. Pirmkārt, pat ja šis apgalvojums būtu ticis pieņemts (vajadzības gadījumā papildus 29. apsvērumā minētajiem apgalvojumiem), joprojām varētu konstatēt, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pieprasījuma iesniedzējs nodarbojies ar dempingu ES tirgū ar dempinga starpību aptuveni 13 %. Otrkārt, kā paskaidrots turpmāk, jebkurā gadījumā pašlaik nav pietiekamu pierādījumu, lai pārskatīšanas izmeklēšanas periodā dempinga starpību uzskatītu par ilglaicīgu.
(39)
Savā atbildē uz galīgo informācijas izpaušanu Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas rezultātā maksājums attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēja ražojumiem būtu jāpalielina, jo, pieņemot, ka visi pieprasījuma iesniedzēja apgalvojumi tiek noraidīti, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā konstatētā dempinga starpība ir lielāka nekā piemērojamais maksājums. Tomēr, kā paskaidrots turpmāk, tā kā trūkst pierādījumu par ilglaicīgu apstākļu maiņu, nav pietiekama pamata grozīt maksājumu, ne to palielinot, ne samazinot.
2.4. Analīze attiecībā uz jautājumu, vai pastāv ilglaicīga apstākļu maiņa, kas pamatotu maksājuma samazināšanu vai atcelšanu
(40)
Tomēr, neraugoties uz dažu pieprasījuma iesniedzēja iepriekš aprakstīto apgalvojumu pieņemšanu, joprojām var konstatēt, ka tas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nodarbojās ar dempingu ES tirgū ar dempinga starpību vismaz 13 %. Turklāt, kā tiks paskaidrots turpmāk, jebkurā gadījumā nav pietiekamu pierādījumu, lai pārskatīšanas izmeklēšanas periodā dempinga starpību uzskatītu par ilglaicīgu.
(41)
Pieprasījuma iesniedzējs savu viedokli par apstākļu maiņas ilglaicīgumu pamatoja ar šādiem apsvērumiem.
(42)
i)
Pirmkārt, pieprasījuma iesniedzējs atsaucās uz pārmaiņām grupas eksporta pārdošanas struktūrā, kuras apvienojumā ar jaunu augošu tirgu izpēti esot paaugstinājušas ferosilīcija eksporta cenas visos eksporta tirgos, tostarp ES, salīdzinājumā ar cenām sākotnējās izmeklēšanas laikā. Tomēr pieprasījuma iesniedzējs nesniedza pamatotus pierādījumus, lai parādītu saikni starp jauno uzņēmuma struktūru, jaunu augošu tirgu izpēti un lielākām cenām ES tirgū. Arī izmeklēšanas secinājumos šāda saikne netika konstatēta. Gluži pretēji, lai gan pārskatīšanas izmeklēšanas periodā eksporta cenas bija nepārprotami augstākas salīdzinājumā ar cenām sākotnējās izmeklēšanas periodā, tomēr tās bija ārkārtīgi nepastāvīgas. Piemēram, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā starpība starp zemāko un augstāko darījuma cenu par visvairāk pārdotā modeļa tonnu ES tirgū bija vairāk nekā 100 %. Līdzīgu nepastāvību varēja novērot iekšzemes tirgū, taču cenu attīstības tendences ES tirgū nebija salīdzināmas ar cenu tendencēm iekšzemes tirgū. Tas attiecas arī uz 12 mēnešu periodu, kurš bija pirms pārskatīšanas izmeklēšanas perioda un tika detalizēti izskatīts saistībā ar vienlaikus notiekošo izmeklēšanu saistībā ar kompensācijām. Šķiet, ka eksporta pārdošanas cenas ir tikai mainījušās globālā tirgus cenu iespaidā.
(43)
Pēc informācijas izpaušanas pieprasījuma iesniedzējs izmantoja līdzīgus argumentus. Tomēr atkal netika sniegti pietiekami pierādījumi. Tādēļ tika secināts, ka pašlaik nav pietiekamu pierādījumu par to, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā šīs pieprasījuma iesniedzēja augstākās eksporta cenas varētu būt radušās dominējošo tirgus cenu (jo īpaši ES tirgus cenu) ietekmē. Citiem vārdiem sakot, nav pietiekamu pierādījumu tam, ka pieprasījuma iesniedzēja veiktās pārmaiņas eksporta struktūrā bijušas šo augstāko cenu iemesls un ka tādējādi šīs cenas varētu saglabāties līdzīgā (vai augstākā) līmenī arī turpmāk. Īpaši, pretēji iesniedzēja apgalvotajam, pat pieņemot, ka jaunā struktūra ir padarījusi grupas darbību efektīvāku, tas nenozīmē, ka nākotnē tā eksporta cenas ES būs augstas un neizraisīs dempingu.
(44)
ii)
Otrkārt, pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka tā eksporta cenas uz citiem tirgiem bija līdzīgas pārdošanas cenām uz Savienību vai pat lielākas par tām. Tika veikti ievērojami ieguldījumi, lai labāk apgādātu citus tirgus. Tādēļ antidempinga pasākumu mazināšana vai atcelšana attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēju neradīs stimulu palielināt eksportu uz ES un/vai samazināt eksporta cenas uz to.
(45)
Tomēr šis apgalvojums nevar būt pamatojums spēkā esošo pasākumu atcelšanai vai samazināšanai. Jāatgādina, ka pat saskaņā ar pieprasījuma iesniedzēja paša viedokli pārskatīšanas izmeklēšanas periodā joprojām bija konstatējams dempings. Turklāt pieprasījuma iesniedzējs pats uzsvēra, ka ES vēl joprojām ir viens no tā tradicionālajiem tirgiem. To apstiprina fakts, ka iesniedzēja pārdotie apjomi ES joprojām ir ļoti būtiski - ja salīdzina pārdošanas apjomus ar ES patēriņu sākotnējās izmeklēšanas periodā (8), tie veido nozīmīgu tirgus daļu (starp 5 un 20 %, precīzus skaitļus nevar atklāt konfidencialitātes apsvērumu dēļ).
(46)
Pēc informācijas izpaušanas pieprasījuma iesniedzējs atkārtoja savu nostāju par to, ka jaunās tirgus iespējas drīzāk būtu citos tirgos (Indijā, Āzijā un Amerikas Savienotajās Valstīs) un nevis ES. Tomēr pieprasījuma iesniedzējs nesniedza nekādus būtiskus pierādījumus, lai pamatotu savas tirgus stratēģijas. Vēl joprojām pastāvošā dempinga starpība pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, datu trūkums par citiem tirgiem un eksporta pārdošanas cenas nepastāvība starptautiskajā tirgū ir visi tie elementi, kas neapstiprina minēto apgalvojumu, kas šā iemesla dēļ ir jānoraida.
(47)
iii)
Treškārt, no pieprasījuma iesniedzēja viedokļa Krievijas iekšzemes tirgus ar nozīmīgu tērauda rūpniecību vēl joprojām ir viens no tā nozīmīgākajiem tirgiem, un ir sagaidāms, ka pieprasījums pēc līdzīga ražojuma Krievijā palielināsies. Arī ferosilīcija iekšzemes tirgus un eksporta cenas augs daudz ātrāk nekā ražošanas izmaksas. Tādējādi pieprasījuma iesniedzējs varēs arī turpmāk palielināt pārdošanu iekšzemes tirgū, jo īpaši tādēļ, ka saskaņā ar iesniedzēja apgalvojumu vienīgais otrs Krievijas ferosilīcija ražotājs ražos galvenokārt pašu patēriņam, jo tajā nesen notikušas pārmaiņas īpašumtiesību jomā.
(48)
Pat ja visi šie apgalvojumi būtu uzskatāmi par patiesiem, tomēr joprojām var konstatēt, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pieprasījuma iesniedzējs veica dempingu ar ievērojamu starpību un nestabilām cenām. Turklāt, kā tika paskaidrots iepriekš, iesniedzēja pārdotie apjomi ES pārskatīšanas izmeklēšanas periodā neliecina par to, ka tas vairs nedarbotos šajā tirgū vai gatavotos to darīt tuvākajā nākotnē.
(49)
Pieprasījuma iesniedzējs piezīmēs par informācijas izpaušanu apgalvoja, ka Komisijas vienīgais informācijas izpaušanā izteiktais pamatojums, lai noliegtu jautājuma par augošo pieprasījumu iekšējā tirgū atbilstību, ir nozīmīgā konstatētā dempinga starpība. Turklāt pieprasījuma iesniedzējs uzsvēra, ka Komisija, lai gan tā atzina daudzus no galvenajiem apsvērumiem, kas attiecas uz Krievijas tirgu, nespēj no šiem argumentiem izdarīt atbilstošus secinājumus.
(50)
Šie apgalvojumi ir jānoraida. Pirmkārt, ne tikai dempinga konstatējumi, bet arī konstatējumi saistībā ar apjomu ir pretrunā ar šo argumentu. Otrkārt, iestādes norāda, ka Komisija nav neko atzinusi un nav tikuši sniegti pārliecinoši neatkarīgi dati, lai apstiprinātu apgalvojumu, ka Krievijā gaidāms pieprasījuma pieaugums pēc attiecīgā ražojuma un ka grupas eksporta cenas pieaugs daudz straujāk nekā ražošanas izmaksas.
(51)
iv)
Ceturtkārt, pieprasījuma iesniedzējs norādīja, ka viņa ferosilīcija ražotnes Krievijā jau gadiem darbojas ar pilnu jaudu, ka viņš neplāno paredzamā nākotnē palielināt savu ferosilīcija kopējo ražošanas jaudu un ka nav pierādījumu par pretējo.
(52)
Tomēr pēc 2009. gada finanšu krīzes tika novērota ievērojama jaudas atjaunošanās, un pieprasījuma iesniedzējs ziņoja par jaudas palielināšanu par 10-20 % (intervāls norādīts konfidencialitātes nolūkos) salīdzinājumā ar periodu pirms 2009. gada finanšu krīzes.
(53)
Pēc informācijas izpaušanas pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka nebija atbilstoši salīdzināt ražošanas jaudu laikā pēc pārskatīšanas izmeklēšanas perioda ar ražošanas jaudu pārskata periodā, jo pieprasījuma iesniedzējs bija paredzējis 2009. gada finanšu krīzi un tādēļ jau samazinājis ražošanas jaudu. Šim argumentam nevar piekrist; paziņotās jaudas pieaugumu par 10-20 % var novērot, to salīdzinot ar 2007. gadu, nevis 2009. gadu, kad jauda bija zemākajā līmenī. Turklāt 2009. finanšu krīze vēl nevarēja iespaidot pieprasījuma iesniedzēja 2007. gada ražošanas jaudu.
2.5. Secinājums: trūkst pierādījumu par apstākļu maiņas ilglaicīgumu
(54)
Analizējot iesniedzēja apgalvojumus attiecībā uz apstākļu maiņas ilglaicīgumu, kā apkopojoši aprakstīts iepriekš, tika secināts, ka pašlaik nav pietiekamu pierādījumu par to, ka apstākļu maiņa ir ilglaicīga. Pieprasījuma iesniedzēja eksporta cenas un tādēļ arī tā dempinga starpība, šķiet, varētu turpināt svārstīties, jo īpaši atkarībā no pasaules tirgus cenu attīstības tendencēm. Lai gan pieprasījuma iesniedzējs ir norādījis, ka daži apstākļi ir mainījušies, tomēr tos nevar šā iemesla dēļ uzskatīt par apliecinājumu tam, ka pieprasījuma iesniedzēja cenu veidošanas tendences pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir ilglaicīgas. Tādēļ tiek izdarīts secinājums, ka pašlaik būtu pāragri un līdz ar to nepamatoti samazināt maksājumu.
3. CENU LABOJUMI
(55)
Pieprasījuma iesniedzējs kopā ar tā saistīto importētāju piedāvāja cenu labojumus saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu.
(56)
Izmeklēšanā apstiprinājās, ka ražojuma cena ir ļoti nepastāvīga. Kā jau minēts 42. apsvērumā, tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzēja pārdošanas cenas Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā svārstījās ļoti būtiski. Ražojums tādējādi nav piemērots, lai noteiktu nemainīgās cenas saistības. Kaut arī eksportētājs ierosināja indeksācijas mehānismu, nebija iespējams noteikt korelāciju starp gatavā ražojuma cenu nepastāvīgumu un ierosināto indeksācijas avotu, īpaši tādēļ, ka tas arī ir saistīts ar gatavo ražojumu un attiecas uz cenām, kuras ietekmēja imports par dempinga cenām. Tāpēc ierosinātā indeksācija netika uzskatīta par piemērotu.
(57)
Attiecībā uz riskiem, kas saistīti ar uzņēmumiem, tika konstatēts, ka uzņēmuma struktūras sarežģītības dēļ šķērskompensācijas risks ir ļoti augsts: tirgotājs ārpus Savienības varētu pārdot citus ražojumus, kas nav attiecīgais ražojums, citai saistītai trešās valsts filiālei un pēc tam tos atkārtoti pārdot Savienībā.
(58)
Visbeidzot, tā kā pats ražojums pastāv atšķirīgā kvalitātē un to galvenokārt importē nefasētā veidā, muitas iestādēm nebūtu iespējams atšķirt ķīmisko specifikāciju (uz ko potenciāli attiecas dažādas minimālās importa cenas), neveicot katra darījuma individuālu analīzi, tādējādi padarot pārraudzību ļoti apgrūtinošu vai pat neiespējamu.
(59)
Tādējādi cenu labojumu piedāvājums tika noraidīts.
4. PĀRSKATĪŠANAS PABEIGŠANA
(60)
Ņemot vērā konstatējumus par dempingu, kā arī ar to, ka nav pierādīts apstākļu maiņas ilglaicīgums, tiek secināts, ka uz JSC Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant un tā saistīto uzņēmumu JSC Kuznetsk Ferroalloy Works būtu jāturpina attiecināt maksājuma likmi, kas norādīta sākotnējā regulā, t. i., 22,7 %,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Ar šo izbeidz saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 3. punktu uzsākto daļējo starpposma pārskatīšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, ko piemēro ferosilīcija importam, kura izcelsme ir, inter alia, Krievijā, negrozot spēkā esošā antidempinga pasākuma līmeni.
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2012. gada 16. janvārī