NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 377/2010
ze dne 3. května 2010
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz glukonátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Dne 30. června 2009 obdržela Komise podnět týkající se dovozu suchého glukonátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“) podaný v souladu s článkem 5 základního nařízení Evropskou radou chemického průmyslu (CEFIC) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby suchého glukonátu sodného v Unii.
(2)
Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu a podstatné újmě působené tímto dumpingem, které byly považovány za dostatečné pro zahájení antidumpingového řízení.
(3)
Řízení bylo zahájeno dne 11. srpna 2009 zveřejněním oznámení o zahájení v Úředním věstníku Evropské unie (2).
2. Strany dotčené řízením
(4)
Komise o zahájení řízení oficiálně vyrozuměla vyvážející výrobce v Číně, dovozce, obchodníky, uživatele a sdružení, o nichž bylo známo, že jsou řízením dotčeni, čínské orgány a výrobce v Unii, kteří podali podnět. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(5)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(6)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům, kteří o to projevili zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti čínským vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, a čínským orgánům. Jeden vyvážející výrobce požádal o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení a jiný vyvážející výrobce, včetně dvou společností ve spojení, požádal o individuální zacházení podle čl. 9 odst. 5 téhož nařízení.
(7)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v Číně a dovozců v Unii Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že v souladu s článkem 17 základního nařízení může být použit výběr vzorku.
(8)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný a, bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v Číně a dovozci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu se zněním oznámení o zahájení uvedli základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v průběhu období šetření (od 1. července 2008 do 30. června 2009).
(9)
Vzhledem k omezenému počtu odpovědí získaných v rámci postupu pro výběr vzorku bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není u čínských vyvážejících výrobců ani u dovozců v Unii nutný.
(10)
Všem společnostem v Číně a dovozcům v Unii, kteří odpověděli v rámci postupu pro výběr vzorku, výrobcům v Unii a všem známým dovozcům a uživatelům v Unii byl zaslán dotazník. Na dotazník odpověděli dva vyvážející výrobci nebo skupiny vyvážejících výrobců v Číně, dva výrobci v Unii a čtyři dovozci/uživatelé.
(11)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, jež považovala za nezbytné za účelem prozatímního stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie, a provedla inspekci v prostorách následujících společností:
1)
Výrobci v Unii:
-
Jungbunzlauer (JBL), Marckolsheim, Francie a prodejní společnosti ve spojení
-
Roquette Italia S.p.A., Cassano Spinola, Itálie a prodejní společnosti ve spojení
2)
Vyvážející výrobci v Číně:
-
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
-
Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd
3)
Uživatelé/dovozci v Unii:
-
Chryso SAS, Issy les Moulineaux, Francie
-
Henkel AG, Düsseldorf, Německo
-
CHT R. Beitlich GmbH, Tuebingen, Německo
(12)
Protože bylo potřeba stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v Číně, kterým nebude případně přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byla u následující společnosti provedena inspekce na místě za účelem stanovení běžné hodnoty na základě údajů ze srovnatelné země, v tomto případě USA:
-
Výrobce v USA: PMP - Fermentation Products Inc., Peoria, USA.
3. Období šetření
(13)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(14)
Dotčeným výrobkem je suchý glukonát sodný pocházející z Číny (dále jen „dotčený výrobek“) s číslem dle Evropského celního seznamu chemických látek (CUS) 0023277-9 a registračním číslem Chemical Abstracts Service (CAS) 527-07-1, v současnosti kódu KN ex 2918 16 00.
(15)
Suchý glukonát sodný se používá zejména ve stavebnictví jako zpomalovač tuhnutí a prostředek pro zvyšování plasticity betonu a v jiných průmyslových odvětvích jako povrchová úprava kovů (odstranění rzi, oxidů a mastnoty) a k čištění lahví a průmyslových zařízení. Výrobek lze používat rovněž v potravinářském a farmaceutickém průmyslu.
2. Obdobný výrobek
(16)
Šetření ukázalo, že suchý glukonát sodný vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Unie v Unii, suchý glukonát sodný vyráběný a prodávaný na domácím trhu v USA, které byly vybrány jako analogická země, suchý glukonát sodný vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Číně a suchý glukonát sodný vyráběný v Číně a prodávaný v Unii mají v zásadě stejné základní fyzikální a technické vlastnosti.
(17)
Proto se tyto výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(18)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z Číny stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty vyvážející výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(19)
Kritéria pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
1)
obchodní rozhodnutí jsou přijímána a náklady jsou stanovovány na základě tržních signálů a bez zásadních zásahů státu; náklady nejdůležitějších vstupů se zakládají na tržní hodnotě,
2)
společnosti disponují jednoznačným a jasným účetnictvím prověřovaným nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používaným ve všech oblastech,
3)
neexistují výrazná zkreslení přenesená z předchozího netržního hospodářského systému,
4)
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a o vlastnictví,
5)
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(20)
Po zahájení řízení jeden čínský vyvážející výrobce, Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd, požádal o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovené lhůtě vyplnil formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(21)
Uvedená společnost prokázala, že splňuje kritéria čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení a může jí být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
2. Individuální zacházení
(22)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné clo stanoví pro země spadající pod tento článek s celostátní platností s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splnily všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, aby jim mohlo být přiznáno individuální zacházení.
(23)
Tato kritéria jsou ve stručné podobě a pouze pro orientaci uvedena v tomto souhrnném seznamu:
1)
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk,
2)
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny,
3)
většinový podíl náleží soukromým osobám. Státní úředníci zasedající v představenstvu nebo zastávající hlavní řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích,
4)
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a
5)
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(24)
Po zahájení řízení jeden čínský vyvážející výrobce, Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd, požádal o individuální zacházení podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení a ve stanovené lhůtě vyplnil formulář žádosti o individuální zacházení.
(25)
Na základě dostupných informací bylo zjištěno, že čínský vyvážející výrobce splňuje všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
3. Běžná hodnota
3.1 Srovnatelná země
(26)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, v zemích v procesu hospodářské transformace určí na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“).
(27)
V oznámení o zahájení řízení byly jako vhodná srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty pro Čínu navrženy USA. Komise vyzvala všechny zúčastněné strany, aby se k tomuto návrhu vyjádřily.
(28)
Žádná ze zainteresovaných stran připomínky nepodala.
(29)
Mimo EU se suchý glukonát sodný vyrábí jen v několika málo zemích, a sice v USA, Číně a Jižní Koreji. Jedinou možnou alternativou USA proto byla Jižní Korea. Komise kontaktovala známé společnosti vyrábějící suchý glukonát sodný v Jižní Koreji, avšak neobdržela od těchto výrobců odpověď.
(30)
Výrobce v USA během šetření plně spolupracoval, vyplnil dotazník a souhlasil s inspekcí na místě.
(31)
Komise zjistila, že USA splnily kritéria jako vhodná analogická země, neboť množství prodávaná na jejich trhu byla dostatečně velká a na trhu byla významná hospodářská soutěž, a to jak pokud jde o domácí výrobu, tak o dovoz z jiných zemí, tj. z Číny, Itálie a Francie. Kromě toho nebylo na dotčený výrobek v USA uvaleno antidumpingové clo.
(32)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se předběžně vyvozuje závěr, že USA jsou vhodnou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3.2 Metodika použitá pro stanovení běžné hodnoty
3.2.1 U společností, jimž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(33)
U společností, jimž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení, Komise nejprve zjišťovala, zda byl jejich domácí prodej suchého glukonátu sodného nezávislým odběratelům během období šetření reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % čínského prodeje dotčeného výrobku do Unie.
(34)
Komise posléze určila ty druhy výrobku prodávané na domácím trhu společností s celkově reprezentativním domácím prodejem, které byly totožné či přímo srovnatelné s druhy prodávanými na vývoz do Unie.
(35)
U každého druhu výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem na domácím trhu, který byl uznán za přímo srovnatelný s druhem suchého glukonátu sodného prodávaného na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je jeho prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej určitého druhu výrobku na tuzemském trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto druhu výrobku na tuzemském trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval nejméně 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného druhu výrobku na vývoz do Unie.
(36)
Komise následně přezkoumala, zda by bylo možné domácí prodej suchého glukonátu sodného prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Při tom postupovala tak, že stanovila podíl ziskového prodeje každého vyváženého typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
(37)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající výrobním nákladům nebo vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu a pokud vážená průměrná cena tohoto typu byla vyšší nebo rovna výrobním nákladům, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočítána jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku během období šetření, a to bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový.
(38)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskového prodeje daného typu.
(39)
Vzhledem k tomu, že šetření prokázalo, že domácí prodej byl jak reprezentativní, tak byl proveden v běžném obchodním styku, vycházelo stanovení běžné hodnoty ze skutečné ceny na domácím trhu během období šetření.
3.2.2 U společnosti, již bylo přiznáno individuální zacházení
(40)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro Čínu stanovena na základě ověřených informací získaných od spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi. Bylo zjištěno, že domácí prodej výrobce obdobného výrobku v USA je reprezentativní ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie jediným vyvážejícím výrobcem v Číně, který spolupracoval.
(41)
Bylo rovněž prozkoumáno, zda lze domácí prodej považovat za prodej, který se uskutečňuje v běžném obchodním styku, a to stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům. Běžná hodnota proto vycházela ze skutečné ceny na domácím trhu podle druhu výrobku, vypočtené jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje realizovaného během období šetření.
3.3 Vývozní cena
(42)
Veškerý vývozní prodej dotčeného výrobku uskutečňovaný spolupracujícími vyvážejícími výrobci směroval přímo k nezávislým odběratelům v Unii, a vývozní cena proto vycházela z cen skutečně zaplacených nebo splatných za dotčený výrobek během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
3.4 Srovnání
(43)
Běžná hodnota a vývozní cena se srovnávaly na základě cen ze závodu.
(44)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy u rozdílů ovlivňujících ceny a srovnatelnost cen. U všech společností, jichž se šetření týkalo (spolupracující vyvážející výrobci a výrobce ve srovnatelné zemi), byly provedeny úpravy týkající se rozdílů v nákladech na dopravu, námořní dopravu a pojištění, nepřímé zdanění, bankovní poplatky, nákladech na balení, na úvěry a provize, pokud byly použitelné a odůvodněné.
4. Dumpingová rozpětí
(45)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí společnosti, jíž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.
(46)
Pro společnost, jíž bylo přiznáno individuální zacházení, byla vážená průměrná běžná hodnota, stanovená pro analogickou zemi, srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou při vývozu do Unie, a to podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení.
(47)
Prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
5,6 %
Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd
51,1 %
(48)
S ohledem na všechny ostatní čínské vývozce Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Celkové množství vývozů uvedené v odpovědích spolupracujících vyvážejících výrobců na dotazník bylo porovnáno s celkovým dovozem z Číny, který byl odvozen z dovozních statistik Eurostatu.
(49)
Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla nízká, tj. 56 %, a že nebyly k dispozici vhodné údaje Eurostatu o cenách, neboť tyto údaje obsahovaly jiné drahé výrobky, které nemohly být přesně odečteny, bylo celostátní dumpingové rozpětí vypočítáno na základě údajů uvedených v podnětu a aktualizovaných během období šetření.
(50)
Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 79,2 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
D. ÚJMA
1. Definice průmyslového odvětví Unie a výroby v Unii
(51)
Spolupracující průmyslové skupiny Jungbunzlauer (JBL) a Roquette Frères (RF) tvořily 100 % výroby v Unii.
(52)
Proto se má za to, že představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(53)
Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří pouze dva výrobci, bylo nutno kvůli důvěrnosti údajů všechny číselné údaje týkající se citlivých informací indexovat nebo uvést v určitém rozmezí.
2. Spotřeba v Unii
(54)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě součtu objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a dovozu do Unie podle údajů Eurostatu. Vzhledem k tomu, že tyto údaje z Eurostatu nezahrnují pouze dotčený výrobek, ale rovněž některé jiné produkty než suchý glukonát sodný, byla čísla z Eurostatu patřičně upravena, aby bylo možné odhadnout odpovídající objem dovozu dotčeného výrobku do Unie.
(55)
Spotřeba na trhu Unie se zvýšila mezi lety 2005 a 2007 o 12 %. Poté se do období šetření snížila o 21 % pod úroveň z roku 2005. Celkově se během posuzovaného období spotřeba snížila o 8 %.
Tabulka 1
2005
2006
2007
2008
OŠ
Spotřeba v Unii (v tunách) Index
100
106
112
104
91
Zdroj: Upravené objemy dovozu podle Eurostatu a odpovědí na dotazník.
3. Dovozy do Unie z Číny
3.1 Objem a tržní podíl dovozu
(56)
Objem dovozu z Číny se značně zvýšil přibližně z 2 300 tun v roce 2005 na 4 000 tun během období šetření, tj. o 77 %, a dosáhl vrcholu v roce 2008 s cca 5 300 tunami. Odpovídající podíl na trhu čínské výroby se téměř zdvojnásobil z 12,8 % v roce 2005 na 24,8 % během období šetření. Je nutno poznamenat, že podíl dovozu z Číny na trhu dosáhl v roce 2008, těsně před začátkem období šetření, 28,6 % a během období šetření poklesl na 24,8 %.
Tabulka 2
2005
2006
2007
2008
OŠ
Objem čínského dovozu (v tunách)
2 291
3 470
5 204
5 348
4 065
Čínský dovoz (v tunách) Index
100
152
227
234
177
Čínský podíl na trhu
12,8 %
18,3 %
26 %
28,6 %
24,8 %
Čínský podíl na trhu Index
100
143
203
224
194
Zdroj: Upravené objemy dovozu podle Eurostatu.
3.2 Jednotková prodejní cena
(57)
Průměrné ceny čínského dovozu činily v roce 2005 482 EUR za tunu. Stále se zvyšovaly a v roce 2008 dosáhly výše 524 EUR za tunu, poté během období šetření klesly na hodnotu 502 EUR za tunu. V průběhu posuzovaného období celkově vzrostly o 4 %.
Tabulka 3
2005
2006
2007
2008
OŠ
Ceny čínského dovozu (EUR/tunu)
482
511
514
524
502
Index
100
106
107
109
104
Zdroj: Upravené ceny dovozu podle Eurostatu.
3.3 Cenové podbízení
(58)
Za účelem analýzy cenového podbízení byl vážený průměr prodejních cen podle typu výrobku výrobního odvětví Unie pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie, upravený na úroveň ceny ze závodu, srovnán s příslušnými váženými průměrnými cenami dotčeného dovozu, stanovenými na základě cen CIF, s příslušnou úpravou o cla a náklady po dovozu. Srovnání bylo provedeno po odečtení rabatů a slev.
(59)
Na základě výše popsané metodiky činil rozdíl mezi výše popsanými cenami, vyjádřený jako procentní podíl vážené průměrné ceny (ze závodu) výrobního odvětví Unie, tj. rozpětí cenového podbízení, od 13 % do 29 %, přičemž vyšší hodnota přísluší nespolupracujícím vyvážejícím výrobcům.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(60)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnuje prozkoumání dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie vyhodnocení všech hospodářských faktorů, které mají vliv na stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.
4.1 Výrobní kapacita, výroba a vytížení kapacity
(61)
Výrobní kapacita se v letech 2005 až 2007 zvýšila o 4 % a na této úrovni setrvala do konce posuzovaného období.
(62)
Výroba dotčeného výrobku se mezi lety 2005 a 2007 zvýšila a poté se až do období šetření snižovala. Celkově výroba v posuzovaném období poklesla o 12 %. Celková produkce byla v období šetření 30 000 až 40 000 tun.
(63)
V důsledku snížení objemu výroby se vytížení kapacity v posuzovaném období snížilo o 15 %.
Tabulka 4
2005
2006
2007
2008
OŠ
Výrobní kapacita Index
100
100
104
104
104
Objem výroby Index
100
104
105
84
88
Vytížení kapacity Index
100
104
101
81
85
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
4.2 Objem prodeje, podíl na trhu a průměrné jednotkové ceny v Unii
(64)
Objem prodeje dotčeného výrobku uskutečněného výrobním odvětvím Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie zůstal v letech 2005 až 2007 na stejné úrovni a poté klesl o 13 procentních bodů. V průběhu posuzovaného období činil pokles objemu prodeje 21 %.
(65)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se během posuzovaného období snížil ze 74,9 % v roce 2005 na 64,7 % během období šetření.
(66)
Průměrné prodejní ceny odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie v průběhu posuzovaného období klesly o 12 %. V letech 2006 až 2008 zůstaly průměrné prodejní ceny přibližně stejné, avšak poté během období šetření poklesly o 9 %.
Tabulka 5
2005
2006
2007
2008
OŠ
Objem prodeje Index
100
104
99
86
79
Podíl průmyslového odvětví Unie na trhu
74,9 %
73,4 %
66,5 %
61,4 %
64,7 %
Index
100
98
89
82
86
Průměrné ceny Index
100
97
97
97
88
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
4.3 Stav zásob
(67)
V průběhu posuzovaného období zásoby klesly o 37 %. Na konci období šetření byly zásoby na úrovni mezi 1 000 a 5 000 tunami.
Tabulka 6
2005
2006
2007
2008
OŠ
Zásoby Index
100
92
120
92
63
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
4.4 Ziskovost, investice, návratnost investic a peněžní tok
(68)
Prodej obdobného výrobku na trhu Unie průmyslovým odvětvím Unie byl během posuzovaného období ziskový, avšak od roku 2005 do období šetření ziskovost dramaticky poklesla.
(69)
Přestože se úroveň investic během let 2005 až 2007 udržela na stejné výši (v roce 2006 poklesla), v roce 2008 a během období šetření se propadla. Během posuzovaného období se investice snížily o 76 %.
(70)
Podobně i návratnost investic z výroby a prodeje dotčeného výrobku byla mezi lety 2005 a 2007 stálá, ale v roce 2008 a během období šetření poklesla.
(71)
Pokud jde o ostatní finanční ukazatele, peněžní tok vytvářený průmyslovým odvětvím Unie poklesl v posuzovaném období o 51 %.
Tabulka 7
2005
2006
2007
2008
OŠ
Ziskovost Index
100
90
86
52
19
Investice Index
100
61
140
16
24
Návratnost investic Index
100
100
100
60
21
Peněžní tok Index
100
92
20
106
49
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
4.5 Zaměstnanost, produktivita a mzdy
(72)
Zaměstnanost se v letech 2005 až 2007 mírně zvýšila a poté v roce 2008 a během období šetření poklesla. V posuzovaném období se zaměstnanost snížila o 13 %.
(73)
Mzdy klesly v roce 2006 o 6 %, avšak v roce 2007 se vrátily na úroveň z roku 2005 a v roce 2008 a během období šetření stoupaly. Za posuzované období se mzdy zvýšily o 10 %.
(74)
Produktivita na jednoho zaměstnance zůstala po celé posuzované období stabilní a mezi rokem 2005 a obdobím šetření se zvýšila o 1 %.
Tabulka 8
2005
2006
2007
2008
OŠ
Zaměstnanost Index
100
99
104
85
87
Mzdy Index
100
94
100
104
110
Produktivita Index
100
104
101
99
101
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
4.6 Růst
(75)
Zatímco spotřeba v Unii v posuzovaném období poklesla o 9 %, objem prodeje výrobního odvětví Unie se snížil o 21 %. To vedlo k úbytku podílu výrobního odvětví Unie na trhu v průběhu posuzovaného období o 10 procentních bodů.
4.7 Rozsah dumpingového rozpětí
(76)
Dumpingová rozpětí pro Čínu uvedená výše v oddíle o dumpingu jsou značná. Vzhledem k objemům a cenám dumpingového dovozu nelze dopad dumpingových rozpětí považovat za zanedbatelný.
5. Závěr o újmě
(77)
Většina ukazatelů újmy týkajících se výrobního odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období vyvíjela negativně. Ukazatele související s finanční výkonností výrobního odvětví Unie, včetně návratnosti investic, peněžního toku a ziskovosti, se v průběhu posuzovaného období vyvíjely rovněž negativně.
(78)
Šetření rovněž prokázalo, že ceny levného čínského dovozu byly v průběhu období šetření nižší než ceny výrobního odvětví Unie až o 29 %. Výrobní odvětví Unie zaznamenalo pokles objemu prodeje a ztratilo podíl na trhu.
(79)
S ohledem na výše uvedené se dospělo k prozatímnímu závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(80)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Evropská komise zkoumala, zda dumpingový dovoz suchého glukonátu sodného pocházející z Číny způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu natolik velkou, že ji lze označit za podstatnou. Byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Dopad dumpingového dovozu
(81)
V posuzovaném období se objem levného dumpingového dovozu z Číny zvýšil o 77 %, což vedlo ve stejném období ke zvýšení podílu čínského dovozu na trhu Unie o 94 %. Pokles dovozu z Číny mezi rokem 2008 a obdobím šetření, včetně ztráty podílu na trhu, se nepovažuje za významný ve srovnání s celkovou situací pozorovanou v posuzovaném období.
(82)
Zvýšený dovoz z Číny se během posuzovaného období shodoval s klesajícím trendem, pokud jde o většinu ukazatelů újmy výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie zaznamenalo pokles prodeje na trhu Unie, jak pokud jde o objem, tak o hodnotu, což vedlo k desetiprocentní ztrátě podílu na trhu během posuzovaného období, jak je uvedeno výše v 65. bodu odůvodnění. Kvůli cenovému podbízení dumpingového čínského dovozu nemohlo výrobní odvětví Unie udržet na trhu Unie svou cenovou úroveň. To vedlo k výraznému poklesu ziskovosti pod úroveň, která by umožnila nezbytné investice.
(83)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se vyvozuje předběžný závěr, že levný dumpingový dovoz z Číny, jehož ceny byly v průběhu posuzovaného období významně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, hrál rozhodující úlohu, pokud jde o újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie, která se v průběhu posuzovaného období projevila v jeho špatné finanční situaci a zhoršení ostatních ukazatelů újmy a rovněž v úbytku podílu na trhu.
3. Vliv dalších činitelů
3.1 Dovoz z jiných třetích zemí
(84)
Dovoz ze třetích zemí, jichž se toto šetření netýká, klesl za posuzované období o 23 %, což vedlo během posuzovaného období ke ztrátě podílu na trhu o 2 procentní body. Ceny tohoto dovozu se zvýšily během posuzovaného období o 102 %.
(85)
Vývoj objemu a cen dovozu z ostatních třetích zemí v posuzovaném období:
Tabulka 9
Ostatní třetí země
2005
2006
2007
2008
OŠ
Celkový objem ostatního dovozu (v tunách)
2 210
1 566
1 502
1 867
1 709
Index
100
71
68
84
77
Průměrná cena ostatního dovozu (v EUR za tunu)
914
1 275
1 305
1 680
1 844
Index
100
140
143
184
202
Zdroj: Upravené údaje z Eurostatu.
(86)
Objem dovozu z ostatních třetích zemí poklesl během posuzovaného období o 23 %, zatímco dovozní ceny se v tomtéž období zdvojnásobily. Dovozní ceny z ostatních třetích zemí byly během celého posuzovaného období výrazně vyšší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že dovoz z ostatních třetích zemí neporušil příčinnou souvislost mezi zjištěným dumpingem a podstatnou újmou, kterou výrobnímu odvětví Unie přivodil dumpingový dovoz z Číny.
3.2 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(87)
Během posuzovaného období se vývozní prodej výrobního odvětví Unie snížil o 10 % a ceny se zvýšily o 8 %.
(88)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se má za to, že vývozní prodej výrobního odvětví Unie v jiných třetích zemích nemohl porušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z Číny a podstatnou újmou, jež mu byla způsobena.
3.3 Vlastní spotřeba
(89)
Během posuzovaného období se vlastní spotřeba výrobního odvětví Unie zvýšila o 56 %, jak ukazuje následující tabulka:
Tabulka 10
2005
2006
2007
2008
OŠ
Vlastní spotřeba Index
100
126
115
148
156
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(90)
Je však třeba poznamenat, že výrobní odvětví Unie stále mělo volnou kapacitu ve výši 10 000 až 20 000 tun. To znamená, že přesun k vlastní spotřebě lze chápat jako obchodní reakci na dumpingový dovoz z Číny, neboť výroba následných produktů může být vzhledem k nízkým cenám glukonátu sodného výnosnější. Skutečnost, že výrobní odvětví Unie má stále značnou volnou kapacitu glukonátu sodného, naznačuje, že se nesnaží definitivně přeorientovat výrobu na následné produkty a že výrobu následných produktů lze chápat jako obranné opatření proti dumpingovému dovozu.
(91)
Proto se má za to, že vyšší volná kapacita neporušila příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z Číny a závažnou újmou, již utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.4 Vývoj spotřeby v EU
(92)
Je třeba poznamenat, že spotřeba v EU se během posuzovaného období snížila o 9 %, což lze chápat jako důsledek přetrvávajícího hospodářského poklesu. Proto se zjišťovalo, zda mohl mít pokles spotřeby vliv na nepříznivou situaci výrobního odvětví Unie.
(93)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie však poklesl mnohem více (o 21 %), zatímco čínský dovoz se ve stejném období zvýšil o 77 %. Pokud jde o podíl na trhu, lze pozorovat stejný vývoj. Výrobní odvětví Unie ztratilo přibližně 10 procentních bodů svého podílu na trhu, zatímco čínský dovoz se během období šetření téměř zdvojnásobil - zvýšil se z 12,8 % v roce 2005 na 24,9 %.
(94)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se dospělo k prozatímnímu závěru, že pokles spotřeby v EU nelze samo o sobě pokládat za důvod porušení příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z Číny a závažnou újmou, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
4. Závěr o příčinných souvislostech
(95)
Výše uvedený rozbor ukázal, že objem dumpingového dovozu pocházejícího z Číny a jeho podíl na trhu se v posuzovaném období výrazně zvýšil a současně docházelo k významného cenovému podbízení. Toto zvýšení podílu levného dovozu z Číny na trhu se časově shodovalo s poklesem podílu výrobního odvětví Unie na trhu, který spolu s tlakem na snižování cen vedl mimo jiné ke zhoršení situace výrobního odvětví Unie během posuzovaného období. Na druhou stranu bylo při zkoumání ostatních činitelů, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu, zjištěno, že žádný z těchto činitelů nemohl mít významný nepříznivý dopad.
(96)
Na základě výše uvedené analýzy, která řádně odlišila a oddělila účinky všech známých faktorů ovlivňujících situaci výrobního odvětví Unie od škodlivých účinků dumpingového dovozu, prozatímní závěr zní, že dovoz z Číny způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
1. Předběžná poznámka
(97)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Evropská komise zkoumala, zda navzdory závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat antidumpingová opatření. Určení zájmu Unie bylo založeno na zhodnocení všech různorodých zájmů, tedy zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců i uživatelů dotčeného výrobku.
2. Výrobní odvětví Unie
2.1 Účinky uložení nebo neuložení opatření na výrobní odvětví Unie
(98)
Jak je vysvětleno výše, kvůli dumpingovému dovozu došlo k újmě v podobě významného poklesu objemu prodeje a cen, což naopak vedlo ke zhoršení situace výrobního odvětví Unie. Očekává se, že po uložení antidumpingového cla by se objem a cena za suchý glukonát sodný prodávaný výrobním odvětví Unie zvýšil, což by následně výrobnímu odvětví Unie umožnilo dosáhnout přijatelné úrovně ziskovosti.
(99)
Má se za to, že uložení opatření obnoví spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu. Je třeba poznamenat, že snížení zisku výrobního odvětví Unie je výsledkem obtížné soutěže s levným dumpingovým dovozem z Číny. Uložení antidumpingových opatření pravděpodobně výrobnímu odvětví Unie umožní znovu získat alespoň část ztraceného podílu na trhu, což bude mít příznivý vliv na ziskovost.
(100)
Pokud nebudou přijata žádná opatření, dojde pravděpodobně k dalšímu zhoršení stavu výrobního odvětví Unie. Stlačování cen dumpingovým dovozem by i nadále bránilo úspěšnosti veškerých snah výrobního odvětví Unie o návrat k ziskovosti. Nepřijetí opatření by ohrozilo dlouhodobou existenci výrobního odvětví Unie.
(101)
Závěrem lze uvést, že se očekává, že by opatření výrobnímu odvětví Unie účinně poskytla příležitost překonat dumping působící újmu, který byl zjištěn v rámci tohoto šetření.
3. Dovozci/obchodníci
(102)
Dotazníky byly zaslány pěti dovozcům. Žádný z nich během šetření nespolupracoval.
(103)
Za těchto okolností Komise dospěla k prozatímnímu závěru, že případná antidumpingová opatření nebudou mít s největší pravděpodobností na dovozce/obchodníky podstatný dopad.
4. Uživatelé
(104)
Dotazníky byly zaslány 23 uživatelům. Pouze čtyři uživatelé však při šetření spolupracovali a pouze tři z nich používali a dováželi dotčený výrobek přímo z Číny. Přímý dovoz těchto tří spolupracujících uživatelů činil 10 % celkového dovozu suchého glukonátu sodného z Číny během období šetření. Čtvrtý spolupracující uživatel dotčený výrobek dovezený z Číny nepoužíval.
(105)
Tito čtyři uživatelé, kteří mají sídlo v Německu, Francii a Spojeném království, působí v chemickém průmyslu a vyrábějí širokou škálu produktů a někteří využívají glukonát sodný jako surovinu. Glukonát sodný většinou nepředstavuje podstatnou část jejich vstupních nákladů. Obecně lze usuzovat, že maximální dopad navrhovaného antidumpingového cla by za předpokladu, že by se zvýšení cen nedalo přenést na konečného spotřebitele, byl velmi malý. Je rovněž třeba poznamenat, že obrat těchto společností, pokud jde o výrobky využívající glukonát sodný, tvořil méně než 5 % jejich celkového obratu.
(106)
Za této situace se vyvozuje předběžný závěr, že na základě poskytnutých informací nebude mít účinek antidumpingových opatření (bude-li vůbec existovat) s největší pravděpodobností žádný závažný dopad na uživatele.
5. Závěr týkající se zájmu Unie
(107)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se vyvozuje předběžný závěr, že v tomto případě neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení antidumpingových cel.
G. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(108)
S ohledem na závěry učiněné o dumpingu, způsobené újmě, příčinných souvislostech a zájmu Unie je třeba zavést prozatímní opatření, aby se zabránilo další újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem.
(109)
Pro účely určení výše těchto opatření se přihlédlo ke zjištěnému dumpingovému rozpětí a k výši cla nezbytné pro odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(110)
Při výpočtu výše cla nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého lze přiměřeně dosáhnout ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Ziskové rozpětí před zdaněním, jež je uvedeno v podnětu, se považuje za rozumné a pro tento účel se využilo.
(111)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí k výrobním nákladům.
(112)
Potřebné zvýšení ceny bylo poté stanoveno na základě srovnání upraveného váženého průměru dovozní ceny, jak byla stanovena pro výpočet cenového podbízení, s průměrnou váženou cenou obdobného výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, která nepůsobí újmu. Rozdíl plynoucí z tohoto srovnání byl pak vyjádřen jako procentní podíl celkové dovozní ceny CIF.
(113)
Pokud jde o výpočet celostátní úrovně pro odstranění újmy uplatňované na všechny ostatní vyvážející výrobce v Číně, je třeba připomenout, že úroveň spolupráce byla nízká. Toto rozpětí k odstranění újmy bylo proto vypočítáno na základě údajů uvedených v podnětu a aktualizovaných v období šetření.
2. Prozatímní opatření
(114)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření z dovozu pocházejícího z Číny, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(115)
Navrhovaná antidumpingová cla:
Společnost
Rozpětí pro odstranění újmy
Dumpingové rozpětí
Sazba antidumpingového cla
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
29,9 %
5,6 %
5,6 %
Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd
27,3 %
51,1 %
27,3 %
Všechny ostatní společnosti
53,4 %
79,2 %
53,4 %
(116)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění stávajícího šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(117)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Generálnímu ředitelství pro obchod Evropské komise (3) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího a vývozního prodeje a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení příslušně změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(118)
Aby se zajistilo vhodné vymáhání antidumpingového cla, nemělo by se zbytkové clo použít pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale i na ty výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
3. Zvláštní monitorování
(119)
V zájmu co největšího snížení rizika obcházení z důvodu velkého rozdílu celních sazeb se má za to, že je v tomto případě pro zajištění řádného použití těchto antidumpingových cel nutné přijmout zvláštní opatření. Tato opatření jsou:
(120)
Předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Dovoz, k němuž není přiložena taková faktura, podléhá zbytkovému antidumpingovému clu, které platí pro všechny ostatní vývozce.
(121)
Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci tohoto šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo.
H. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(122)
V zájmu řádného úředního postupu se stanoví lhůta, ve které mohou zúčastněné strany, jež se samy přihlásily ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely uložení konečného cla může být nutné jejich přehodnocení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu suchého glukonátu sodného s číslem dle Evropského celního seznamu chemických látek (CUS) 0023277-9 a registračním číslem Chemical Abstracts Service (CAS) 527-07-1, v současnosti kódu KN ex 2918 16 00 (kód TARIC 2918160010) a pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazba antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo
Doplňkové kódy TARIC
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
5,6 %
A972
Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd
27,3 %
A973
Všechny ostatní společnosti
53,4 %
A999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky přílohy, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
4. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost požádat o sdělení nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo nařízení přijato, sdělit svá stanoviska písemně a požádat o slyšení před Komisí.
Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení do jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. května 2010.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 377/2010
(2010. gada 3. maijs),
ar ko piemēro pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nātrija glikonāta importam
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 7. pantu,
pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Procedūras sākšana
(1)
Komisija 2009. gada 30. jūnijā saņēma sūdzību par konkrētu veidu Ķīnas Tautas Republikas (turpmāk - Ķīna) izcelsmes sausā nātrija glikonāta (NG) importu, ko saskaņā ar pamatregulas 5. pantu iesniedza Eiropas Ķīmijas rūpniecības padome (CEFIC) (turpmāk - sūdzības iesniedzējs) to ražotāju vārdā, kuri pārstāv nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 50 %, sausā nātrija glikonāta ražošanas kopapjoma Kopienā.
(2)
Sūdzībā bija sniegti sākotnēji pierādījumi par dempingu un tā dēļ nodarīto būtisko kaitējumu, un tos atzina par pietiekamiem, lai pamatotu antidempinga procedūras sākšanu.
(3)
Procedūru sāka 2009. gada 11. augustā ar paziņojuma par sākšanu publikāciju Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2).
2. Procedūrā iesaistītās ieinteresētās personas
(4)
Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli paziņoja zināmajiem iesaistītajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, importētājiem, tirgotājiem, lietotājiem un apvienībām, kā arī Ķīnas iestādēm un Savienības ražotājiem, kuri iesniedza sūdzību. Ieinteresētajām personām sniedza iespēju savu viedokli paust rakstiski un pieprasīt uzklausīšanu termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu.
(5)
Uzklausīja visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja, norādot konkrētus iemeslus, kādēļ tās būtu jāuzklausa.
(6)
Lai ļautu ražotājiem eksportētājiem pēc pašu vēlēšanās iesniegt pieprasījumu piemērot tirgus ekonomikas režīmu (“TER”) vai atsevišķu režīmu (“AR”), Komisija Ķīnas zināmajiem iesaistītajiem ražotājiem eksportētājiem un pārstāvjiem nosūtīja pieprasījuma veidlapas. Viens ražotājs eksportētājs pieprasīja TER atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punktam, un atbilstoši minētās regulas 9. panta 5. punktam AR pieprasīja cits ražotājs eksportētājs, ieskaitot divus saistītus uzņēmumus.
(7)
Ķīnas ražotāju eksportētāju un Savienības importētāju skaits ir acīmredzami liels, tāpēc Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu norādīja, ka šajā izmeklēšanā, lai noteiktu dempingu un kaitējumu, saskaņā ar pamatregulas 17. pantu var piemērot pārbaudi izlases veidā.
(8)
Lai Komisija varētu izlemt, vai būtu nepieciešams piemērot pārbaudi izlases veidā, un, ja ir, veidot izlasi, visi Ķīnas ražotāji eksportētāji un Savienības importētāji ar šo tika aicināti par sevi paziņot Komisijai un atbilstoši paziņojumam par procedūras sākšanu sniegt pamatziņas par savu darbību saistībā ar attiecīgo produktu izmeklēšanas periodā (2008. gada 1. jūlijs - 2009. gada 30. jūnijs).
(9)
Uz paziņojumu atsaucās maz uzņēmumu, tādēļ nolēma, ka attiecībā uz Ķīnas ražotājiem eksportētājiem un Kopienas importētājiem nav nepieciešams piemērot pārbaudi izlases veidā.
(10)
Visiem uzņēmumiem Ķīnā un importētājiem Savienībā, kuri atsaucās uz pārbaudi izlases veidā, ražotājiem Savienībā un visiem zināmajiem importētājiem un lietotājiem Savienībā nosūtīja anketas. Atbildes saņēma no diviem ražotājiem eksportētājiem vai ražotāju eksportētāju grupām Ķīnā, diviem ražotājiem Savienībā un četriem importētājiem/lietotājiem.
(11)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā izraisīto kaitējumu un Savienības intereses, un veica pārbaudes šādos uzņēmumos:
1)
Savienības ražotāji:
-
Jungbunzlauer (JBL), Marckolsheim, Francija, un saistītie pārdošanas uzņēmumi,
-
Roquette Italia S.p.A., Cassano Spinola, Itālija, un saistītie pārdošanas uzņēmumi;
2)
ražotāji eksportētāji Ķīnā:
-
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd,
-
Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd;
3)
lietotāji/importētāji Savienībā:
-
Chryso SAS, Issy les Moulineaux, Francija,
-
Henkel AG, Dusseldorf, Vācija,
-
CHT R. Beitlich GmbH, Tuebingen, Vācija.
(12)
Bija jānosaka normālā vērtība Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kam nevarētu piešķirt TER, tālab pārbaudes apmeklējums, pamatojoties uz analogas valsts, šajā gadījumā - ASV, datiem, notika šādā uzņēmumā:
-
ASV ražotājs: PMP - Fermentation Products Inc., Peoria, ASV.
3. Izmeklēšanas periods
(13)
Dempinga un kaitējuma izmeklēšana notika par periodu no 2008. gada 1. jūlija2009. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude notika par periodu no 2005. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
1. Attiecīgais ražojums
(14)
Attiecīgais ražojums ir Ķīnas izcelsmes sausais nātrija glikonāts (“attiecīgais ražojums”) ar Muitas savienības un statistikas (MSS) numuru 0023277-9 un Chemical Abstracts Service (CAS) reģistrācijas numuru 527-07-1, uz kuru patlaban attiecas KN kods ex 2918 16 00.
(15)
Sauso nātrija glikonātu lielākoties uzmanto celtniecībā kā cietēšanas palēninātāju un betona šķidrinātāju, citās rūpniecības nozarēs kā metālu virsas apstrādāšanas līdzekli (rūsas, oksīdu noņemšanai un attaukošanai) un pudeļu un rūpnieciskā aprīkojuma tīrīšanai. Ražojumu var izmantot pārtikas un farmaceitiskās ķīmijas rūpniecībā.
2. Līdzīgais ražojums
(16)
Izmeklēšanā atklāja, ka sausajam nātrija glikonātam, ko Savienībā ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare, sausajam nātrija glikonātam, ko ražo un pārdod vietējā tirgū ASV, kuru izraudzīja par analogo valsti, sausajam nātrija glikonātam, ko ražo un pārdod vietējā tirgū Ķīnā, un sausajam nātrija glikonātam, ko ražo Ķīnā un pārdod Savienībā, būtībā ir vienas un tās pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības.
(17)
Tāpēc pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē minētos ražojumus provizoriski uzskata par līdzīgiem.
C. DEMPINGS
1. Tirgus ekonomikas režīms (“TER”)
(18)
Atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam antidempinga izmeklēšanās par Ķīnas izcelsmes importu normālā vērtība saskaņā ar minētā panta 1.-6. punktu nosakāma tiem ražotājiem eksportētājiem, kas atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritērijiem.
(19)
Informācijai turpmāk īss TER kritēriju kopsavilkums:
1)
Lēmumus par uzņēmējdarbību pieņem un izmaksas nosaka, reaģējot uz tirgus signāliem un bez ievērojamas valsts iejaukšanās, lielāko ieguldījumu izmaksas būtībā atspoguļo tirgus vērtību.
2)
Uzņēmumiem ir viens skaidrs grāmatvedības pamatdokumentu kopums, kuram veic neatkarīgu auditu saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem un ko piemēro visās jomās.
3)
Nav būtisku konkurences traucējumu, kas pārmantoti no agrākās ekonomikas sistēmas, kura nav tirgus ekonomika.
4)
Juridisku noteiktību un stabilitāti garantē bankrota un īpašumtiesību likumi.
5)
Valūtas pārrēķinus izdara pēc tirgus kursa.
(20)
Pēc procedūras sākšanas viens Ķīnas ražotājs eksportētājs (Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd) atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam pieprasīja TER un noteiktajā termiņā atbildēja uz TER pieprasījuma veidlapas jautājumiem.
(21)
Uzņēmums pierādīja, ka tas atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritērijiem un ka tam varētu piešķirt TER.
2. Atsevišķs režīms (“AR”)
(22)
Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam valstīm, uz kurām minētais pants attiecas, piemēro valsts mēroga maksājumu, izņemot tad, ja uzņēmums var pierādīt, ka tās atbilst visiem pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem par atsevišķa režīma piešķiršanu.
(23)
Informācijai turpmāk īss minēto kritēriju izklāsts:
1)
Ja ir uzņēmumi vai kopuzņēmumi, kas pilnīgi vai daļēji pieder ārvalstniekiem, eksportētāji var brīvi repatriēt kapitālu un peļņu.
2)
Eksporta cenas un daudzumi, un pārdošanas noteikumi ir brīvi noteikti.
3)
Vairākums akciju pieder privātpersonām; valsts ierēdņi, kas ir valdē vai ieņem galvenos amatus vadībā, ir mazākumā, vai arī ir jāpierāda, ka uzņēmums tomēr ir pietiekami neatkarīgs no valsts iejaukšanās.
4)
Valūtas maiņas kursu pārrēķina atbilstīgi tirgus likmei, kā arī:
5)
Valsts iejaukšanās nepieļauj pasākumu apiešanu, ja atsevišķiem eksportētājiem piemēro dažādas maksājuma likmes.
(24)
Pēc procedūras sākšanas viens Ķīnas ražotājs eksportētājs (Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd) atbilstīgi pamatregulas 9. panta 5. punktam pieprasīja AR un noteiktajā termiņā atbildēja uz AR pieprasījuma veidlapas jautājumiem.
(25)
Pamatojoties uz pieejamo informāciju, konstatēja, ka Ķīnas ražotājs eksportētājs atbilda visām pamatregulas 9. panta 5. punktā izvirzītajām prasībām par AR.
3. Normālā vērtība
3.1. Analogā valsts
(26)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu pārejas ekonomikas valstīs normālā vērtība ražotājiem eksportētājiem, kam nav piešķirts TER, nosakāma, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību trešā valstī ar tirgus ekonomiku (“analogā valsts”).
(27)
Paziņojumā par procedūras sākšanu, lai noteiktu normālo vērtību Ķīnai, par piemērotu analogo valsti ieteica ASV. Komisija aicināja visas ieinteresētās personas sniegt komentārus par šo priekšlikumu.
(28)
No ieinteresētajām personām komentārus nesaņēma.
(29)
Ārpus ES sauso nātrija glikonātu ražo tikai dažās valstīs, proti, ASV, Ķīnā un Dienvidkorejā. Tādēļ alternatīvā analogā valsts bija Dienvidkoreja. Komisija sazinājās ar zināmajiem uzņēmumiem, kas Dienvidkorejā ražo sauso nātrija glikonātu, bet no minētajiem ražotājiem atbildes nesaņēma.
(30)
ASV ražotājs pilnībā sadarbojās ar izmeklēšanu, iesniedzot atbildes uz visiem anketas jautājumiem un atļaujot veikt pārbaudes apmeklējumu.
(31)
Komisija konstatēja, ka ASV atbilda analogās valsts kritērijiem, jo pārdevumi šajā tirgū bija pietiekami lieli un tirgū bija nozīmīga konkurence kā ar iekšzemes produkciju, tā ar citu valstu (piemēram, Ķīnas, Itālijas un Francijas) importu. Turklāt ASV attiecīgajam ražojumam nepiemēroja antidempinga maksājumu.
(32)
Tādēļ, ņemot vērā iepriekšminēto, provizoriski secināts, ka ASV saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu ir piemērota analogā valsts.
3.2. Normālās vērtības aprēķina metodika
3.2.1. Uzņēmumam, kam piešķīra TER
(33)
Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai sausā nātrija glikonāta iekšzemes pārdevumi IP neatkarīgiem klientiem bija reprezentatīvi, proti, vai šādu pārdevumu kopapjoms bija vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma Ķīnas eksporta uz Savienību.
(34)
Tad Komisija apzināja tos ražojuma veidus, ko iekšzemes tirgū pārdod uzņēmums, kam kopumā ir reprezentatīvi iekšzemes pārdevumi, un kuri ir identi vai tieši salīdzināmi ar tiem veidiem, ko pārdod eksportam uz Savienību.
(35)
Par katru sausā nātrija glikonāta veidu, ko ražotājs eksportētājs pārdod savā iekšzemes tirgū un kas ir tieši salīdzināms ar sausā nātrija glikonāta veidu, ko pārdod eksportam uz Savienību, noskaidroja, vai pamatregulas 2. panta 2. punkta vajadzībām pārdevumi iekšzemes tirgū bija pietiekami reprezentatīvi. Uzskatīja, ka konkrētā ražojuma produkta veida pārdevumi iekšzemes tirgū ir pietiekami reprezentatīvi, ja šā produkta veida pārdotais apjoms neatkarīgiem klientiem iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā bija vismaz 5 % no visa salīdzināmu, eksportam uz Savienību pārdotu ražojumu kopapjoma.
(36)
Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai katra sausā nātrija glikonāta veida pārdevumus reprezentatīvā apjomā iekšzemes tirgū atbilstīgi pamatregulas 2. panta 4. punktam var uzskatīt par pārdošanu parastā tirdzniecības apritē. To veica, izmeklēšanas periodā katram ražojuma veidam nosakot neatkarīgiem klientiem veikto rentablo pārdevumu īpatsvaru iekšzemes tirgū.
(37)
Ja kāda ražojuma veida pārdevumi, kuri tika realizēti par neto pārdošanas cenu, kas vienāda ar vai lielāka par aprēķinātajām ražošanas izmaksām, bija vairāk nekā 80 % no konkrētā veida pārdevumu kopapjoma un ja minētā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija vienāda ar vai lielāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū. Šo cenu aprēķināja kā visu IP veikto minētā veida pārdevumu iekšzemes tirgū vidējo svērto cenu neatkarīgi no tā, vai šie pārdevumi bija vai nebija rentabli.
(38)
Ja kāda ražojuma veida rentablie pārdevumi bija līdz 80 % no konkrētā ražojuma veida pārdevumu kopapjoma vai ja konkrētā veida vidējā svērtā cena bija zemāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, izmantojot faktisko pārdošanas cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā konkrētā ražojuma veida rentablo pārdevumu vidējo svērto cenu.
(39)
Normālās vērtības pamatā bija visu izmeklēšanas periodā notikušu darījumu faktiskā iekšzemes cena tāpēc, ka izmeklēšanā atklāja, ka pārdevumi iekšzemes tirgū bija gan reprezentatīvi, gan bija notikuši parastā tirdzniecības apritē.
3.2.2. Uzņēmumam, kam piešķīra AR
(40)
Atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam Ķīnai normālo vērtību noteica, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, ko saņēma no sadarbībā iesaistītā ražotāja analogā valstī. Konstatēja, ka ASV līdzīgā ražojuma ražotāja pārdevumi iekšējā tirgū bija reprezentatīvi salīdzinājumā ar attiecīgo ražojumu, ko uz Savienību eksportēja vienīgais Ķīnas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās.
(41)
Pārbaudīja arī to, vai pārdevumus iekšējā tirgū var uzskatīt par tādiem, kas veikti parastā tirdzniecības apritē, nosakot neatkarīgiem pircējiem veikto rentablo pārdevumu daļu. Tādēļ šo ražojuma veidu normālā vērtība balstījās uz faktisko cenu iekšzemes tirgū pa ražojuma veidiem, ko aprēķināja kā vidējo svērto cenu visiem pārdevumiem iekšzemes tirgū IP laikā.
3.3. Eksporta cena
(42)
Visus attiecīgā ražojuma eksporta pārdevumus ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, pārdeva tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā, un tādēļ saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cenu noteica, pamatojoties uz faktiski samaksāto vai maksājamo cenu par attiecīgo ražojumu IP.
3.4. Salīdzinājums
(43)
Normālo vērtību salīdzināja ar eksporta cenu, izmantojot ražotāja cenas.
(44)
Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu veica korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Ja bija piemērojams un pamatoti, visiem uzņēmumiem, par kuriem notika izmeklēšana (ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, un ražotāju analogajā valstī), ņēma vērā transporta, kravas pārvadājumu un apdrošināšanas izmaksu, netiešo nodokļu uzlikšanu, bankas maksu, iesaiņošanas izmaksu, kredītizmaksu un komisijas naudas atšķirības.
4. Dempinga starpība
(45)
Uzņēmumam, kam piešķirts TER, dempinga starpību noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu, pamatojoties uz vidējās svērtās normālās vērtības un vidējās svērtās eksporta cenas salīdzinājumu.
(46)
Uzņēmumam, kam piešķirts AR, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu analogajai valstij noteikto vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar vidējo svērto eksporta cenu uz Savienību.
(47)
Provizoriskā vidējā svērtā dempinga starpība, kas izteikta kā procentuālā daļa no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda:
Uzņēmums
Pagaidu dempinga starpība
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
5,6 %
Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd
51,1 %
(48)
Komisija par visiem pārējiem Ķīnas eksportētājiem vispirms konstatēja, kāds bijis sadarbības līmenis. Salīdzināja eksporta kopapjomu, kas norādīts ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, atbildēs uz anketas jautājumiem, un Ķīnas importa kopapjomu atbilstoši Eurostat statistikai par importu.
(49)
Tā kā sadarbības līmenis bija zems (56 %) un trūka piemērotu Eurostat datu par cenām, jo tie aptvēra citus dārgus ražojumus, kurus precīzi nevarēja noteikt, dempinga starpību aprēķināja valsts mērogā, izmantojot izmeklēšanas periodā atjauninātus sūdzības datus.
(50)
Pamatojoties uz šo, valsts mēroga dempinga līmeni provizoriski noteica 79,2 % apmērā no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas.
D. KAITĒJUMS
1. Savienības ražošanas nozares definīcija un stāvoklis
(51)
Uzņēmumu apvienības, kas sadarbojās, Jungbunzlauer (JBL) un Roquette Frères (RF) saražoja 100 % Savienības produkcijas.
(52)
Tādēļ pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē uzskata, ka tās veido Savienības ražošanas nozari (SRN).
(53)
Savienības ražošanas nozarē darbojas tikai divi ražotāji, tādēļ visi rādītāji, kas attiecas uz jutīgiem datiem, konfidencialitātes dēļ bija jāindeksē vai jānorāda robežās.
2. Patēriņš Savienībā
(54)
Savienībā patēriņu noteica pēc Eurostat datiem, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdevumiem Savienības tirgū un importu uz Savienību. Tā kā šajos pēdējos datos ņemts vērā ne tikai attiecīgais ražojums, bet arī daži ražojumi, kas nav nātrija glikonāts, atbilstoši koriģēja Eurostat datus, lai aplēstu samērīgu attiecīgā ražojuma importa apjomu Savienībā.
(55)
2005.-2007. gadā patēriņš Savienības tirgū palielinājās par 12 %. Pēc tam tas pazeminājās par 21 % līdz izmeklēšanas periodam, noslīdot zem 2005. gada līmeņa. Kopumā visā aplūkotajā periodā patēriņš samazinājās par 8 %.
1. tabula
2005
2006
2007
2008
IP
Patēriņš Savienībā (tonnās) Indekss
100
106
112
104
91
Avots: koriģēti importa apjomi saskaņā ar Eurostat un atbildēm uz anketas jautājumiem.
3. Imports no Ķīnas uz Savienību
3.1. Importa apjoms un tirgus daļa
(56)
Ķīnas importa apjoms būtiski palielinājās no aptuveni 2 300 t 2005. gadā līdz aptuveni 4 000 t izmeklēšanas periodā jeb par 77 %, 2008. gadā sasniedzot visaugstāko rādītāju - aptuveni 5 300 t. Attiecīgā Ķīnas tirgus daļa gandrīz divkāršojās no 12,8 % 2005. gadā līdz 24,8 % izmeklēšanas periodā. Norādīts, ka 2008. gadā Ķīnas importa tirgus daļa sasniedza 28,6 % īsi pirms IP un IP samazinājās līdz 24,8 %.
2. tabula
2005
2006
2007
2008
IP
Ķīnas importa apjoms (tonnās)
2 291
3 470
5 204
5 348
4 065
Ķīnas imports (tonnās) Indekss
100
152
227
234
177
Ķīnas importa tirgus daļa
12,8 %
18,3 %
26 %
28,6 %
24,8 %
Ķīnas importa tirgus daļa, indekss
100
143
203
224
194
Avots: koriģēti importa apjomi saskaņā ar Eurostat.
3.2. Vienības pārdošanas cena
(57)
2005. gadā vidējās Ķīnas importa cenas bija 482 euro tonnā. Tās pakāpeniski paaugstinājās, 2008. gadā sasniedzot 524 euro tonnā, vēlāk IP samazinājās līdz 502 euro tonnā. Kopumā aplūkotajā periodā cenas palielinājās par 4 %.
3. tabula
2005
2006
2007
2008
IP
Ķīnas importa apjoms (EUR/t)
482
511
514
524
502
Indekss
100
106
107
109
104
Avots: koriģētas importa cenas saskaņā ar Eurostat.
3.3. Cenas samazinājums
(58)
Lai varētu analizēt cenas samazinājumu, vidējās svērtās Savienības ražošanas nozares ražojumu veida pārdošanas cenas nesaistītiem klientiem Savienības tirgū, kas koriģētas atbilstīgi ražotāja cenām, salīdzināja ar attiecīgajam importam atbilstīgajām vidējām svērtajām cenām, kas noteiktas pēc CIF, izdarot atbilstīgu muitas nodokļu un pēcimporta izmaksu korekciju. Salīdzinājumu veica pēc tam, kad atskaitīja rabatus un cenu atlaides.
(59)
Pamatojoties uz minēto metodoloģiju, iepriekš minēto cenu starpība, kas izteikta procentos no Savienības ražošanas nozares vidējās svērtās cenas (ražotāja cena), parādīja cenas samazināšanas starpību 13-29 % apmērā, un augstākos rādītājus attiecina uz ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās.
4. Savienības ražošanas nozares saimnieciskais stāvoklis
(60)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, pārbaudot, kā imports par dempinga cenām ietekmēja SRN, ņēma vērā visu to ekonomisko faktoru analīzi, kuri attiecīgajā periodā ietekmēja Savienības ražošanas nozares stāvokli.
4.1. Ražošanas jauda, ražošanas apjoms un jaudas izmantojums
(61)
No 2005. līdz 2007. gadam ražošanas jauda palielinājās par 4 % un saglabājās šādā līmenī līdz attiecīgā perioda beigām.
(62)
No 2005. līdz 2007. gadam palielinājās attiecīgā ražojuma ražošana, bet laikā līdz IP samazinājās. Kopumā attiecīgajā periodā ražošana samazinājās par 12 %. IP kopējais saražotais daudzums svārstījās no 30 000-40 000 t.
(63)
Attiecīgajā periodā jaudas izmantošana samazinājās par 15 %, jo samazinājās ražošanas apjoms.
4. tabula
2005
2006
2007
2008
IP
Ražošanas jauda (indekss)
100
100
104
104
104
Ražošanas apjoms (indekss)
100
104
105
84
88
Jaudas izmantojums (indekss)
100
104
101
81
85
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
4.2. Pārdošanas apjoms, tirgus daļa un vienības vidējās cenas Savienībā
(64)
2005.-2007. gadā SRN pārdeva līdzīgu attiecīgā ražojuma apjomu nesaistītiem klientiem Savienības tirgū, bet vēlāk tas samazinājās par 13 %. Aplūkotajā periodā pārdošanas apjoms samazinājās par 21 %.
(65)
Aplūkotajā periodā SRN tirgus daļa samazinājās no 74,9 % 2005. gadā līdz 64,7 % IP.
(66)
Aplūkotajā periodā vidējās pārdošanas cenas nesaistītiem klientiem Savienības tirgū pazeminājās par 12 %. No 2006. līdz 2008. gadam vidējās pārdošanas cenas saglabājās līdzīgā līmenī, bet vēlāk IP samazinājās par 9 %.
5. tabula
2005
2006
2007
2008
IP
Pārdošanas apjoms (indekss)
100
104
99
86
79
SRN tirgus daļa
74,9 %
73,4 %
66,5 %
61,4 %
64,7 %
Indekss
100
98
89
82
86
Vidējās cenas (indekss)
100
97
97
97
88
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
4.3. Krājumi
(67)
Aplūkotajā periodā noliktavas krājumi samazinājās par 37 %. IP noslēgumā krājumi bija no 1 000 līdz 5 000 t.
6. tabula
2005
2006
2007
2008
IP
Krājumi (indekss)
100
92
120
92
63
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
4.4. Rentabilitāte, ieguldījumi, ienākumi no ieguldījumiem un naudas plūsma
(68)
Aplūkotajā periodā Savienības tirgū SRN līdzīga ražojumā pārdevumi bija rentabli, bet no 2005. gada līdz IP rentabilitāte strauji kritās.
(69)
Lai gan no 2005. līdz 2007. gadam ieguldījumus veica, 2006. gadā tie samazinājās, bet 2008. gadā un IP tie ārkārtīgi samazinājās. Aplūkotajā periodā ieguldījumi saruka par 76 %.
(70)
Ienākums no ieguldījumiem uzrādīja līdzīgu tendenci saistībā ar attiecīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu, kas 2005.-2007. bija stabila, bet samazinājās 2008. gadā un IP.
(71)
Par pārējiem finanšu rādītājiem - aplūkotajā periodā SRN radītā naudas plūsma samazinājās par 51 %.
7. tabula
2005
2006
2007
2008
IP
Rentabilitāte (indekss)
100
90
86
52
19
Ieguldījumi (indekss)
100
61
140
16
24
Ienākums no ieguldījumiem (indekss)
100
100
100
60
21
Naudas plūsma (indekss)
100
92
20
106
49
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
4.5. Nodarbinātība, ražīgums un darba algas
(72)
No 2005. līdz 2007. gadam nedaudz paaugstinājās nodarbinātība, vēlāk 2008. gadā un IP samazinājās. Aplūkotajā periodā nodarbinātība samazinājās par 13 %.
(73)
2006. gadā darba algas samazinājās par 6 %, 2007. gadā no jauna sasniedza 2005. gada līmeni, 2008. gadā un IP palielinājās. Aplūkotajā periodā darba algas palielinājās par 10 %.
(74)
Visā aplūkotajā periodā viena nodarbinātā ražīgums saglabājās stabils, no 2005. gada līdz IP palielinājās par 1 %.
8. tabula
2005
2006
2007
2008
IP
Nodarbinātība (indekss)
100
99
104
85
87
Darba algas (indekss)
100
94
100
104
110
Ražīgums (indekss)
100
104
101
99
101
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
4.6. Izaugsme
(75)
Aplūkotajā periodā Savienības patēriņš samazinājās par 9 %, SRN pārdevumi samazinājās par 21 %. Tā dēļ SRN aplūkotajā periodā zaudēja tirgus daļas par 10 %.
4.7. Dempinga starpības mērogs
(76)
Kā norādīts iepriekš iedaļā par dempingu, Ķīnai ir ievērojama dempinga starpība. Ņemot vērā importa par dempinga cenām apjomu un cenas, nevar uzskatīt, ka dempinga starpības ietekme būtu niecīga.
5. Secinājums par kaitējumu
(77)
Vairums SRN nodarītā kaitējuma rādītāju aplūkotajā periodā attīstījās negatīvi. Tāpēc ar SRN saistīti finanšu darbības rādītāji, ieskaitot ienākumu no ieguldījumiem, naudas plūsmu un rentabilitāti, aplūkotajā periodā arī attīstījās negatīvi.
(78)
Izmeklēšanā arī atklāja, ka izmeklēšanas periodā lētais Ķīnas imports pārmērīgi pazemināja Savienības ražošanas nozares cenas par 29 %. SRN piedzīvoja pārdevumu un tirgus daļas samazinājumu.
(79)
Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apsvērumus, provizoriski secina, ka Savienības ražošanas nozare cieta būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.
E. CĒLOŅSAKARĪBA
1. Ievads
(80)
Eiropas Komisija saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu pārbaudīja, vai Ķīnas izcelsmes sausais nātrija glikonāts imports par dempinga cenām Kopienas ražošanas nozarei ir radījis kaitējumu tādā apmērā, ka to var klasificēt kā būtisku. Pārbaudīja arī citus zināmus faktorus, kas nebija imports par dempinga cenām, bet kas tajā pašā laikā varēja radīt kaitējumu SRN, lai nodrošinātu to, ka šo citu faktoru iespējamo radīto kaitējumu neattiecina uz importu par dempinga cenām.
2. Importa par dempinga cenām radītā ietekme
(81)
Aplūkotajā periodā imports par dempinga cenām no Ķīnas palielinājās apjoma ziņā par 77 %, kā dēļ šajā pašā periodā palielinājās Ķīnas importa Savienības tirgus daļa par 94 %. No 2008. gada līdz IP Ķīnas importa samazinājums, ieskaitot tirgus daļas zaudējumu, nav uzskatāms par ievērojamu salīdzinājumā ar vispārējo stāvokli aplūkotajā periodā.
(82)
Ķīnas importa pieaugums aplūkotajā periodā sakrita ar gandrīz visu kaitējuma rādītāju samazināšanos SRN. Tā Savienības tirgū piedzīvoja pārdevumu kritumu kā apjoma, tā rādītāju ziņā, kā dēļ zaudēja tirgus daļu par 10 procentu punktiem aplūkotajā periodā (kā minēts iepriekš 65. apsvērumā). Ķīnas imports par dempinga cenām izraisīja cenu pazeminājumu, tādēļ Savienības tirgū SRN nevarēja uzturēt savu cenu līmeni. Tādēļ rentabilitāte ievērojami samazinājās zem līmeņa, kas ļautu veikt nepieciešamos ieguldījumus.
(83)
Ņemot vērā iepriekšminētos apsvērumus, provizoriski secina, ka Ķīnas importam par dempinga cenām, kas attiecīgajā periodā ievērojami samazināja SRN cenas, bija noteicošā loma stāvokļa pasliktināšanai Savienības ražošanas nozarē, ko atspoguļo finanšu stāvokļa pasliktināšanās tajā un citu kaitējuma rādītāju samazināšanās aplūkotajā periodā, kā arī tirgus daļas zaudējums.
3. Citu faktoru ietekme
3.1. Imports no citām trešām valstīm
(84)
Imports no trešām valstīm, ko šajā izmeklēšanā neaplūko, aplūkotajā periodā samazinājās par 23 %, kā rezultātā par diviem procentu punktiem aplūkotajā periodā samazinājās tirgus daļa. Šajā periodā minētā importa cenas palielinājās par 102 %.
(85)
Aplūkotajā periodā pārējo trešo valstu importa apjoms un cenas bija šādas:
9. tabula
Citas trešās valstis
2005
2006
2007
2008
IP
Pārējā importa kopapjoms (tonnās)
2 210
1 566
1 502
1 867
1 709
Indekss
100
71
68
84
77
Pārējā importa vidējā cena (EUR/t)
914
1 275
1 305
1 680
1 844
Indekss
100
140
143
184
202
Avots: koriģēti Eurostat dati.
(86)
Aplūkotajā periodā importa apjoms no pārējām trešām valstīm samazinājās par 23 %, bet šajā pašā periodā importa cenas divkāršojās. Visā aplūkotajā periodā importa cenas no pārējām trešām valstīm ievērojami pārsniedza SRN pārdošanas cenas. Tādēļ pagaidām secina, ka imports no citām trešām valstīm nepārtrauca cēloņsakarību starp konstatēto dempingu un būtisko kaitējumu, ko SRN radīja Ķīnas imports par dempinga cenām.
3.2. Kopienas ražošanas nozares eksporta darbības rezultāti
(87)
Aplūkotajā periodā SRN eksporta pārdevumi samazinājās par 10 % un cenas palielinājās par 8 %.
(88)
Ņemot vērā iepriekšējos apsvērumus, uzskata, ka SRN eksporta pārdevumi uz pārējām trešām valstīm nevarēja pārtraukt cēloņsakarību starp Ķīnas importu par dempinga cenām un SRN radīto būtisko kaitējumu.
3.3. Iekšējā izmantošana
(89)
Aplūkotajā periodā SRN par 56 % pieauga iekšējā izmantošana, kā redzams turpmāk tabulā.
10. tabula
2005
2006
2007
2008
IP
Iekšējā izmantošana (indekss)
100
126
115
148
156
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(90)
Tomēr norādīts, ka SRN vēl bija neizmantota jauda (10 000-20 000 t). Tas nozīmē, ka pāreju uz iekšējo izmantošanu var uzskatīt par uzņēmēju reakciju uz Ķīnas importu par dempinga cenām, jo, iespējams, izdevīgāk ražot pakārtotās nozares ražojumus, ņemot vērā nātrija glikonāta cenu zemo līmeni. Tas, ka joprojām pastāv ievērojama neizmantota nātrija glikonāta ražošanas jauda, liecina par to, ka SRN necenšas pilnīgi pārorientēt ražošanu uz pakārtotās nozares ražojumiem, ko var uzskatīt par aizsardzības pasākumu pret importu par dempinga cenām.
(91)
Tāpēc provizoriski secina, ka šis pieaugums nenovērsa cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no Ķīnas un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.
3.4. Patēriņa attīstība ES
(92)
Norādīts, ka aplūkotajā periodā ES patēriņš samazinājās par 9 %, un tam par cēloni varētu būt notiekošā ekonomikas lejupslīde. Tādēļ pārbaudīja, vai patēriņa kritums būtu varējis ietekmēt kaitējumu radošo stāvokli SRN.
(93)
Tomēr SRN pārdevumi samazinājās daudz lielākā mērā, proti, par 21 %, turpretī Ķīnas imports palielinājās par 77 % tajā pašā periodā. Līdzīgas tendences var novērot saistībā ar tirgu daļu. SRN zaudēja ap 10 procentu punktiem no to tirgus daļas, turpretī Ķīnas imports divkāršoja savu tirgus daļu (no 12,8 % 2005. gadā līdz 24,9 % IP).
(94)
Ņemot vērā iepriekš minēto, provizoriski secina, ka nevar uzskatīt, ka ES patēriņa krituma dēļ tiktu pārtraukta cēloņsakarība starp Ķīnas importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.
4. Secinājums par cēloņsakarību
(95)
Iepriekš minētais izvērtējums pierāda, ka aplūkotajā periodā būtiski palielinājās Ķīnas izcelsmes importa par dempinga cenām apjoms un tirgus daļa, kā arī bija ievērojams cenu samazinājums. Zemo cenu Ķīnas importa tirgus daļa palielinājās vienlaikus ar ievērojamu Savienības ražošanas nozares tirgus daļas samazināšanos, kas kopā ar lejupvērstu spiedienu uz cenām IP laikā izraisīja būtisku SRN stāvokļa pasliktināšanos. Savukārt, pārbaudot citus faktorus, kas būtu varējuši nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, atklājās, ka nevienam no minētajiem nav varējusi būt ievērojama negatīva ietekme.
(96)
Pamatojoties uz iepriekš minēto izvērtējumu, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi izšķirta un nodalīta no kaitējumu radošās ietekmes, ko izraisa imports par dempinga cenām, provizoriski secina, ka pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē imports no Ķīnas ir izraisījis būtisku kaitējumu SRN.
F. EIROPAS SAVIENĪBAS INTERESES
1. Ievada piezīme
(97)
Lai gan ir secinājumi par dempingu, kas rada kaitējumu, Komisija saskaņā ar pamatregulas 21. pantu pārbaudīja, vai pastāv nopietni iemesli, kas liek secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā pasākumu noteikšana nav Savienības interesēs. Nosakot Savienības intereses, ņēma vērā visas attiecīgās dažādās intereses, t. i., attiecīgā produkta Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses.
2. Savienības ražošanas nozare
2.1. Pasākumu piemērošanas vai nepiemērošanas ietekme uz Savienības ražošanas nozari
(98)
Kā skaidrots iepriekš, dempinga cenu importa dēļ radās kaitējums, kas izpaudās kā ievērojams pārdevumu apmēra un cenu kritums, kas savukārt vēlāk pasliktināja SRN stāvokli. Sagaidāms, ka pēc antidempinga maksājuma piemērošanas sausā nātrija glikonāta apjoms un cenas, ko pārdod SRN, palielināsies un tāpēc SRN varēs sasniegt pieņemamu rentabilitātes līmeni.
(99)
Tiek uzskatīts, ka, piemērojot pasākumus, tirgū atjaunosies godīga konkurence. Jānorāda, ka Savienības ražošanas nozarē peļņa kritās, jo tai bija grūtības konkurēt ar Ķīnas izcelsmes importu par zemām dempinga cenām. Antidempinga pasākumu piemērošana, iespējams, ļaus SRN vismaz daļēji atgūt tās zaudēto tirgus daļu, kas turpmāk labvēlīgi ietekmēs rentabilitāti.
(100)
Ja netiks veikti pasākumi, iespējama SRN stāvokļa turpmāka pasliktināšanās. Cenu pazeminājums, ko rada imports par dempinga cenām, arī turpmāk jauks visus SRN centienus atgūt pietiekamu rentabilitātes līmeni. Pasākumu nepieņemšana apdraudētu SRN ilgstošu pastāvēšanu.
(101)
Tātad sagaidāms, ka pasākumu ietekmē SRN būs iespēja atgūties no izmeklēšanā konstatētā dempinga, kas rada kaitējumu.
3. Importētāji/tirgotāji
(102)
Anketas nosūtīja pieciem importētājiem. Neviens no viņiem izmeklēšanā nesadarbojās.
(103)
Minēto apstākļu dēļ provizoriski secināja, ka antidempinga pasākumu ietekme (ja tādi tiks veikti) importētājus/tirgotājus, visdrīzāk, būtiski neietekmēs.
4. Lietotāji
(104)
Anketas nosūtīja 23 lietotājiem. Tomēr izmeklēšanā sadarbojās tikai četri lietotāji, no kuriem tikai trīs izmantoja un no Ķīnas tieši importēja attiecīgo ražojumu. Minēto triju lietotāju, kas sadarbojās, tiešais imports aplūkotajā periodā veidoja 10 % no kopējā sausā nātrija glikonāta importa no Ķīnas. Ceturtais lietotājs, kas sadarbojās, no Ķīnas importēto attiecīgo ražojumu neizmantoja.
(105)
Minētie četri lietotāji no Vācijas, Francijas un Apvienotās Karalistes aktīvi darbojas ķīmijas rūpniecībā un ražo plašu ražojumu klāstu, un daži nātrija glikonātu izmanto kā izejvielu. Parasti nātrija glikonāts neveido būtisku ieguldījumu izmaksu daļu. Kopumā, pieņemot, ka cenas kāpumu nevar novirzīt uz galapatērētāju, aplēsa, ka ierosinātā antidempinga maksājuma maksimālā ietekme būs ļoti niecīga. Turklāt jānorāda, ka minēto uzņēmumu to ražojumu apgrozījums, kuriem izmanto nātrija glikonātu, nepārsniedza 5 % no to kopējā apgrozījuma.
(106)
Šajos apstākļos provizoriski secināja, ka, pamatojoties uz sniegto informāciju, antidempinga pasākumi, ja tādus veiktu, lietotājus, visticamāk, būtiski neietekmētu.
5. Secinājums par ES interesēm
(107)
Ņemot vērā iepriekšminētos iemeslus, provizoriski secina, ka nav pārliecinošu iemeslu, kas šajā konkrētajā gadījumā liktu atteikties no antidempinga maksājumu piemērošanas.
G. PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
1. Kaitējuma novēršanas līmenis
(108)
Ņemot vērā secinājumus par dempingu, izraisīto kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, jānosaka pagaidu pasākumi, lai novērstu importa par dempinga cenām turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
(109)
Lai noteiktu minēto pasākumu līmeni, ņēma vērā konstatētā dempinga starpību un maksājuma apmēru, kas vajadzīgs Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma novēršanai.
(110)
Aprēķinot dempinga kaitējuma seku novēršanai nepieciešamo maksājuma summu, uzskatīja, ka pasākumiem jānodrošina Savienības ražošanas nozarei iespēja segt tās ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, ko šāda veida ražošanas nozarei šajā jomā pamatoti iespējams sasniegt līdzīgā ražojuma pārdošanā Savienībā normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nav importa par dempinga cenām. Uzskatīja, ka peļņas norma, ko pieprasīja sūdzības iesniedzējs, bija samērīga, un to izmantoja šim nolūkam.
(111)
Pamatojoties uz šo, Savienības ražošanas nozarei aprēķināja līdzīga ražojuma cenu, kas nerada kaitējumu. To ieguva, summējot iepriekšminēto peļņas normu un ražošanas izmaksas.
(112)
Pēc tam noteica vajadzīgo cenu palielinājumu, salīdzinot koriģēto vidējo svērto importa cenu, kas noteikta cenu samazinājuma aprēķiniem, ar vidējo svērto cenu, kas nerada kaitējumu, līdzīgam ražojumam, kuru SRN pārdod Savienības tirgū. Minētajā salīdzinājumā iegūto starpību izteica kā procentuālo daudzumu no kopējās CIF importa vērtības.
(113)
Lai aprēķinātu valsts kaitējuma novēršanas pakāpi visiem pārējiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, jāņem vērā, ka sadarbības apjoms bija mazs. Tādēļ šīā kaitējuma starpību aprēķināja, izmantojot sūdzībā sniegtos datus, kas atjaunināti IP.
2. Pagaidu pasākumi
(114)
Ņemot vērā iepriekšminēto, uzskatāms, ka saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu antidempinga pagaidu pasākumi Ķīnas izcelsmes importam jānosaka kā mazākais no diviem lielumiem - dempinga starpība vai kaitējuma novēršanas līmenis.
(115)
Ierosinātie antidempinga maksājumi ir šādi:
Uzņēmums
Kaitējuma novēršanas līmenis
Dempinga starpība
Antidempinga maksājuma likme
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
29,9 %
5,6 %
5,6 %
Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd
27,3 %
51,1 %
27,3 %
Visi pārējie uzņēmumi
53,4 %
79,2 %
53,4 %
(116)
Antidempinga maksājuma likmes, kas šajā regulā norādītas atsevišķiem uzņēmumiem, tika noteiktas, pamatojoties uz pašreizējās izmeklēšanas secinājumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli šajos uzņēmumos. Šīs maksājuma likmes (pretstatā valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) tādējādi jāpiemēro vienīgi tādu attiecīgās valsts izcelsmes ražojumu importam, kurus ražo minētie uzņēmumi un tādējādi - konkrētās minētās juridiskās personas. Jebkura tāda uzņēmuma importētie ražojumi, kuri nav īpaši minēti šīs regulas rezolutīvajā daļā, norādot tā nosaukumu un adresi, ieskaitot uzņēmumus, kuri saistīti ar īpaši minētajiem uzņēmumiem, nevar gūt labumu no šīm likmēm, un uz tiem attiecina maksājuma likmi, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”.
(117)
Visas prasības piemērot uzņēmumam atsevišķas antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc izmaiņām uzņēmuma nosaukumā vai jaunu ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumu darbības sākšanas) nekavējoties jāadresē Komisijai (3), sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par jebkurām izmaiņām uzņēmuma darbībā saistībā ar ražošanu, pārdevumiem iekšzemes tirgū un eksportu, kas saistītas, piemēram, ar šo nosaukuma maiņu vai šīm izmaiņām ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumos. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro atsevišķās maksājuma likmes.
(118)
Lai pienācīgi piemērotu antidempinga maksājumu, atlikušais maksājums jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri izmeklēšanas periodā ražojumu neeksportēja uz Savienību.
3. Īpašā uzraudzība
(119)
Lai pēc iespējas samazinātu antidempinga pasākumu apiešanas risku maksājuma likmju lielo atšķirību dēļ, tiek uzskatīts, ka šajā gadījumā ir nepieciešami īpaši pasākumi, lai nodrošinātu pareizu antidempinga maksājumu piemērošanu. Šie īpašie pasākumi ir šādi.
(120)
Dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs faktūrrēķins, kurš atbilst šīs regulas pielikuma prasībām. Uz importu, kam nav pievienots šāds rēķins, attiecina atlikušo antidempinga maksājumu, kas piemērojams visiem pārējiem eksportētājiem.
(121)
Gadījumā, ja to uzņēmumu eksporta apjoms, kuri gūst labumu no zemākām individuālām maksājumu likmēm, pēc attiecīgo pasākumu piemērošanas būtiski palielinās, tad šādu apjoma palielinājumu varētu uzskatīt par tirdzniecības modeļa izmaiņām, ko radījusi pasākumu piemērošana pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē. Tādos apstākļos un ar noteikumu, ka ir ievēroti nosacījumi, var sākt izmeklēšanu, lai novērstu pasākumu apiešanu. Šajā izmeklēšanā, cita starpā, var pārbaudīt, vai ir jāatceļ individuālais maksājums un secīgi jāpiemēro valsts mēroga maksājums.
H. NOBEIGUMA NOTEIKUMS
(122)
Pareizas vadības labad jānosaka periods, kurā ieinteresētās personas, kuras pieteikušās procedūras uzsākšanas paziņojumā norādītajā termiņā, var rakstveidā darīt zināmu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Bez tam jānosaka, ka šīs regulas vajadzībām sniegtie atzinumi attiecībā uz antidempinga maksājumu uzlikšanu ir provizoriski un galīga maksājuma vajadzībām tos var izskatīt no jauna,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo piemēro pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes tāda sausā nātrija glikonāta importam, kura Muitas savienības un statistikas (MSS) numurs ir 0023277-9 un Chemical Abstracts Service (CAS) reģistrācijas numurs ir 527-07-1 un kuru deklarē ar KN kodu ex 2918 16 00 (Taric kods 2918160010).
2. Antidempinga maksājuma likme, ko piemēro neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas tiem ražojumiem, kas aprakstīti 1. punktā un ko ražo norādītie uzņēmumi, ir šāda:
Uzņēmums
Maksājums
Taric papildu kodi
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
5,6 %
A972
Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd
27,3 %
A973
Visi pārējie uzņēmumi
53,4 %
A999
3. Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem noteiktās individuālās maksājumu likmes piemēro, ja dalībvalstu muitas iestādēm uzrāda derīgu rēķinu, kas atbilst pielikumā minētajiem noteikumiem. Ja šādu rēķinu neuzrāda, jāpiemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteiktā maksājuma likme.
4. Par 1. punktā norādītā ražojuma laišanu brīvā apgrozībā Savienībā maksā drošības naudu, kas ir vienāda ar pagaidu maksājuma summu.
5. Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
Neskarot Regulas (EK) Nr. 1225/2009 20. pantu, ieinteresētās personas viena mēneša laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas var pieprasīt, lai tām darītu zināmus būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula, kā arī var rakstveidā paziņot savu viedokli un lūgt mutvārdu uzklausīšanu Komisijā.
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 21. panta 4. punktu attiecīgās personas viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var iesniegt savus apsvērumus par šīs regulas piemērošanu.
3. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2010. gada 3. maijā