PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 464/2011
ze dne 11. května 2011
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla na dovoz zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a Hercegoviny
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 1036/2010 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo z dovozu zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a Hercegoviny.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 4. ledna 2010 podaly společnosti Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. a Zeolite Mira Srl Unipersonale (dále jen „žadatelé“) představující podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby zeolitu A ve formě prášku v Unii. Tento podnět obsahoval důkazy o dumpingu a podstatné újmě způsobené tímto dumpingem, které byly považovány za dostatečné pro zahájení řízení.
2. NÁSLEDNÝ POSTUP
(3)
Po zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních zjištění“), zúčastněným stranám se některé z nich k těmto zjištěním písemně vyjádřily. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení.
(4)
Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním.
(5)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
(6)
Všechny strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě Komise zamýšlela doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a Hercegoviny a konečný výběr částek zajištěných formou prozatímního cla. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vznést vůči tomuto oznámení námitku.
(7)
Byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny ústní a písemné připomínky zúčastněných stran.
3. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(8)
Jelikož k těmto záležitostem nebyly žádné připomínky, 12. až 15. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
(9)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti je s konečnou platností vyvozen závěr, že všechny výše definované typy zeolitu A ve formě prášku jsou obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
4. VÝBĚR VZORKŮ
(10)
Bosenská skupina vyvážejících výrobců („Birac“) se vrátila ke svému tvrzení z prozatímní fáze šetření, že výrobce v Unii, který nebyl zařazen do vzorku (společnost Silkem d.o.o. nebo „Silkem“), by měl být v úplnosti začleněn do odpovědi na dotazník od výrobce v Unii zařazeného do vzorku (společnost MAL Magyar Aluminium nebo „MAL“), jelikož tyto dvě společnosti jsou ve spojení. Tvrdilo se, že pokud by bylo přijato toto vynechání, znamenalo by to diskriminaci mezi výrobci a vývozci v Unii, protože v případech, kdy mají vyvážející výrobci ve spojení sídlo v zemích, kterých se týká antidumpingové šetření, požaduje se od všech těchto výrobců, aby předložili odpovědi na dotazníky. Birac dále tvrdil, že MAL i Silkem by měly být označeny za nespolupracující.
(11)
S uvedenými tvrzeními nelze souhlasit. Z důvodů objasněných v 19. bodě odůvodnění prozatímního nařízení společnosti MAL i Silkem plně spolupracovaly při šetření. Je třeba připomenout, že společnost Silkem v odpovědi na formulář pro výběr vzorku informace poskytla a že tato společnost byla brána v úvahu, pokud jde o ukazatele makroekonomických údajů. Nebyla však uvedena na seznamu společností zařazených do vzorku kvůli své malé velikosti. Společnost Silkem proto nemusela předkládat takzvaná mikrodata a tím spíše tyto údaje nebyly ověřovány. Navíc, jelikož prodej dotčeného výrobku společností Silkem ve srovnání se společností MAL je relativně malý, nic nenasvědčuje tomu, že by konsolidace údajů o společnosti Silkem do údajů o společnosti MAL měla nějaký význam.
(12)
Údajné rozlišování mezi vyvážejícími výrobci a výrobci v Unii je zcela jasně nepodložené, jelikož situace je jiná. Na jedné straně je šetření existence dumpingu obvykle prováděno na úrovni příslušné společnosti, pro kterou musí útvary Komise vypočítat konkrétní dumpingové rozpětí. Dále se musí na skupinu vyvážejících výrobců pohlížet jako na celek, protože jinak hrozí nebezpečí, že by vývoz byl prováděn prostřednictvím té části skupiny, která má nejnižší úroveň cla. Na druhou stranu, cílem šetření o újmě je zjistit, zda výrobní odvětví Unie jako celek utrpělo podstatnou újmu. V tomto případě se předpokládalo, že výrobci v Unii zařazení do vzorku v rámci tohoto šetření představují veškerou výrobu v Unii, pokud jde o určité ukazatele újmy (mikroekonomické ukazatele). Toto tvrzení se proto zamítá.
(13)
Birac rovněž tvrdil, že Bosenská těžební společnost, která je ve spojení se společností MAL a která dodává tomuto konkrétnímu výrobci v Unii prvotní surovinu (tj. bauxit), by měla rovněž na šetření spolupracovat. V tomto ohledu se připomíná, že tato těžební společnost byla uvedena v odpovědi na dotazník, kterou předložila společnost MAL. Rovněž náklady, spojené se získáváním bauxitu a jeho přeměnou na trihydrát oxidu hlinitého, byly v plném rozsahu oznámeny jako součást nákladů na výrobu, které společnost MAL uvedla. Skupina MAL tudíž zcela splnila požadavky na podání informací stanovené útvary Komise. Toto tvrzení se proto zamítá.
(14)
Jelikož k těmto otázkám nebyly vzneseny žádné další připomínky, s konečnou platností se potvrzuje 16. až 20. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. DUMPING
5.1 Běžná hodnota
(15)
Je třeba připomenout, že pokud není znám reprezentativní objem domácího prodeje, byla běžná hodnota početně zjištěna v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(16)
Za účelem početního zjištění běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly k vlastním průměrným výrobním nákladům v průběhu období šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk dosažený v období šetření každým spolupracujícím vyvážejícím výrobcem u domácího prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku. Jelikož neexistují jednotlivé typy dotčeného výrobku nebo obdobného výrobku, použil se vážený průměrný zisk. V případě potřeby byly výrobní náklady a prodejní, správní a režijní náklady před posouzením běžného obchodního styku a při početním zjištění běžné hodnoty upraveny.
(17)
Po poskytnutí prozatímních zjištění Birac předložil připomínky týkající se určení ziskového rozpětí použitého pro početní zjištění běžné hodnoty. Podle názoru skupiny Birac použitá metodologie porušuje čl. 2 odst. 3 základního nařízení, protože v tomto konkrétním případě je výsledek použití ziskového rozpětí nereprezentativního domácího prodeje při početním zjištění běžné hodnoty stejný, jako kdyby byly použity ceny nereprezentativního domácího prodeje. Tvrdí, že takový nekoherentní přístup nemohl být zamýšlen kombinovaným zněním čl. 2 odst. 3 a čl. 2 odst. 6 základního nařízení. Má rovněž za to, že použité ziskové rozpětí není rozumné a proporcionální, zejména ve srovnání s cílovým ziskem, použitým k výpočtu prodeje pod cenou.
(18)
Birac dále tvrdí, že domácí prodej, vzhledem k jeho charakteru, by neměl být považován za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku, a proto by neměl být použit při stanovení běžné hodnoty.
(19)
Pokud jde o první tvrzení, připomíná se, že použitá metoda je v souladu s ustanoveními základního nařízení a judikaturou vycházející z rozhodnutí WTO, podle nichž se při početním zjištění běžné hodnoty musí použít zisk z prodeje v běžném obchodním styku na domácím trhu, i pokud by uvedený prodej nebyl reprezentativní. V tomto konkrétním případě je nutno připomenout, že jelikož byl veškerý domácí prodej ziskový, početní zjištění běžné hodnoty samozřejmě dospělo ke stejnému výsledku, jako kdyby byla běžná hodnota založena na cenách domácího prodeje. Nejdříve je třeba říci, že zisk a údaje o prodejních, správních a režijních nákladech byly založeny na vlastním domácím prodeji společnosti, považovaném za uskutečněný v běžném obchodním styku. Dále je třeba připomenout, že „rozumnost“ nelze posuzovat vůči cílovému zisku, použitému k výpočtu prodeje pod cenou, jelikož uvedený zisk odráží situaci na trhu EU při neexistenci dumpingového dovozu, a nemůže proto být správným měřítkem pro určení zisku, který se má použít v kontextu početního zjištění běžné hodnoty. Tvrzení by proto mělo být zamítnuto.
(20)
Pokud jde o tvrzení, že domácí prodej by neměl být považován za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku, šetření stanovilo, že údaje a důkazy poskytnuté skupinou Birac představují spolehlivý základ pro určení běžné hodnoty. Toto tvrzení tedy nebylo shledáno opodstatněným a bylo zamítnuto.
(21)
Vzhledem k tomu, že neexistují žádné další námitky týkající se určení běžné hodnoty, metodologie popsaná v 21. až 26. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
5.2 Vývozní cena
(22)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vývozní ceny, 27. a 28. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
5.3 Srovnání
(23)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou, 29. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
5.4 Dumpingové rozpětí
(24)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně stanovení dumpingového rozpětí, které by změnily prozatímní zjištění, 30. až 32. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
6. ÚJMA
(25)
Od některých výrobců v Unii, dvou uživatelů v EU a jediného bosenského vyvážejícího výrobce byly obdrženy připomínky ke zjištěním týkajícím se újmy.
(26)
Protože už byly argumenty v úplnosti pojednány v prozatímním nařízení, nebudou již v tomto nařízení opakovány.
6.1 Obecné poznámky
(27)
Ze 45. a 68. bodu odůvodnění prozatímního nařízení jasně vyplývá, že pojem „výrobní odvětví Unie“ v tomto šetření týká zahrnuje všechny výrobce v Unii. Navíc jsou faktory újmy, na jejichž základě se dospělo ke zjištění o újmě, zpravidla založeny na údajích vztahujících se k výrobnímu odvětví Unie. Pokud jsou použity údaje týkající se výrobního odvětví Unie jako celku, je tento fakt určen v oddílu 5.4 prozatímního nařízení tím, že se v něm odkazuje na „makrodata“. Pokud však nebyly k dispozici informace o výrobním odvětví Unie jako celku, byly použity údaje od reprezentativního vzorku výrobců v Unii. K těmto otázkám nebyly vzneseny žádné připomínky, a prozatímní zjištění se proto definitivně potvrzují.
(28)
V 34. bodě odůvodnění prozatímního nařízení však byl uveden chybný výrok. Správné znění tohoto bodu odůvodnění mělo být: „všichni výrobci v Unii představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a dále na ně bude odkazováno jako na „výrobní odvětví Unie““.
(29)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, zjištění uvedená v 52. až 56. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6.2 Spotřeba v Unii
(30)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, zjištění uvedená v 35. až 38. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6.3 Dovoz z dotčené země
(31)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, zjištění uvedená v 39. až 43. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6.4 Situace výrobního odvětví Unie
6.4.1 Ukazatele újmy
(32)
V říjnu 2010 došlo k mimořádné události v jedné továrně jednoho výrobce v Unii, společnosti MAL. Čísla, která společnost předložila, však ukazují, že její dodávky dotčeného výrobku byly v lednu 2011 obnoveny. Z toho jasně vyplývalo, že uvedená mimořádná událost neměla závažný dopad na dodávku na trh EU.
(33)
Birac tvrdil, že výše zmíněná bosenská těžební společnost, která je ve spojení se společností MAL, měla v období šetření zisky, a že by měla Komise upravit výrobní náklady a zisky společnosti MAL při výpočtech hospodářských ukazatelů, protože zisková situace společnosti MAL byla údajně redukována kvůli vysokým ziskům, kterých dosáhla s ní spojená těžební společnost v Bosně a Hercegovině.
(34)
S ohledem na výše uvedené tvrzení se podotýká, že nákup bauxitu od společnosti ve spojení probíhal za běžných tržních podmínek. Tato otázka se řešila během ověření na místě. Jelikož společnost MAL během období šetření kupovala bauxit od společností ve spojení i od společností, které nejsou ve spojení, přibližně za stejné průměrné ceny, byla Komise spokojena se zjištěním, že byl bauxit kupován za běžné tržní ceny. Z toho důvodu nejsou nutné žádné úpravy vývoje ziskovosti společnosti MAL, který byl použit při výpočtu ziskovosti uvedeném v 52. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(35)
Birac rovněž tvrdil, že jelikož si společnost pořizovala některé suroviny přímo ze své výroby hliníku, měla zásadní konkurenční výhodu oproti většině výrobců v Unii a tato skutečnost by měla být zohledněna v rozpětí újmy. Tento argument nelze přijmout. Pokud má společnost konkurenční výhodu, mělo by to obvykle mít účinek na celkový výpočet jejího dumpingu vzhledem k nižším nákladům, a proto i nižší běžné hodnotě. Tento druh konkurenční výhody nemá koncepčně nic společného s rozpětím újmy. Rozpětí újmy zkoumá, zda by nižší clo než je dumpingové rozpětí postačovalo k odstranění újmy. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(36)
Uživatelé v Unii tvrdili, že prozatímní posouzení Komise ignorovalo kladný vývoj určitých faktorů újmy (ziskovost, peněžní toky a návratnost investic) a že by měly být analyzovány všechny faktory. Uvedený kladný vývoj však je v posouzení újmy kompletně analyzován. Tento vývoj byl zohledněn, nebyl však v tomto případě považován za rozhodující z důvodů, které jsou uvedeny v 52. až 60. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(37)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, zjištění uvedená v 44. až 64. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6.5 Závěr ohledně újmy
(38)
V souladu s výše uvedenými skutečnostmi, a protože v tomto ohledu nebyly předloženy žádné další připomínky, závěry uvedené v 65. až 69. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
7. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
(39)
Jeden spolupracující uživatel tvrdil, že analýza příčin je nesprávná, jelikož Komise uvedla, že v období šetření (2009) bylo pozorováno dočasné zlepšení některých faktorů újmy. Tento uživatel nesouhlasil s hodnocením provedeným Komisí, že vyšší ziskovost dosažená v období šetření ve srovnání s rokem 2008 byla výsledkem krátkodobého dočasného vývoje, který se v roce 2010 nebude opakovat.
(40)
Pokud jde o výše uvedené podání, podotýká se, že argumenty uvedené strany jsou jednoduše výroky, které nejsou podložené žádnými novými důkazy. Stanovisko Komise je naopak podpořeno informacemi předloženými výrobci v Unii během šetření, a to jak během prozatímní, tak i během konečné fáze. Informace předložené v době předcházející inspekcím na místě tam byly později potvrzeny. Zhoršení ziskového rozpětí po období šetření předpokládané Komisí je rovněž potvrzeno údaji za celý rok 2010, které poskytli dva výrobci v Unii. Toto tvrzení se proto zamítá.
(41)
Birac napadl prozatímní zjištění týkající se dopadu dovozu ze třetích zemí. V analýze Komise v 77. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se však uvádí, že Birac byl jediným hlavním vývozcem na trh EU. Žádný dovoz z jiných zdrojů prakticky neexistoval. Birac v tomto ohledu nepředložil žádné nové důkazy, a jeho tvrzení se proto zamítá.
(42)
Jeden spolupracující uživatel napadl analýzu uvedenou v prozatímním nařízení, která se týkala poklesu spotřeby, a citoval antidumpingové šetření týkající se barevných televizních obrazovek jakožto precedens, pokud jde o pokles poptávky (3). Tvrdil, že v uvedeném šetření vedl pokles poptávky k uzavření řízení. Mezi případem týkajícím se barevných televizních obrazovek a stávajícím šetřením však není žádná paralela. Pokud jde o případ barevných televizních obrazovek, spotřeba dramaticky poklesla, protože byl dotčený výrobek nahrazen jinými výrobky. Ve stávajícím šetření je naopak pokles spotřeby velmi mírný (7 %, jak je uvedeno v 37. a 38. bodě odůvodnění prozatímního nařízení). V tomto ohledu se rovněž podotýká, že vývoj spotřeby byl dále důkladně probrán v 78. až 80. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a dotyčný spolupracující uživatel nebyl schopen poskytnout žádné důkazy, kterými by zjištění Komise vyvrátil. Tato tvrzení se proto zamítají.
(43)
Ve světle shora uvedených skutečností se zjištění uvedená v 70. až 92. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. že podstatná újma výrobnímu odvětví Unie byla způsobena dumpingovým dovozem, potvrzují.
8. ZÁJEM UNIE
(44)
Jeden spolupracující uživatel tvrdil, že Komise ve 104. bodě odůvodnění prozatímního nařízení poskytla zavádějící informace týkající se významu nákladů na zeolit pro celkové náklady. Tento uživatel tvrdil zejména, že náklady na zeolit tvoří více než 5 % celkových nákladů, které jsou citovány v uvedeném bodě odůvodnění. V tomto ohledu se podotýká, že tato strana nepředložila žádné nové údaje na podporu svého tvrzení, zatímco zjištění Komise byla založena na ověřených informacích od spolupracujících uživatelů. Podotýká se, že pojem „celkové náklady“ použitý ve 104. bodě odůvodnění prozatímního nařízení zahrnuje veškeré náklady na výrobu plus prodejní, správní a režijní náklady. Zmíněných „5 % méně“ navíc představuje průměr, do kterého jsou společně zahrnuty prací prostředky i změkčovače vody. Nakonec je třeba rovněž vyjasnit, že náklady na zeolit ve změkčovačích vody jsou vyšší než v pracích prostředcích, jeho zdaleka nejdůležitější použití se však týká pracích prostředků. Pokud jde o tohoto určitého spolupracujícího uživatele, představovaly změkčovače vody skutečně pouze malou část obratu jeho navazujících výrobků používajících zeolit. Toto tvrzení se proto zamítá.
(45)
Jeden spolupracující uživatel napadl zjištění 102. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, že Čína představuje potenciální alternativní zdroj dodávek. S ohledem na uvedené komentáře Komise uznává, že ačkoliv někteří čínští obchodníci vstoupili během období šetření na trh EU, není pravděpodobné, že by se Čína v blízké budoucnosti stala hlavním dodavatelem (viz výše 41. bod odůvodnění). Vzhledem k využití kapacit dotčeného výrobku v Unii Komise i nadále zastává svůj názor, že pokud jde o dotčený výrobek, žádné problémy s dodávkami neexistují. Toto tvrzení se proto zamítá.
(46)
Jeden spolupracující uživatel tvrdil, že pokud by byla v důsledku tohoto šetření uložena cla, zvýšily by se náklady na zeolit do té míry, že by se rovněž zvýšila jeho cena ve výrobcích, jako jsou prací prášky a změkčovače vody, což by zvýšilo spotřebitelské ceny. Tento argument vychází z předpokladu, že uživatelé v důsledku antidumpingového cla přenesou zvýšení cen zeolitu dále. Zaprvé je Komise toho názoru, že výrobci v Unii budou mít díky uložení opatření prospěch z větších úspor z rozsahu a ne z toho, že zvýší ceny (viz 108. až 111. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Nakonec je třeba říci, jak již bylo výše uvedeno, že jen malá část nákladů v rámci celkových nákladů na výrobu navazujících výrobků souvisí se zeolitem, takže jakýkoli důsledek cla, jakkoli nepravděpodobný, by nezpochybnil prozatímní závěr, že proti uložení opatření neexistují žádné nadřazené důvody v zájmu Unie. Toto tvrzení se proto zamítá.
(47)
Jeden spolupracující uživatel tvrdil, že by mohl při výrobě svých pracích prášků přejít na recept nevyužívající zeolit, což by negativně ovlivnilo výrobce zeolitu v Unii. Výrobci v Unii jsou si vědomi na základě informací ze spisu „k nahlédnutí zúčastněným stranám“, že toto riziko pro jejich podnikání existuje. Neexistují však žádné konkrétní důkazy, na jejichž základě by bylo možné zhodnotit údajný dopad tohoto hypotetického přechodu na jiný recept na výrobní odvětví Unie. Toto tvrzení se proto zamítá.
(48)
Výše zmíněné body byly zohledněny v konečné fázi šetření, jeho hlavní závěry však nezměnily. Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, zjištění uvedená v 93. až 112. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují. Je tudíž učiněn závěr, že nebyly vzneseny žádné argumenty naznačující, že není v zájmu Unie uložit opatření na základě tohoto šetření.
9. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
9.1 Úroveň pro odstranění újmy
(49)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, zjištění uvedená v 114. až 116. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
9.2 Konečná opatření
(50)
S ohledem na závěry, jichž bylo dosaženo v souvislosti s dumpingem, újmou, příčinnými souvislostmi a zájmem Unie, a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení, by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na úrovni nejnižší zjištěné hodnoty rozpětí dumpingu a újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěného dumpingu. Byla vypočtena ve výši 28,1 %.
(51)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazba konečného antidumpingového cla pro Bosnu a Hercegovinu 28,1 %.
10. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(52)
Vzhledem k rozsahu zjištěného dumpingového rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu cla, které bylo s konečnou platností uloženo tímto nařízením.
11. PODOBA OPATŘENÍ
(53)
Během šetření nabídl bosenský vyvážející výrobce, společnost Alumina d.o.o. Zvornik, spolu s jeho společností ve spojení v Unii, Kauno Tiekimas AB se sídlem v Kaunasu (Litvě), cenový závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení. Podotýká se, že v nedávné době se Fabrica glinice „Birac“ stala holdingovou společností a Alumina d.o.o., se sídlem ve Zvorniku, zůstala jediným vyvážejícím výrobcem této skupiny.
(54)
Komise nabídku zvážila. Dotčený výrobek je komoditním výrobkem, který se vyskytuje pouze v jednom druhu a v jedné specifikaci, což vylučuje možné riziko cenové kompenzace různými druhy výrobků. Šetření prokázalo, že veškerý vývoz do Unie byl fakturován prostřednictvím společnosti ve spojení v Unii (tj. společnosti Kauno Tiekimas AB v Kaunasu, Litvě). Tato společnost ve spojení prodává rovněž další výrobky vyráběné skupinou Birac. Trh se zeolitem A ve formě prášku je však jasně určen a odběratelé nakupující zeolit A ve formě prášku by přirozeně nekupovali jiné výrobky vyráběné skupinou Birac. Proto byl učiněn závěr, že riziko křížové kompenzace (kupř. prodáváním jiných výrobků stejným zákazníkům) bylo velmi nízké.
(55)
Rozhodnutím 2011/279/EU (4) Komise přijala nabídku cenového závazku od společnosti Alumina d.o.o. Zvornik a její společnosti ve spojení Kauno Tiekimas. Rada uznává, že nabídka cenového závazku odstraňuje účinky dumpingu působícího újmu a v dostatečné míře omezuje riziko obcházení.
(56)
K tomu, aby mohla Komise a celní orgány nadále účinně sledovat, zda společnost Alumina d.o.o. Zvornik a její společnost ve spojení dodržují závazek, jakmile je příslušnému celnímu orgánu předložen požadavek na propuštění zboží do volného oběhu, je osvobození od antidumpingového cla podmíněno i) předložením závazkové faktury, což je obchodní faktura obsahující přinejmenším prvky uvedené v příloze a prohlášení, stanovené v této příloze, ii) tím, že dovážené zboží je vyráběno, dodáváno a fakturováno buď přímo společností Alumina d.o.o. Zvornik prvnímu nezávislému odběrateli v Unii, nebo přímo fakturováno společností Kauno Tiekimas prvnímu odběrateli v Unii, který není ve spojení, a iii) tím, že zboží deklarované a prezentované celním orgánům přesně odpovídá popisu na závazkové faktuře. Pokud nejsou tyto podmínky splněny, bude k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu uloženo příslušné antidumpingové clo.
(57)
Jakmile Komise podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení zruší přijetí závazku následkem jeho porušení s odkazem na konkrétní transakce a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné, vzniká k okamžiku přijetí prohlášení o propuštění do volného oběhu celní dluh.
(58)
Dovozci by si měli být vědomi, že jako běžné obchodní riziko může k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu vzniknout celní dluh, jak je popsáno v 56. a 57. bodě odůvodnění, a to i pokud byl závazek nabídnutý výrobcem, od kterého přímo nebo nepřímo nakupovali, Komisí přijat.
(59)
Podle čl. 14 odst. 7 základního nařízení by celní orgány měly bezodkladně uvědomit Komisi, kdykoli zjistí jakékoli skutečnosti poukazující na porušení závazku.
(60)
Z výše uvedených důvodů považuje Komise závazek nabídnutý společností Alumina d.o.o. Zvornik a společností Kauno Tiekimas za přijatelný. Dotčeným společnostem byly sděleny podstatné skutečnosti, úvahy a povinnosti, na nichž je přijetí závazku založeno.
(61)
V případě porušení nebo odvolání závazků nebo v případě, že Komise zruší přijetí závazků, se podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení automaticky uplatní antidumpingové clo, které uložila Rada v souladu s čl. 9 odst. 4,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz zeolitu A ve formě prášku, nazývaného rovněž zeolit NaA ve formě prášku nebo zeolit 4 A ve formě prášku, v současnosti kódu KN ex 2842 10 00 (kód TARIC 2842100030), pocházejícího z Bosny a Hercegoviny.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, se pro výrobky popsané v odstavci 1 stanoví na 28,1 %.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Dovoz, u něhož bylo předloženo prohlášení o propuštění zboží do volného oběhu, a na nějž jsou vystaveny faktury společnostmi, od kterých Komise přijala závazky a jejichž názvy jsou uvedeny v rozhodnutí 2011/279/EU, je osvobozen od antidumpingového cla uloženého podle článku 1 za podmínky, že:
a)
zboží je vyráběno, dodáváno a buď fakturováno přímo společností Alumina d.o.o., se sídlem Zvornik, Bosna a Hercegovina, prvnímu nezávislému odběrateli v Unii, nebo je fakturováno přímo společností Kauno Tiekimas AB, se sídlem Kaunas, Litva, prvnímu nezávislému odběrateli v Unii;
b)
k dovozu je přiložena závazková faktura, což je obchodní faktura obsahující alespoň prvky a prohlášení uvedené v příloze tohoto nařízení; a
c)
zboží deklarované a prezentované celním orgánům přesně odpovídá popisu na závazkové faktuře.
2. K okamžiku přijetí prohlášení o propuštění zboží do volného oběhu vzniká celní dluh:
-
pokud se ve vztahu k dovozu popsanému v odstavci 1 zjistí, že nebyla splněna jedna nebo více podmínek stanovených v uvedeném odstavci, nebo
-
pokud Komise podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení zruší přijetí závazku nařízením nebo rozhodnutím, které odkazuje na konkrétní transakce, a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné.
Článek 3
S konečnou platností se vybírají částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 1036/2010 uloženého na dovoz zeolitu A ve formě prášku, v současnosti kódu KN ex 2842 10 00 (kód TARIC 2842100030), pocházejícího z Bosny a Hercegoviny.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. května 2011.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 464/2011
(2011. gada 11. maijs),
ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē noteikto pagaidu maksājumu Bosnijas un Hercegovinas izcelsmes ceolīta A pulvera importam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
1. PAGAIDU PASĀKUMI
(1)
Komisija ar Regulu (ES) Nr. 1036/2010 (2) (“pagaidu regula”) noteica pagaidu antidempinga maksājumu Bosnijas un Hercegovinas izcelsmes ceolīta A pulvera importam.
(2)
Procedūru sāka pēc tam, kad 2010. gada 4. janvārīIndustrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. un Zeolite Mira Srl Unipersonale (“sūdzības iesniedzēji”) iesniedza sūdzību; sūdzības iesniedzēji ražo nozīmīgu daļu - šajā gadījumā vairāk nekā 25 % - no kopējā ceolīta A pulvera ražošanas apjoma Savienībā. Sūdzībā bija sniegti pierādījumi par dempingu un tā nodarītu būtisku kaitējumu, un tos atzina par pietiekamiem, lai pamatotu procedūras uzsākšanu.
2. TURPMĀKĀ PROCEDŪRA
(3)
Pēc tam, kad atklātībā tika nodoti būtiski fakti un apsvērumi, pamatojoties uz kuriem tika nolemts noteikt antidempinga pagaidu pasākumus (“pagaidu paziņojuma sniegšana”), vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstiskus iesniegumus, kuros izteica savu viedokli par pagaidu konstatējumiem. Personām, kas to lūdza, tika dota iespēja būt uzklausītām.
(4)
Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu galīgajiem konstatējumiem.
(5)
Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laiku no 2009. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 31. decembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz laiku no 2005. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).
(6)
Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem Komisija plānoja ieteikt galīga antidempinga maksājuma noteikšanu Bosnijas un Hercegovinas izcelsmes ceolīta A pulvera importam un tādu summu galīgo iekasēšanu, kuras tika nodrošinātas ar pagaidu maksājumu. Turklāt tika noteikts termiņš, kurā minētās personas varēja izteikt iebildumus.
(7)
Mutiskās un rakstveida piezīmes, ko bija iesniegušas ieinteresētās personas, tika izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā.
3. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
(8)
Tā kā nav citu piezīmju par šiem jautājumiem, ar šo apstiprina pagaidu regulas 12. līdz 15. apsvērumu.
(9)
Ņemot vērā iepriekš minēto, galīgais secinājums ir, ka visi ceolīta A pulvera veidi, kas definēti iepriekš tekstā, ir uzskatāmi par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
4. ATLASE
(10)
Bosnijas ražotāju eksportētāju grupa (“Birac”) atgriezās pie sava apgalvojuma, ko tā pauda izmeklēšanas pagaidu posmā, ka Savienības ražotājs, ko neiekļāva atlasē, (“Silkem d.o.o.” vai “Silkem”) būtu pilnīgi jāiekļauj atbildēs uz anketas jautājumiem, kuras sniedza atlasē iekļautais Savienības ražotājs (“MAL Magyar Aluminium” vai “MAL”), jo abi uzņēmumi ir saistīti. Tika apgalvots, ka gadījumā, ja minēto izlaidumu novērstu, tiktu konstatēta diskriminācija starp Savienības ražotājiem un eksportētājiem, kā gadījumos, kuros ir saistītie ražotāji eksportētāji, kas atrodas valstīs, kurās veic antidempinga izmeklēšanu; šādos gadījumos visas personas aizpilda anketas. Turklāt Birac apgalvoja, ka gan MAL, gan Silkem būtu jādeklarē kā uzņēmumi, kas nav sadarbojušies.
(11)
Šādi apgalvojumi nav pieņemami. Ievērojot pagaidu regulas 19. apsvērumā minētos iemeslus, gan MAL, gan Silkem ir pilnība sadarbojušies izmeklēšanas gaitā. Atgādina, ka Silkem ir sniedzis informāciju, atbildot uz atlases anketu, un makrodatu rādītājos dati par Silkem tika iekļauti. Tomēr uzņēmumu neiekļāva atlasīto uzņēmumu sarakstā, jo tas bija pārāk mazs. Tāpēc Silkem nevajadzēja iesniegt t. s. mikrodatus, un a fortiori tie nav pārbaudīti. Tā kā Silkem attiecīgā ražojuma pārdevumi salīdzinājumā ar MAL pārdevumiem ir relatīvi mazi, nekas neliecina, ka, ietverot Silkem datus MAL datos, tiktu konstatētas atšķirības.
(12)
Turklāt apgalvojums par diskrimināciju starp ražotājiem eksportētājiem un Savienības ražotājiem ir pavisam nepamatots, jo situācijas ir atšķirīgas. No vienas puses, izmeklēšanu par dempinga esamību parasti veic uzņēmuma līmenī, kuram Komisijas dienesti aprēķina dempinga starpību, kas attiecas uz konkrēto uzņēmumu. Turklāt ražotāju eksportētāju grupa ir jāaplūko kā kopums, jo citādi pastāv risks, ka eksportu novirzīs caur grupas struktūru, kurai ir zemākā likme. No otras puses, kaitējuma izmeklēšanas mērķis ir pārbaudīt, vai Savienības nozare kā veselums cieš būtisku kaitējumu. Šajā gadījumā uzskatīja, ka atlasītie Savienības ražotāji attiecīgajā izmeklēšanā pārstāv visu Savienības ražošanas nozari attiecībā uz konkrētiem kaitējuma rādītājiem (mikrorādītāji). Tāpēc šo apgalvojumu noraida.
(13)
Turklāt Birac apgalvoja, ka Bosnijas ieguves uzņēmumam, kas saistīts ar MAL un kas veic sākotnējas izejvielas (tas ir, boksīta) piegādes šīm konkrētajam Savienības ražotājam, arī būtu jāsadarbojas izmeklēšanas gaitā. Šajā sakarā tiek atzīmēts, ka ieguves uzņēmums tikai uzskaitīts MAL atbildēs uz anketas jautājumiem. Izmaksas, kas ir saistītas ar boksīta ieguvi un tā pārstrādi alumīnija trihidrātā, tika pilnībā aplūkotas MAL ražošanas izmaksās. Tāpēc MAL grupa ir pilnībā ievērojusi ziņošanas prasības, kuras paredzējuši Komisijas dienesti. Tāpēc šo apgalvojumu noraida.
(14)
Ņemot vērā to, ka nav saņemtas citas piezīmes par šiem jautājumiem, ar šo galīgi apstiprina pagaidu regulas 16. līdz 20. apsvērumu.
5. DEMPINGS
5.1. Normālā vērtība
(15)
Atgādina, ka normālo vērtību noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, jo vietējā tirgū nebija reprezentatīvu pārdevumu.
(16)
Lai noteiktu normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, radušās pārdošanas, vispārējās un administratīvās (PVA) izmaksas un vidējo svērto peļņu, ko katrs no sadarbībā iesaistītajiem ražotājiem eksportētājiem guvis no līdzīgā ražojuma pārdevumiem vietējā tirgū izmeklēšanas periodā, izmantojot parasto tirdzniecības apriti, pieskaitīja pašu vidējām ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā. Tā kā nav atsevišķu attiecīgā ražojuma vai līdzīga ražojuma veidu, izmantoja vidējo svērto peļņu. Ražošanas izmaksas un PVA izmaksas pirms izmantošanas parastās tirdzniecības aprites pārbaudē un normālo vērtību noteikšanā vajadzības gadījumā tika koriģētas.
(17)
Turklāt pēc provizorisko secinājumu atklāšanas Birac sniedza piezīmes par peļņas normas noteikšanu, ko izmantoja normālās vērtības noteikšanai. Saskaņā ar Birac izmantotā metodika neatbilst pamatregulas 2. panta 3. punktam, jo šajā konkrētajā gadījumā peļņas normas izmantošana nereprezentatīviem pārdevumiem vietējā tirgū, lai noteiktu normālo vērtību, ir tieši tas pats, ja tiktu izmantotas nereprezentatīvo pārdevumu cenas vietējā tirgū. Birac apgalvoja, ka šāda nekonsekventa pieeja nav pamatregulas 2. panta 3. punkta un 2. panta 6. punkta kombinētas izmantošanas nozīmē. Birac uzskatīja, ka izmantotā peļņas norma ir nepamatota un nesamērīga, īpaši salīdzinājumā ar mērķa izmantoto peļņu, ko izmantoja cenu samazinājuma aprēķināšanai.
(18)
Turklāt Birac apgalvoja, ka pārdevumus vietējā tirgū, ievērojot to specifiskumu, nevajadzētu aplūkot kā tādus, kas veikti parastā tirdzniecības apritē, un tādējādi tos nevajadzētu izmantot, lai noteiktu normālo vērtību.
(19)
Attiecībā uz pirmo apgalvojumu tiek atzīmēts, ka piemērotā metode ir saskaņā ar pamatregulas noteikumiem un tiesu praksi, kas izriet no PTO nolēmumiem, saskaņā ar kuru, nosakot normālo vērtību, ir jāizmanto vietējo pārdevumu peļņa parastajā tirdzniecības apritē pat tad, ja šie pārdevumi nav reprezentatīvi. Šajā konkrētajā gadījumā tiek atzīmēts, ka, tā kā visi vietējie pārdevumi bija ienesīgi, nosakot normālo vērtību, tik tiešām ieguva tādu pašu rezultātu kā gadījumā, ja normālo vērtību balstītu uz pārdevumu cenām vietējā tirgū. Pirmkārt, jāatzīmē, ka peļņas un PVA datus balstīja uz paša uzņēmuma vietējiem pārdevumiem, par kuriem uzskatīja, ka tie ir veikti parastajā tirdzniecības apritē. Turklāt tiek atzīmēts, ka “pamatotību” nevar mērīt pret mērķa peļņu, ko izmanto cenu samazinājuma aprēķināšanai, jo šī peļņa atspoguļo situāciju ES tirgū, kad nav importa par dempinga cenām, tāpēc tā nevar būt atbilstoša robežvērtība, lai noteiktu peļņu, kas izmantojama, nosakot normālo vērtību. Tāpēc šī prasība būtu jānoraida.
(20)
Attiecībā uz apgalvojumu, ka pārdevumus vietējā tirgū nevajadzētu uzskatīt par tādiem, kas veikti parastajā tirdzniecības apritē, izmeklēšanā konstatēja, ka dati un pierādījumi, kurus iesniedza Birac, ir uzticams pamats normālās vērtības noteikšanai. Tāpēc šis apgalvojums netika uzskatīts par pamatotu un to noraidīja.
(21)
Tā kā nav citu piezīmju par normālās vērtības noteikšanu, ar šo tiek apstiprināta pagaidu regulas 21. un 26. apsvērumā aprakstītā metode.
5.2. Eksporta cena
(22)
Tā kā piezīmes par eksporta cenu netika saņemtas, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 27. un 28. apsvērums.
5.3. Salīdzinājums
(23)
Tā kā piezīmes par normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu netika saņemtas, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 29. apsvērums.
5.4. Dempinga starpība
(24)
Tā kā par dempinga starpību netika saņemtas citas piezīmes, kas ietekmētu pagaidu konstatējumus, ar šo apstiprina pagaidu regulas 30. līdz 32. apsvērumu.
6. KAITĒJUMS
(25)
Piezīmes par konstatējumiem attiecībā uz kaitējumu tika saņemtas no dažiem Savienības ražotājiem, diviem lietotājiem ES un no vienīgā Bosnijas ražotāja eksportētāja.
(26)
Tā kā argumenti ir pilnībā aplūkoti pagaidu regulā, tos šajā regulā neatkārtos.
6.1. Vispārīgas piezīmes
(27)
Pagaidu regulas 45. un 68. apsvērumā ir skaidri norādīts, ka jēdziens “Savienības nozare” šajā izmeklēšanā aptver visus ražotājus Savienībā. Turklāt kaitējuma faktori, kuri pamato konstatējuma izdarīšanu par kaitējumu, parasti balstās uz datiem, kas attiecas uz Savienības nozari. Ja ir izmantoti dati, kas attiecas uz Savienības nozari, pagaidu regulas 5.4. iedaļā tos definē kā “makrodatus”. Tomēr, ja informācija par visu Savienības nozari nebija pieejama, izmantoja Savienības ražotāju reprezentatīvas atlases datus. Par šiem jautājumiem piezīmes nav saņemtas, un ar šo galīgi apstiprina pagaidu konstatējumus.
(28)
Tomēr pagaidu regulas 34. apsvērumā ir izteikts kļūdains apgalvojums. Šis apsvērums jālasa šādi: “Visi Savienības ražotāji veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē un turpmāk tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari””.
(29)
Citu piezīmju nav, tāpēc ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 52. līdz 56. apsvērumā izklāstītie konstatējumi.
6.2. Patēriņš Savienībā
(30)
Piezīmju nav, tāpēc ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 35. līdz 38. apsvērumā izklāstītie konstatējumi.
6.3. Imports no attiecīgās valsts
(31)
Piezīmju nav, tāpēc ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 39. līdz 43. apsvērumā izklāstītie konstatējumi.
6.4. Stāvoklis Savienības ražošanas nozarē
6.4.1. Kaitējuma rādītāji
(32)
2010. gada oktobrī vienā no Savienības ražotājiem notika rūpnieciska avārija. Tomēr uzņēmuma sniegtie rādītāji liecina, ka līdz 2011. gada janvārim attiecīgā ražojuma piegādes atguvās. Tādējādi ir skaidrs, ka šī avārija neradīja nopietnas piegādes problēmas ES tirgū.
(33)
Birac apgalvoja, ka, ņemot vērā apstākli, ka iepriekš minētais Bosnijas ieguves uzņēmums, kas saistīts ar MAL, IP laikā ir guvis peļņu, Komisijai būtu jāpielāgo MAL peļņa pirms nodokļiem un peļņa, aprēķinot ekonomiskos rādītājus, jo MAL peļņa esot samazinājusies, jo ar to saistītais ieguves uzņēmums Bosnijā un Hercegovinā guva lielu peļņu.
(34)
Attiecībā uz iepriekš minēto apgalvojumu tiek atzīmēts, ka boksīta iepirkumi no saistītā uzņēmuma tika veikti par tirgus cenām. Šo jautājumu aplūkoja pārbaudē uz vietas. Tā kā MAL IP iegādājās boksītu gan no saistītajiem uzņēmumiem, gan no nesaistītajiem uzņēmumiem par aptuveni tādām pašām vidējām cenām, Komisija pieņem, ka boksītu iepirkumus veica par tirgus cenām un tādējādi nav jāpielāgo MAL rentabilitāte, ko izmantoja pagaidu regulas 52. apsvērumā izklāstītās tendences aprēķinam. Tāpēc šo apgalvojumu noraidīja.
(35)
Birac arī apgalvoja, ka, ņemot vērā apstākli, ka tas ieguvis konkrētas izejvielas tieši no savas alumīnija ražošanas, tam ir būtiskas konkurences priekšrocības salīdzinājumā ar lielāko daļu Savienības ražotāju, un tas ir jāatspoguļo kaitējuma līmeņos. Šim argumentam nevar piekrist. Ja uzņēmumam ir konkurences priekšrocības, tas parasti ietekmē kopējo dempinga aprēķināšanu zemāku izmaksu un tādējādi arī zemākas normālās vērtības ziņā. Šāda veida konkurences priekšrocība teorētiski neattiecas uz kaitējuma līmeni. Vērtējot kaitējuma līmeni, pārbauda, vai maksājuma līmenis, kas ir zemāks par dempinga starpību, būtu pietiekams, lai novērstu kaitējumu. Tāpēc šo apgalvojumu noraidīja.
(36)
Savienības lietotāji apgalvoja, ka Komisijas pagaidu novērtējumā (rentabilitāte, naudas plūsma un ienākums no ieguldījumiem) nav ņemti vērā dažu kaitējuma faktoru pozitīvās tendences, norādot, ka ir jāanalizē visi faktori. Tomēr kaitējuma novērtējumā šīs pozitīvās tendences ir pilnībā analizētas. Tās ir ņemtas vērā, bet šajā gadījumā netika uzskatītas par izšķirošām pagaidu regulā izklāstīto iemeslu dēļ (52. līdz 60. apsvērums). Tāpēc minēto apgalvojumu noraidīja.
(37)
Citu piezīmju nav, tāpēc ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 44. līdz 64. apsvērumā izklāstītie konstatējumi.
6.5. Secinājums par kaitējumu
(38)
Attiecīgi, un tā kā nav citu piezīmju šajā sakarā, ar šo apstiprina pagaidu regulā izdarītos secinājumus (65. līdz 69. apsvērums).
7. CĒLOŅSAKARĪBA
(39)
Viens lietotājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka cēloņsakarības analīze ir kļūdaina, jo Komisija norāda, ka IP (2009. gads) dažos kaitējuma faktoros ir novērots pagaidu uzlabojums. Minētais lietotājs nepiekrīt Komisijas veiktajam novērtējumam, ka lielāka rentabilitāte 2009. gadā salīdzinājumā ar 2008. gadu ir radusies īstermiņa pagaidu tendenču rezultātā, kas neatkārtosies 2010. gadā.
(40)
Attiecībā uz iepriekš minēto apgalvojumu, tiek atzīmēts, ka personas argumenti ir vienkārši apgalvojumi, kas nav pamatoti ar jauniem pierādījumiem. Pretstatā Komisijas viedoklis ir pamatots ar Savienības ražotāju informāciju, ko tie snieguši izmeklēšanas laikā, gan pagaidu, gan galīgajā posmā. Pirms pārbaudes vizītēm iesniegto informāciju pārbaudīja arī uz vietas. Komisijas paredzētā peļņas normas samazināšanās pēc IP ir arī apstiprināta ar divu Savienības ražotāju sniegtajiem datiem par visu 2010. gadu. Tāpēc minēto apgalvojumu noraida.
(41)
Birac apstrīdēja pagaidu konstatējumu attiecībā uz importa ietekmi no trešām valstīm. Tomēr Komisijas analīze pagaidu regulā (77. apsvērums) liecina, ka Birac bija vienīgais lielais eksportētājs ES tirgū. Citas izcelsmes importa praktiski nebija. Birac nesniedza jaunus pierādījumus šajā sakarā, un tāpēc tā apgalvojumu noraida.
(42)
Viens lietotājs, kas sadarbojās, apstrīdēja analīzi pagaidu regulā attiecībā uz patēriņa samazināšanos, norādot uz krāsaino televizoru katodstaru lampu antidempinga izmeklēšanu kā precedentu attiecībā uz pieprasījuma samazināšanos (3). Tika apgalvots, ka minētajā izmeklēšanā pieprasījuma samazināšanās rezultātā procedūru izbeidza. Tomēr krāsaino televizoru katodstaru lampu lieta un pašreizējā izmeklēšana nav līdzīgas. Attiecībā uz krāsaino televizoru katodstaru lampu lietu patēriņš ievērojami samazinājās, jo attiecīgo ražojumu aizstāja citi ražojumi. Turpretim patēriņa samazinājums pašreizējā izmeklēšanā ir ļoti mērens (7 %, kā minēts pagaidu regulas 37. un 38. apsvērumā). Šajā sakarā tiek atzīmēts, ka patēriņa tendences sīkāk aplūkoja pagaidu regulas 78. līdz 80. apsvērumā, bet attiecīgais lietotājs, kas sadarbojās, nespēja sniegt pierādījumus, lai atspēkotu Komisijas konstatējumus. Tāpēc minētos apgalvojumus noraida.
(43)
Ņemot vērā iepriekš minēto, ar šo apstiprina pagaidu regulas 70. līdz 92. apsvērumā izklāstītos konstatējumus, tas ir, ka būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei nodarījis imports par dempinga cenām.
8. SAVIENĪBAS INTERESES
(44)
Viens lietotājs apgalvoja, ka Komisija sniedza maldinošu informāciju par ceolīta izmaksu nozīmi tā kopējās izmaksās (pagaidu regulas 104. apsvērums). Īpaši tika apgalvots, ka ceolīta izmaksas ir lielākas par 5 % no minētajā apsvērumā norādītajām kopējām izmaksām. Šajā sakarā tiek atzīmēts, ka šī persona nav sniegusi jaunus datus, lai pamatotu savu apgalvojumu, turpretim Komisijas konstatējumi ir balstīti uz pabaudītu informāciju no lietotājiem, kas sadarbojās. Jāatzīmē, ka attiecībā uz terminu “kopējās izmaksas”, ko izmanto pagaidu regulas 104. apsvērumā, ietver ražošanas izmaksas plus pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas. Turklāt apgalvojums “mazāk nekā 5 %” ir vidējais svērtais lielums, kas kopā aptver gan mazgāšanas līdzekļu, gan ūdens mīkstinātāju izstrādājumus. Visbeidzot, būtu jāprecizē, ka ceolīta izmaksas ūdens mīkstinātājiem ir lielākas nekā mazgāšanas līdzekļiem, tomēr ceolīts daudz vairāk tiek izmantots mazgāšanas līdzekļos. Tik tiešām šim konkrētajam lietotājam, kas sadarbojās, ūdens mīkstinātāju īpatsvars tādu pakārtoto ražojumu apgrozījumā, kuros izmanto ceolītu, bija neliels. Tāpēc minēto apgalvojumu noraida.
(45)
Viens lietotājs, kas sadarbojās, apstrīdēja pagaidu konstatējumu pagaidu regulas 102. apsvērumā, ka Ķīna ir potenciālais alternatīvais piegādes avots. Ņemot vērā attiecīgās piezīmes, Komisija apstiprina, ka, lai gan daži Ķīnas tirgotāji IP ir ienākuši ES tirgū, visticamāk, Ķīna nekļūs par lielu piegādātāju tuvākajā nākotnē (sk. iepriekš 41. apsvērumu). Tomēr, ņemot vērā jaudas izmantošanas rādītājus Eiropas Savienībā attiecībā uz attiecīgo ražojumu, Komisija joprojām uzskata, ka saistībā ar attiecīgo ražojumu nav piegādes problēmu. Tāpēc minēto apgalvojumu noraida.
(46)
Viens lietotājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka, ja šīs izmeklēšanas rezultātā noteiktu maksājumu, ceolīta izmaksas palielinātos tiktāl, ka tā mazgāšanas līdzekļu un ūdens mīkstinātāju cenas arī palielinātos, tādējādi pieaugot patēriņa cenām. Šis apgalvojums balstās uz pieņēmumu, ka lietotāji novirzīs ceolīta cenas kāpumu šā antidempinga maksājuma rezultātā. Pirmkārt, Komisija uzskata, ka Savienības ražotāji gūs priekšrocības no apjomu palielinājuma, nevis no cenu pieauguma (sk. pagaidu regulas 108. un 111. apsvērumu). Visbeidzot, kā minēts iepriekš, ar ceolītu saistīto izmaksu īpatsvars kopējās pakārtoto ražojumu ražošanas izmaksās ir mazs, tādējādi jebkādas maksājuma noteikšanas konsekvences (lai arī mazticamas) neliek apšaubīt pagaidu secinājumu, ka nav prevalējošu Savienības interešu, kas pamatotu pasākumu nenoteikšanu. Tāpēc minēto apgalvojumu noraida.
(47)
Viens lietotājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka tas var pāriet uz tādām mazgāšanas līdzekļu formulām, kuras nesatur ceolītu, kas negatīvi ietekmētu Savienības ceolīta ražotājus. Savienības ražotāji, iegūstot informāciju no dokumentācijas “Open for Inspection by Interested Parties”, apzinās, ka šāds risks to uzņēmējdarbībai pastāv. Tomēr nav konkrētu pierādījumu, lai novērtētu šo hipotētisko pārmaiņu domājamo ietekmi uz Savienības nozari. Tāpēc minēto apgalvojumu noraida.
(48)
Iepriekš minētie apgalvojumi ir ņemti vērā izmeklēšanas beigu posmā, tomēr tie neietekmē galvenos secinājumus. Citu piezīmju nav, tāpēc ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 93. līdz 112. apsvērumā izklāstītie konstatējumi. Tādējādi secina, ka nav izvirzīti argumenti, kas liecinātu, ka pasākumu noteikšana šīs izmeklēšanas rezultātā nav Savienības interesēs.
9. GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
9.1. Kaitējuma novēršanas līmenis
(49)
Piezīmju nav, tāpēc ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 114. līdz 116. apsvērumā izklāstītie konstatējumi.
9.2. Galīgie pasākumi
(50)
Ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, un saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu būtu jānosaka galīgais antidempinga maksājums zemākās konstatētās dempinga un kaitējuma starpības līmenī saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu. Šajā gadījumā maksājuma likme attiecīgi būtu jānosaka konstatētā dempinga līmenī. To aprēķināja 28,1 % apmērā.
(51)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, galīgā antidempinga maksājuma likme attiecībā uz Bosniju un Hercegovinu ir 28,1 %.
10. PAGAIDU MAKSĀJUMA GALĪGĀ IEKASĒŠANA
(52)
Ņemot vērā konstatētās dempinga starpības apmēru un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma līmeni, tiek uzskatīts, ka galīgi jāiekasē summas, kas nodrošinātas ar pagaidu regulā noteikto pagaidu antidempinga maksājumu, ievērojot šajā regulā noteiktā galīgā maksājuma apmēru.
11. PASĀKUMU VEIDS
(53)
Šīs izmeklēšanas gaitā Bosnijas ražotājs eksportētājs Alumina d.o.o. Zvornik kopā ar saistīto uzņēmumu Savienībā Kauno Tiekimas AB, kas atrodas Kauņā, Lietuvā, saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu piedāvāja cenu saistības. Jāatgādina, ka nesen Fabrica glinice “Birac” kļuva par holdinga sabiedrību un Alumina d.o.o, kas atrodas Zvornikā, joprojām bija vienīgais ražotājs eksportētājs grupā.
(54)
Komisija apsvēra piedāvājumu. Attiecīgais ražojums ir pamatizstrādājums, kas ir tikai vienā ražojuma veidā un specifikācijā, tādējādi tiek izslēgts iespējamais risks saistībā ar cenu kompensāciju, izmantojot dažādus ražojumu veidus. Izmeklēšanā konstatēja, ka par eksportu uz Savienību rēķinus izrakstīja caur saistīto uzņēmumu Savienībā (tas ir, Kauno Tiekimas AB, Kauņa, Lietuva). Šis saistītais uzņēmums tirgo arī citus Birac grupas ražojumus. Tomēr ceolīta A pulvera tirgus ir precīzi definēts, un klienti, kas iegādājas ceolīta A pulveri, pēc būtības neiegādātos citus ražojumus, ko ražo Birac grupa. Tādējādi secināja, ka šķērskompensācijas risks, kas varētu rasties, tirgojot citus produktus tiem pašiem klientiem, ir ļoti zems.
(55)
Ar Lēmumu 2011/279/ES (4) Komisija ir apstiprinājusi Alumina d.o.o. Zvornik un ar to saistītā uzņēmuma Kauno Tiekimas saistību piedāvājumu. Padome atzīst, ka cenas saistību piedāvājums nepieļauj kaitējumu nodarošu dempingu un pietiekami ierobežo pasākumu apiešanas risku.
(56)
Lai Komisija un muitas iestādes turpmāk varētu efektīvi uzraudzīt, kā Alumina d.o.o. Zvornik un ar to saistītais uzņēmums pilda saistības, kad attiecīgajai muitas iestādei ticis iesniegts pieprasījums par laišanu brīvā apgrozībā, atbrīvojumu no maksājuma piešķirs ar nosacījumu, ka i) ir iesniegts saistību rēķins, proti, rēķins, kurā norādīta vismaz tā informācija un ietverta deklarācija, kas ir minēta pielikumā; ii) importētās preces ir ražojis, piegādājis un pārdevis tieši Alumina d.o.o. Zvornik pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienībā vai rēķinu pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienībā izrakstījis tieši Kauno Tiekimas, un iii) muitas iestādēs deklarētās un uzrādītās preces precīzi atbilst aprakstam saistību rēķinā. Ja iepriekš minētie nosacījumi nav ievēroti, apstiprinot deklarāciju laišanai brīva apgrozībā, piemērojams antidempinga maksājums.
(57)
Ja saskaņā ar pamatregulas 8. panta 9. punktu Komisija pēc pārkāpuma atsauc savu saistību apstiprinājumu, norādot konkrētus darījumus, un attiecīgos saistību rēķinus pasludina par nederīgiem, muitas parāds rodas brīdī, kad apstiprina deklarāciju laišanai brīvā apgrozībā.
(58)
Importētājiem jāņem vērā tas, ka muitas parāds, apstiprinot deklarāciju laišanai brīvā apgrozībā, kā aprakstīts 56. un 57. apsvērumā, var rasties pat tad, ja Komisija ir apstiprinājusi tāda ražotāja piedāvātas saistības, ar kuru importētājiem bijuši tieši vai netieši iegādes darījumi, un tas uzskatāms par normālu tirdzniecības risku.
(59)
Saskaņā ar pamatregulas 14. panta 7. punktu muitas iestādēm nekavējoties jāinformē Komisija gadījumā, ja konstatēti fakti, kas norāda uz saistību pārkāpumu.
(60)
Iepriekš minēto iemeslu dēļ Komisija uzskata Alumina d.o.o. Zvornik un Kauno Tiekimas piedāvātās saistības par pieņemamām. Attiecīgie uzņēmumi ir informēti par būtiskajiem faktiem, apsvērumiem un pienākumiem, uz kuriem balstās saistību apstiprinājums vai atteikums.
(61)
Saistību pārkāpuma vai anulēšanas gadījumā vai tad, ja Komisija anulē saistību apstiprinājumu, antidempinga maksājumu, ko Padome noteikusi saskaņā ar 9. panta 4. punktu, piemēro automātiski, izmantojot pamatregulas 8. panta 9. punktu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu tāda Bosnijas un Hercegovinas izcelsmes ceolīta A pulvera importam, kas pazīstams arī ar nosaukumu ceolīta NaA vai ceolīta 4A pulveris un ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2842 10 00 (Taric kods 2842100030).
2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama neto cenai, ieskaitot piegādi līdz Savienības robežai, pirms nodokļu nomaksas, 1. punktā aprakstītajiem ražojumiem ir 28,1 %.
3. Piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem, ja nav noteikts citādi.
2. pants
1. Imports, kas deklarēts laišanai brīvā apgrozībā un par ko rēķinus izrakstījuši uzņēmumi, kuru saistības ir apstiprinājusi Komisija un kuru nosaukumi ir norādīti Lēmumā 2011/279/ES, ko laiku pa laikam groza, atbrīvo no antidempinga maksājuma, kas noteikts ar 1. pantu, ar nosacījumu, ka:
a)
tas ražots, piegādāts un par to pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienībā ir tieši izrakstījis rēķinu vai nu Alumina d.o.o. Zvornik, Bosnija un Hercegovina, vai arī rēķinu pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienībā izrakstījis tieši Kauno Tiekimas, Kauņa, Lietuva; un
b)
tam pievienots saistību rēķins, proti, rēķins, kurā norādīta vismaz tā informācija un deklarācija, kas sniegta šīs regulas pielikumā; un
c)
muitas iestādēs deklarētās un uzrādītās preces precīzi atbilst aprakstam saistību rēķinā.
2. Pieņemot deklarāciju laišanai brīvā apgrozībā, muitas parāds rodas:
-
ja attiecībā uz 1. punktā minēto importu konstatē, ka nav izpildīts viens vai vairāki nosacījumi, kas uzskaitīti minētajā punktā, vai
-
ja Komisija saskaņā ar pamatregulas 8. panta 9. punktu ar regulu vai lēmumu atsauc savu saistību apstiprinājumu, norādot konkrētus darījumus, un paziņo attiecīgos saistību rēķinus par nederīgiem.
3. pants
Summas, kas nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumu, ievērojot Regulu (ES) Nr. 1036/2010 par Bosnijas un Hercegovinas izcelsmes ceolīta A pulvera importu, ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2842 10 00 (Taric kods 2842100030), iekasē galīgi.
4. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2011. gada 11. maijā