NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 812/2010
ze dne 15. září 2010
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) („základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) Komise dne 17. prosince 2009 informovala o zahájení antidumpingového řízení ve věci dovozu některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky („ČLR“ nebo „dotčená země“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 3. listopadu 2009 APFE - Evropské sdružení výrobců skleněných vláken (European Glass Fiber Producers Association) („žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých výrobků z nekonečných skleněných vláken v Unii. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu zmíněného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
Komise oficiálně informovala o zahájení řízení žadatele, jiné známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce a představitele ČLR, dovozce, dodavatele a uživatele, o kterých bylo známo, že se jich záležitost týká, jakož i jejich sdružení. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu vyvážejících výrobců, dovozců a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení pro zjištění dumpingu a újmy předpokládal výběr vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout o tom, zda bude výběr vzorků nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci, dovozci a výrobci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli, jak bylo stanoveno v oznámení o zahájení řízení, základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období šetření (od 1. října 2008 do 30. září 2009).
(6)
Osm čínských vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců a sedm výrobců nebo skupin výrobců v Unii poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Po přezkoumání předložených informací a vzhledem k velkému počtu vyvážejících výrobců a výrobců v Unii, kteří projevili ochotu spolupracovat, bylo rozhodnuto, že v případě těchto výrobců je třeba provést výběr vzorku (viz 12. a 13. bod odůvodnění níže).
(7)
Pokud jde o dovozce, kteří nejsou ve spojení, poskytli ve fázi šetření, která se zabývala výběrem vzorku, ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení požadované informace pouze tři z nich. Bylo proto rozhodnuto od výběru vzorku upustit a zaslat dotazník všem dovozcům, kteří se přihlásili.
(8)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR zařazeným do vzorku, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku formuláře žádosti. Všechny společnosti (skupiny společností), které byly zařazeny do vzorku, požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení nebo o individuální zacházení v případě, že by šetření prokázalo, že podmínky pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nesplňují.
(9)
Komise dotčeným vyvážejícím výrobcům v ČLR, orgánům ČLR a žadateli oficiálně sdělila výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, jestliže měli ke slyšení zvláštní důvody.
(10)
Komise rozeslala dotazníky vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, dovozcům a všem známým uživatelům a sdružením uživatelů. Kompletní odpovědi na dotazník obdržela od vyvážejících výrobců z ČLR zařazených do vzorku, od všech výrobců v Unii zařazených do vzorku, dvou dovozců a třinácti uživatelů.
(11)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému zjištění dumpingu, výsledné újmy nebo hrozící újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Chongqing Polycomp International Corporation (CPIC),
-
Jushi Group (Jushi Group Co., Ltd.; Jushi Group Chengdu Co., Ltd.; Jushi Group Jiujiang Co. Ltd.; Jushi P-D Interglas Co. Ltd.; China National Building Materials & Equipment Import and Export Corporation; CNBM International Corporation; Tongxiang Leishi Mineral Powder Co., Ltd.; Tongxiang Juzhen Mining Co., Ltd.; Tongxiang Jinshi Precious Metal Equipment Co., Ltd.; Zhejiang Songyang Mingshi Mining Co., Ltd. a Zhenshi Group Zhejiang Yushi Int Logistics) a
-
New Changhai Group (Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd.).
b)
Výrobci v Unii
-
Johns Manville Slovakia, Trnava, Slovensko,
-
European Owens Corning Fiberglas, Brusel, Belgie,
-
Owens Corning France, Chambéry, Francie,
-
PPG Industries BV, Hoogezand, Nizozemsko.
c)
Uživatelé v Unii
-
Sabic Europe BV, Sittard, Nizozemsko a Genk, Belgie,
-
Sabic Innovative Plastics BV, Bergen op Zoom, Nizozemsko.
d)
Výrobce ve srovnatelné zemi
-
Cam Elyaf Sanayii A.Ș, Turecko.
3. Výběr vzorku
(12)
Z osmi čínských vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců, kteří se přihlásili, vybrala Komise v souladu s článkem 17 základního nařízení vzorek na základě největšího reprezentativního objemu vývozu, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Vybraný vzorek tvoří tři společnosti, respektive skupiny společností ve spojení, které představovaly přes 70 % objemu vývozu spolupracujících stran z ČLR do EU. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl vybraný vzorek projednán s dotčenými stranami a ty nevznesly žádné námitky.
(13)
Pokud jde o výrobce v Unii, požadované údaje poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo sedm výrobců. Na základě informací poskytnutých těmito spolupracujícími výrobci v Unii vybrala Komise vzorek tří největších výrobců, respektive skupin výrobců v Unii z hlediska objemu prodeje a výroby, kteří představovali 64 % prodeje všech spolupracujících výrobců v Unii.
4. Období šetření
(14)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2008 do 30. září 2009 („období šetření“). Zkoumání vývoje významného pro posouzení újmy se týkalo období od roku 2006 do konce období šetření („posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(15)
Dotčeným výrobkem popsaným v oznámení o zahájení je střiž (chopped strands) ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramence (rovings) skleněných vláken, lunta a příze z nekonečných skleněných vláken a rohože vyrobené z nekonečných skleněných vláken s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 a ex 7019 31 00 („dotčený výrobek“).
(16)
Dotčený výrobek je surovinou nejčastěji využívanou k vyztužení termoplastických a termosetových pryskyřic v průmyslu kompozitních materiálů. Výsledné kompozitní materiály (plasty vyztužené skleněnými vlákny) jsou využívány v celé řadě odvětví: v automobilovém průmyslu, v elektrickém a elektronickém průmyslu, při výrobě lopatek větrných mlýnů, ve stavebnictví, při výrobě nádrží a trubek, při výrobě spotřebního zboží, v kosmickém výzkumu, ve vojenství atd.
(17)
Toto řízení se týká čtyř základních typů výrobků z nekonečných skleněných vláken - tj. střiže (chopped strands), pramenců (rovings), rohoží (s výjimkou rohoží ze skleněné vlny) a příze. Šetření prokázalo, že navzdory odlišnému vzhledu a možným rozdílům v konečném využití jednotlivých typů mají téměř všechny tyto různé typy dotčeného výrobku stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a používají se v podstatě ke stejným účelům. Bylo však zjištěno, že lunta nemá stejné základní chemické, fyzikální a technické vlastnosti, protože se nejedná o nekonečná skleněná vlákna, nýbrž o přerušované prameny nestejné délky. Šetření také ukázalo, že některé velmi specifické typy pramenců a některé velmi specifické typy příze, které v současnosti spadají do kódů KN 7019 12 00, resp. 7019 19 10, by měly být vyloučeny, protože tyto typy jsou speciálně ošetřeny povrstvením a impregnací a mají ztrátu žíháním více než 3 %, což jim propůjčuje odlišné fyzikální a chemické vlastnosti.
(18)
Někteří uživatelé příze na navazujících trzích žádali, aby příze byla z definice výrobku v rámci tohoto řízení úplně vyloučena vzhledem k téměř neexistující výrobní základně v Unii a k nemožnosti vzájemné nahraditelnosti příze a jiných typů výrobků.
(19)
Šetření však prokázalo, že existuje alespoň jednostranná nahraditelnost poptávky (tj. přízi lze využít v celé řadě případů místo jiných typů výrobků, i když se nebude vždy jednat o ekonomicky schůdné řešení vzhledem k relativně vyšším cenám příze), a omezená výrobní základna určitého typu výrobku nemůže být sama o sobě důvodem k vyloučení tohoto výrobku z definice výrobku, pokud má stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a využití jako jiné typy. Vzhledem k tomu, že příze z nekonečných skleněných vláken má stejné základní vlastnosti jako jiné výrobky z nekonečných skleněných vláken a je s nimi do určité míry zaměnitelná, bylo předběžně rozhodnuto, že není důvod přízi z definice dotčeného výrobku vylučovat. Je však třeba poznamenat, že dalšímu posouzení této žádosti bude věnována zvláštní pozornost.
2. Obdobný výrobek
(20)
Bylo zjištěno, že dotčený výrobek a výrobky z nekonečných skleněných vláken vyráběné a prodávané na domácím trhu ČLR a na domácím trhu Turecka, které předběžně sloužilo jako srovnatelná země, jakož i výrobky z nekonečných skleněných vláken vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a využití. Proto se tyto výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(21)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v rámci antidumpingového šetření dovozu z ČLR určí podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(22)
Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
1.
obchodní rozhodnutí a náklady reagují na tržní podmínky bez výrazných státních zásahů;
2.
účetní záznamy procházejí nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy a používají se pro všechny účely;
3.
neexistují žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství;
4.
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a vlastnictví;
5.
měnové přepočty se provádějí podle tržních kurzů.
(23)
V tomto šetření požádali všichni tři vyvážející výrobci nebo skupiny vyvážejících výrobců zařazení do vzorku o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách vyplnili formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství:
-
Chongqing Polycomp International Corporation (CPIC),
-
Jushi Group a
-
New Changhai Group.
(24)
U všech výše uvedených vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců zařazených do vzorku si Komise vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a v prostorách těchto společností ověřila informace předložené v jejich žádostech o zacházení jako v tržním hospodářství a všechny ostatní informace, jež pokládala za nezbytné.
(25)
Šetření prokázalo, že dva z vyvážejících výrobců (skupin) v ČLR zařazených do vzorku nesplňují požadavky kritérií stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a nelze jim proto přiznat zacházení jako v tržním hospodářství.
(26)
Konkrétně jeden vyvážející výrobce (skupina) nebyl schopen prokázat, že jeho obchodní rozhodnutí jsou dostatečně nezávislá na státních zásazích. Většina členů v jeho správní radě byla jmenována společností ve většinovém vlastnictví státu. V důsledku toho by stát mohl úspěšně zabránit přijetí jakéhokoli rozhodnutí. Je tedy zřejmé, že stát hraje v procesu rozhodování této společnosti významnou úlohu. Společnost navíc nebyla schopna prokázat, že vede jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy, vzhledem k tomu, že v účetní závěrce nebyl řádně uveden zdanitelný příjem společnosti.
(27)
Ani druhý vyvážející výrobce (skupina) zařazený do vzorku nebyl schopen prokázat, že jeho obchodní rozhodnutí jsou dostatečně nezávislá na státních zásazích. Dva obchodní subjekty z této skupiny jsou státem vlastněné podniky. Stát může rovněž významně zasahovat do rozhodování jednoho vyvážejícího výrobce z této skupiny vzhledem k implicitnímu právu veta člena správní rady zastupujícího státem vlastněnou mateřskou společnost. Tento výrobce je zase mateřskou společností a hlavním akcionářem dvou dalších vyvážejících výrobců v této skupině, a stát tedy může rovněž významně zasahovat do jejich rozhodování. Tři vyvážející výrobci ze skupiny navíc nebyli schopni prokázat, že splňují kritérium 2, neboť u dvou z nich nebylo preferenční daňové zacházení uvedeno v účetní závěrce, zatímco u třetího se audit nezdál být proveden nezávisle. Pět společností ve skupině navíc nesplňovalo kritérium 3 (především vzhledem k tomu, že ceny za užívací práva k pozemkům nebyly tržně orientované).
(28)
Jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku, kterého tvoří skupina dvou společností ve spojení, prokázal, že splňuje všechna kritéria čl. 2 odst. 7 písm. c), a lze mu přiznat zacházení jako v tržním hospodářství.
(29)
Poté, co byla zpřístupněna zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství, byly obdrženy připomínky výrobního odvětví Unie a dvou vyvážejících výrobců (skupin) zařazených do vzorku, u nichž bylo navrženo jim zacházení jako v tržním hospodářství nepřiznat. Žádná z obdržených připomínek však nebyla takové povahy, aby zjištění v tomto ohledu změnila.
2. Individuální zacházení
(30)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria uvedená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisky,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající v představenstvu nebo zastávající hlavní řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních kurzů, a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.
(31)
Dvě výše uvedené společnosti (skupiny společností) zařazené do vzorku, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, požádaly i o individuální zacházení pro případ, že by jim zacházení jako v tržním hospodářství nebylo přiznáno.
(32)
Na základě dostupných informací bylo zjištěno, že obě tyto dotčené společnosti (skupiny společností) neprokázaly, že v souhrnu splňují všechny podmínky pro přiznání individuálního zacházení v souladu s čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Bylo jmenovitě zjištěno, že společnosti nesplnily kritérium stanovené v čl. 9 odst. 5 písm. c) základního nařízení, že většina akcií patří soukromým osobám nebo že jsou dostatečně nezávislé na státu, neboť jak je vysvětleno v 26. a 27. bodě odůvodnění, u všech společností bylo zjištěno, že jejich většinovým vlastníkem nebo ovládající osobou je skutečně stát. Rovněž bylo zjištěno, jak bylo uvedeno výše, že obě tyto společnosti (skupiny společností) neprokázaly, že splňují podmínku stanovenou v čl. 9 odst. 5 písm. e), totiž že jejich rozhodovací proces není pod zásadním vlivem státu, který by umožňoval obcházení opatření, pokud se jednotlivým společnostem uloží rozdílné celní sazby. V důsledku toho musely být jejich žádosti o individuální zacházení zamítnuty.
(33)
Byl proto učiněn závěr, že individuální zacházení nebude uděleno žádnému z vyvážejících výrobců (skupin) zařazených do vzorku, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
3. Běžná hodnota
3.1. Určení běžné hodnoty pro vyvážejícího výrobce (skupinu), jemuž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(34)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejdříve zjistila u daného vyvážejícího výrobce, zda je jeho celkový domácí prodej výrobků z nekonečných skleněných vláken reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představuje alespoň 5 % objemu jeho celkového vývozu dotčeného výrobku do Unie. Šetření ukázalo, že domácí prodej obdobného výrobku byl reprezentativní.
(35)
Komise následně určila ty typy výrobků prodávané na domácím trhu společnostmi s celkově reprezentativním domácím prodejem, které byly shodné s typy prodávanými na vývoz do Unie nebo jim byly velmi podobné.
(36)
U každého typu výrobku, který vyvážející výrobce prodává na svém domácím trhu a u něhož byla zjištěna srovnatelnost s typem výrobků z nekonečných skleněných vláken prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je domácí prodej dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud objem prodeje tohoto typu výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům v období šetření představoval přibližně 5 % celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku prodávaného na vývoz do Unie. Šetření ukázalo, že domácí prodej byl reprezentativní s výjimkou čtyř typů výrobků.
(37)
Komise následně přezkoumala, zda by bylo možné domácí prodej každého typu dotčeného výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého typu výrobku prodaného v průběhu období šetření na domácím trhu nezávislým odběratelům.
(38)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu nejméně ve výši vypočítaných výrobních nákladů představoval více než 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku a pokud vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku.
(39)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného typu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku.
(40)
Pokud byly všechny typy výrobků prodány se ztrátou, usoudilo se, že nebyly prodány v běžném obchodním styku.
(41)
Ze šetření vyplynulo, že ziskový prodej všech srovnatelných typů výrobků až na jeden dosahoval více než 80 % celkového domácího prodeje, a proto byl pro výpočet průměrné ceny pro běžnou hodnotu použit celý objem domácího prodeje. U jednoho typu výrobku byl použit pouze ziskový prodej. U prodeje čtyř typů výrobků, které se na domácím trhu neprodaly v reprezentativním množství, použila Komise pro výpočet běžné hodnoty řádně upravené reprezentativní domácí ceny velmi podobných typů.
3.2. Stanovení běžné hodnoty u vyvážejících výrobců (skupin), kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
a) Srovnatelná země
(42)
Podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení byla běžná hodnota pro společnosti, jimž nemohlo být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určena na základě cen nebo početně zjištěné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(43)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty pro ČLR Turecko, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(44)
Dvě zúčastněné strany se přihlásily a tvrdily, že Turecko by nebylo vhodnou srovnatelnou zemí, avšak toto tvrzení dále neodůvodnily. Další zúčastněná strana se vyjádřila k výběru srovnatelné země a navrhla, aby byla jako srovnatelná země použita spíše Indie vzhledem k tomu, že je na srovnatelné úrovni rozvoje jako ČLR, jejich trhy jsou srovnatelné vzhledem k tomu, že v obou těchto zemích má velký význam využívání větrných elektráren, a srovnatelné typy výrobků jsou vyráběny obdobným způsobem. Indický trh byl navíc popsán jako otevřený trh s významným dovozem. Dále pak bylo uvedeno, že obě tyto země mají srovnatelný přístup k surovinám.
(45)
Komise požádala o spolupráci výrobce obdobných výrobků v Turecku, Kanadě, USA, Korejské republice a v Indii. Ochotu spolupracovat však vyjádřil pouze jediný turecký výrobce, který zaslal odpovědi na dotazník.
(46)
Je třeba uznat, že Turecko je reprezentativní srovnatelnou zemí z hlediska objemu domácího prodeje. Bude však třeba početně zjistit běžnou hodnotu jednoho typu obdobného výrobku, který se v Turecku nevyrábí. Je rovněž třeba uvést, že probíhající antidumpingové šetření Turecka týkající se dovozu výrobků z nekonečných skleněných vláken poukazuje na možné snížení cen na tureckém domácím trhu. Vzhledem k tomu, že Turecko bylo jedinou zemí ochotnou spolupracovat při tomto šetření, se však vyvozuje předběžný závěr, že by Turecko mělo být použito jako srovnatelná země.
b) Stanovení běžné hodnoty
(47)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro vyvážející výrobce, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě ověřených informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi v souladu s obecnou metodikou popsanou výše pro skupinu společností, kterým bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. V případě, že všechny typy výrobků na domácím trhu srovnatelné země byly prodány se ztrátou nebo v případě, že nebyly prodány žádné podobné typy, byla běžná hodnota zjištěna početně podle čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení.
4. Vývozní cena
(48)
Dotčený výrobek byl ve většině případů vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii, a proto byla vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tedy na základě vývozních cen, které byly skutečně zaplaceny nebo které je třeba zaplatit.
(49)
V případě několika málo vývozů jednoho vyvážejícího výrobce do jeho společností ve spojení v Unii bylo stanoveno, že se jednalo o vývozy za účelem interního použití, a nebyly proto zahrnuty do předběžného výpočtu dumpingu.
5. Srovnání
(50)
Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnávány na základě cen ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Byly provedeny vhodné úpravy ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené ověřenými důkazy. Byly povoleny úpravy s ohledem na nepřímé daně, přepravné a pojištění u námořní dopravy, přepravné ve vyvážející zemi, obchodní úroveň (rozdíly v distribučním řetězci), náklady na záruku, úvěrové náklady a bankovní poplatky.
6. Dumpingová rozpětí
(51)
Prozatímní dumpingová rozpětí byla vyjádřena jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením.
(52)
Pro spolupracující skupinu vyvážejících výrobců, kterým bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, bylo v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení stanoveno individuální dumpingové rozpětí na základě porovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.
(53)
Dumpingová rozpětí u společností zařazených do vzorku, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství ani individuální zacházení, a u spolupracujících společností nezařazených do vzorku byla vypočtena jako průměr všech tří společností / skupin společností zařazených do vzorku.
(54)
Vzhledem k vysoké míře spolupráce při šetření a k tomu, že spolupracující společnosti představovaly téměř 100 % veškerého dovozu z ČLR v období šetření, bylo celostátně použitelné dumpingové rozpětí pro jakékoli nespolupracující společnosti vypočteno na základě nejvyššího rozpětí zjištěného u společností (skupin společností) zařazených do vzorku.
(55)
Na tomto základě byla prozatímní dumpingová rozpětí stanovena takto:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
New Changhai Group
8,5 %
Další spolupracující společnosti
43,6 %
Ostatní
43,6 %
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(56)
V průběhu období šetření vyrábělo obdobný výrobek jedenáct výrobců v Unii. Sedm z těchto jedenácti výrobců spolupracovalo při šetření. Všech těchto sedm výrobců bylo členy žádajícího sdružení a bylo zjištěno, že představují podstatnou část, v tomto případě více než 90 %, celkové výroby obdobného výrobku v Unii. Jeden ze zbývajících čtyř výrobců v Unii byl rovněž žadatelem, dva podnět aktivně podpořili a čtvrtý podnět ani nepodpořil, ani ho nezamítl. Těchto jedenáct výrobců proto představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou tudíž nadále označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
(57)
Jak bylo uvedeno v 13. bodě odůvodnění výše, byl vybrán vzorek tří výrobců představujících přibližně 64 % celkové výroby v Unii. Vzhledem k tomu, že dva z těchto výrobců byli skupinami společností ve spojení a měli v Unii několik výrobních subjektů, byl vzorek tvořen celkem devíti jednotlivými společnostmi.
(58)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že výrobci v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, by neměli být považováni za výrobní odvětví Unie vzhledem k tomu, že všichni tři měli čínské výrobce ve spojení vyrábějící dotčený výrobek. Šetření potvrdilo, že dva ze tří výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, byli skutečně ve spojení s čínskými výrobními společnostmi. Bylo však zjištěno, že navzdory tomuto vztahu se tito dva výrobci v Unii zařazení do vzorku v žádném případě nechovali tak, že by to zpochybňovalo spolehlivost zjištění daného šetření. Objem dovozu těchto výrobců v Unii z jejich společností ve spojení v ČLR je omezený (méně než 4 % dovozu z ČLR). Tento dovoz může být navíc považován za zanedbatelný v porovnání s celkovou produkcí těchto výrobců v Unii, na které by v žádném případě nemělo být nahlíženo jako na dovozce vzhledem k tomu, že jsou evidentně skutečnými výrobci skleněných vláken. A kromě toho ukazatele újmy vztahující se k těmto výrobcům v Unii nebyly tímto omezeným dovozem ovlivněny. S ohledem na výše uvedené dospěla Komise k závěru, že není důvod vylučovat kteréhokoli z výrobců v Unii zařazených do vzorku z definice výrobního odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
2. Spotřeba v Unii
(59)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů o objemu dovozu na trh Unie získaných od Eurostatu.
(60)
Spotřeba v Unii zaznamenala mezi rokem 2006 a obdobím šetření prudký pokles o 24 %. V roce 2007 a v prvním pololetí roku 2008 však došlo k mírnému nárůstu spotřeby.
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
982 831
1 043 611
1 035 795
748 045
Index
100
106
105
76
3. Dovoz z dotčené země
3.1. Objem dumpingového dovozu
(61)
Objem dovozu dotčeného výrobku na trh Unie z ČLR se v posuzovaném období výrazně zvyšoval. Celkově se dovoz z ČLR v posuzovaném období zvýšil o více než 50 %. Zejména v období mezi roky 2006 a 2008 se dovoz z ČLR zvýšil více než dvojnásobně. V období šetření došlo v porovnání s rokem 2008 k poklesu, ale procento tohoto poklesu (25 %) bylo nižší než procento poklesu spotřeby (28 %).
Tabulka 2
Dovoz z ČLR (objem)
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
77 283
122 190
155 875
116 413
Index
100
158
202
151
3.2. Podíl dumpingového dovozu na trhu
(62)
Podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu se v průběhu posuzovaného období průběžně zvyšoval. V období šetření činil podíl čínského dovozu na trhu 15,6 %, což znamená téměř dvojnásobek podílu Číny na trhu v roce 2006.
Tabulka 3
Dovoz z ČLR (podíl na trhu)
2006
2007
2008
Období šetření
Podíl na trhu (%)
7,9 %
11,7 %
15,0 %
15,6 %
Index
100
149
191
198
3.3. Ceny
a) Vývoj cen
(63)
Následující tabulka uvádí průměrnou cenu dumpingového dovozu z ČLR s dodáním na evropské hranice před proclením podle zpráv Eurostatu. Průměrná cena dovozu z ČLR zůstala během posuzovaného období značně vyrovnaná. Tento vývoj byl zaznamenán navzdory výraznému celosvětovému nárůstu cen surovin používaných při výrobě nekonečných skleněných vláken v posuzovaném období (jak je také patrné z tabulky 18).
Tabulka 4
Dovoz z ČLR (ceny)
2006
2007
2008
Období šetření
Průměrná cena (EUR/t)
930
936
970
943
Index
100
101
104
101
b) Cenové podbízení
(64)
Bylo provedeno srovnání jednotlivých typů výrobků v rámci Unie z hlediska prodejních cen čínských vyvážejících výrobců a prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku. Za tímto účelem byly porovnány ceny účtované výrobci v Unii zařazenými do vzorku nezávislým odběratelům a ceny vyvážejících výrobců z dotčené země zařazených do vzorku. V případě potřeby byly provedeny úpravy zohledňující rozdíly v úrovni obchodu a v nákladech vynaložených po dovozu.
(65)
Z tohoto srovnání vyplynulo, že v období šetření se dotčené výrobky dovezené z ČLR prodávaly v Unii za ceny, které se podbízely cenám výrobního odvětví Unie v procentním vyjádření ve vztahu k těmto cenám o 23 % až 39 %.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.1. Předběžné poznámky
(66)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie. Níže uvedené údaje o prodeji a podílech na trhu se týkají celého výrobního odvětví Unie, zbývající ukazatele se týkají výrobců zařazených do vzorku.
4.2. Výroba
(67)
Objem výroby Unie byl v letech 2006 až 2008 poměrně stabilní, ale v průběhu období šetření zaznamenal prudký pokles:
Tabulka 5
Výrobní odvětví Unie - výroba
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
495 942
508 837
502 729
312 824
Index
100
103
101
63
4.3. Výrobní kapacita a její vytížení
(68)
Výrobní kapacita ve výrobním odvětví Unie se vyvíjela následujícím způsobem:
Tabulka 6
Výrobní odvětví Unie - výrobní kapacita
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Kapacita (v tunách)
575 900
573 600
585 350
510 700
Index
100
100
102
89
Vytížení kapacity (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
Index
100
103
100
71
(69)
V průběhu období šetření došlo ke snížení výrobní kapacity. Vzhledem k erozi cen a ztrátě podílu na trhu v důsledku dumpingového dovozu z ČLR totiž došlo k rozebrání, dočasnému uzavření nebo omezení provozu některých výrobních linek. Navzdory tomuto snížení výrobní kapacity se míra vytížení kapacity snížila z 86 % na 61 %, tj. o 29 %.
4.4. Zásoby
(70)
Z následující tabulky je patrné, že k prvnímu poklesu zásob došlo v roce 2007, kdy spotřeba dosáhla vrcholu, ale pak v roce 2008 stav zásob prudce vzrostl vzhledem k náhlému poklesu poptávky ve čtvrtém čtvrtletí tohoto roku. V průběhu období šetření se objem zásob vrátil na běžnější úroveň.
Tabulka 7
Výrobní odvětví Unie - zásoby
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
88 968
73 018
123 910
82 160
Index
100
82
139
92
4.5. Objem prodeje (výrobní odvětví Unie celkem)
(71)
Objem prodeje všech výrobců v Unii na trhu EU včetně prodeje za účelem interního použití se vyvíjel následujícím způsobem:
Tabulka 8
Výrobní odvětví Unie - prodej v EU (objem)
Všichni výrobci v EU
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
737 818
743 784
706 746
520 064
Index
100
101
96
70
(72)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie jako celku se snížil o 30 %. V roce 2007, kdy spotřeba v Unii vzrostla o 6 % (viz tabulka 1 výše), vzrostl objem prodeje dotčeného výrobku výrobním odvětvím Unie na trhu Unie jen o 1 %. To znamená, že výrobní odvětví Unie nemohlo mít ze zvýšené spotřeby v tomto období prospěch. Následně v roce 2008 a v období šetření objem prodeje výrobního odvětví Unie silně poklesl.
4.6. Podíl na trhu (výrobní odvětví Unie celkem)
(73)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu v letech 2007 a 2008 silně poklesl a následně v období šetření zaznamenal mírné zvýšení. Celkově však výrobní odvětví Unie ztratilo v průběhu posuzovaného období 5,6 procentních bodů podílu na trhu, v důsledku čehož, jak je uvedeno výše v tabulce 3, se podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu v posuzovaném období téměř zdvojnásobil.
Tabulka 9
Výrobní odvětví Unie - podíl EU na trhu
Všichni výrobci v EU
2006
2007
2008
Období šetření
Podíl EU na trhu (%)
75,1 %
71,3 %
68,2 %
69,5 %
Index
100
95
91
93
4.7. Prodejní ceny
(74)
Co se týká průměrných prodejních cen, z následující tabulky je patrné, že výrobní odvětví Unie nebylo v průběhu posuzovaného období schopno zvýšit prodejní ceny nezávislým odběratelům. Průměrné prodejní ceny se naopak snížily o 2 %, což si tím spíše zasluhuje povšimnutí vzhledem ke zvyšujícím se cenám surovin. Výrobní odvětví Unie nemělo ve skutečnosti možnost zohlednit nárůst cen surovin v prodejních cenách vzhledem k tlaku na snižování cen na trhu Unie v důsledku dumpingového dovozu z ČLR.
Tabulka 10
Výrobní odvětví Unie - prodej v EU (průměrné ceny)
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
EUR/tuna
1 179
1 166
1 192
1 159
Index
100
99
101
98
4.8. Zaměstnanost
(75)
Úroveň zaměstnanosti u výrobců v Unii ukazuje, že výrobní odvětví Unie v průběhu posuzovaného období zracionalizovalo výrobu s cílem snížit výrobní náklady a kompenzovat zvýšení cen surovin. Počet zaměstnanců se tedy za celé toto období snížil o 20 procentních bodů, přičemž snížení o 15 procentních bodů se soustředilo do období mezi rokem 2007 a obdobím šetření.
Tabulka 11
Výrobní odvětví Unie - zaměstnanost
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Počet zaměstnanců
4 114
3 890
3 705
3 302
Index
100
95
90
80
4.9. Produktivita
(76)
V důsledku snahy výrobního odvětví Unie popsané v předchozím bodě odůvodnění se produktivita pracovních sil výrobců v Unii v letech 2007 a 2008 významně zvýšila. Tento příznivý vývoj se v průběhu období šetření obrátil a výsledkem byl celkový pokles produktivity o 21 % v posuzovaném období. Tento zvrat produktivity byl zčásti způsoben zhroucením poptávky a zčásti dumpingovým dovozem z ČLR, který se silně podbízel cenám výrobního odvětví Unie; v jeho důsledku došlo k výraznému poklesu výroby a k následnému zvýšení zaměstnanosti na vyrobenou jednotku skleněných vláken.
Tabulka 12
Výrobní odvětví Unie - produktivita
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Tun na zaměstnance
121
131
136
95
Index
100
108
113
79
4.10. Mzdy
(77)
Během posuzovaného období se výrobnímu odvětví Unie dařilo kontrolovat vývoj nákladů na pracovní sílu. Z následující tabulky totiž vyplývá, že průměrná roční mzda se v letech 2007 a 2008 mírně zvýšila, ale v období šetření se snížila. Za celé toto období se jednotkové náklady na pracovní sílu snížily o 3 %. Toto snížení by však bylo ještě výraznější, kdyby nebylo do výše uvedeného vývoje zahrnuto odstupné při odchodu ze zaměstnání.
Tabulka 13
Výrobní odvětví Unie - náklady na pracovní sílu
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Roční mzdy (EUR)
42 649
43 257
43 991
41 394
Index
100
101
103
97
4.11. Ziskovost a návratnost investic
(78)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku před zdaněním byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Při zjišťování ziskovosti výrobců v Unii byly ověřené údaje upraveny s cílem zabránit tomu, aby tato analýza byla ovlivněna mimořádnými problémy konkrétních společností, které měly neúměrný dopad na zisk těchto společností v daném období. Po těchto úpravách se ziskovost výrobců zařazených do vzorku a návratnost jejich investic souvisejících s prodejem obdobného výrobku v Unii během posuzovaného období vyvíjela následujícím způsobem:
Tabulka 14
Výrobní odvětví Unie - ziskovost a návratnost investic
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Čistý zisk (jako % z obratu)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
Návratnost investic
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(79)
Jak vyplývá z výše uvedené tabulky, dosahovalo výrobní odvětví Unie po většinu posuzovaného období omezené úrovně zisku s určitou výjimkou v roce 2007, kdy průměrná míra ziskovosti dosáhla 4,7 %. Během období šetření se zisky změnily v obrovské ztráty; průměrná ztrátovost výrobního odvětví Unie dosahovala až 15 %.
(80)
Pokud jde o návratnost investic vyjádřenou jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, tento ukazatel v zásadě sledoval tendenci ziskovosti. Celkově zůstala návratnost investic během celého posuzovaného období spíše omezená s výjimkou roku 2007. V období šetření pak průměrná návratnost investic výrobního odvětví Unie klesla na -16,8 %.
(81)
Výše uvedená citlivá finanční situace nastala navzdory zvýšené spotřebě v období mezi roky 2006 a 2008, jak je uvedeno výše v 60. bodě odůvodnění, a snaze výrobního odvětví Unie o racionalizaci výrobních nákladů, jak je uvedeno výše v 75. a 76. bodě odůvodnění. Během posuzovaného období ovlivnil výrazně rostoucí objem levného dumpingového dovozu z ČLR objem prodeje výrobního odvětví Unie a jejich důsledkem byla rovněž závažná eroze cen. Tyto faktory měly vliv na finanční situaci výrobního odvětví Unie. Nejlépe to ilustrují dramatické ztráty během období šetření, které dosáhly výše 15 %.
4.12. Peněžní tok a schopnost získávat kapitál
(82)
Čistý peněžní tok z provozních činností se vyvíjel následujícím způsobem:
Tabulka 15
Výrobní odvětví Unie - peněžní tok
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Peněžní tok (EUR)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Index
100
50
22
-64
(83)
Výše uvedená tabulka potvrzuje citlivou finanční situaci výrobního odvětví Unie v období 2006 až 2008 a její výsledné dramatické zhoršení v období šetření.
4.13. Investice
(84)
Během posuzovaného období se investice výrobců zařazených do vzorku vyvíjely následujícím způsobem:
Tabulka 16
Výrobní odvětví Unie - investice
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Čisté investice (EUR)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Index
100
52
109
71
(85)
Během vrcholných let 2006 a 2008 byla úroveň investic poměrně vysoká vzhledem k přestavbě pecí. V tomto odvětví, které má vysoké nároky na kapitál, je nutno provádět přestavbu pecí každých 7 až 10 let a náklady spojené s přestavbou jedné pece mohou dosáhnout 8 až 13 milionů EUR (rozpětí údajů bylo uvedeno z důvodu ochrany informací). Značná část ostatních, strukturálnějších nákladů vyžadujících vysoké investice souvisí se spotřebou slitin v průchodkách a následnou přestavbou průchodek.
4.14. Rozsah skutečného dumpingového rozpětí
(86)
Dumpingová rozpětí dovozu z ČLR uvedená výše v 55. bodě odůvodnění jsou velmi vysoká. Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad dumpingových rozpětí považovat za zanedbatelný.
5. Závěr o újmě
(87)
Navzdory intenzivním snahám výrobního odvětví Unie o zvýšení konkurenceschopnosti se většina ukazatelů újmy výrobního odvětví Unie během posuzovaného období vyvinula záporně. To je patrné zejména při analýze ukazatelů souvisejících s finanční výkonností výrobního odvětví Unie, zejména návratnosti investic, peněžního toku a ziskovosti, které všechny zaznamenaly dramatický vývoj. Zřetelně se zhoršující vývoj navíc potvrdily i ukazatele týkající se výroby, výrobní kapacity, vytížení kapacity, objemu prodeje a podílu na trhu.
(88)
Dovoz skleněných vláken z ČLR se během období šetření zároveň podbízel cenám výrobního odvětví Unie až o 39 % a výrobní odvětví Unie ztratilo za necelé čtyři roky 5 procentních bodů podílu na trhu.
(89)
Na základě uvedených skutečností byl učiněn předběžný závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(90)
Podle čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise přezkoumala, zda dumpingový dovoz působí výrobnímu odvětví Unie újmu, jež může být považována za podstatnou. Byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly výrobnímu odvětví Unie vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(91)
Mezi rokem 2006 a obdobím šetření vzrostl objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku o 51 %, což mělo za následek nárůst jeho podílu na trhu Unie o 98 %, ze 7,9 % na 15,6 %).
(92)
Zvýšený dumpingový dovoz dotčeného výrobku z ČLR se během posuzovaného období shodoval s klesajícím vývojem u většiny ukazatelů újmy výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie zaznamenalo pokles podílu na trhu o 5,6 procentních bodů a jeho prodejní ceny poklesly o 2 % v důsledku cenového tlaku levného dumpingového dovozu na trh Unie. Toto významné cenové podbízení zabránilo výrobnímu odvětví Unie, aby v přijatelné míře přeneslo růst svých výrobních nákladů do svých prodejních cen, což mělo za důsledek nízkou úroveň ziskovosti, která během období šetření dosáhla dokonce záporných hodnot.
(93)
Bylo rovněž možno pozorovat, že podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu nadále rostl i v průběhu období šetření. Jinými slovy, jak bylo rovněž uvedeno výše v 62. bodě odůvodnění, objem dumpingového dovozu z ČLR klesal pomaleji než spotřeba v Unii.
(94)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že neexistuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Jedním z argumentů uplatněných na podporu tohoto tvrzení bylo, že cenový rozdíl mezi prodejními cenami Číny a Unie byl po celé posuzované období poměrně konstantní, zatímco ziskovost výrobního odvětví Unie v téže době kolísala. V tomto ohledu je nutno mít na paměti, že silný tlak na prodej výrobního odvětví Unie byl nejen důsledkem úrovně cen, ale také objemu stávajícího levného dumpingového dovozu. A dále, přestože se na zhoršení stavu výrobního odvětví Unie mohly podílet i jiné faktory, které by do určité míry ovlivnily i vývoj jeho ziskovosti, nezmírňovalo by to v žádném případě dopad dumpingového dovozu z ČLR, který znamená soustavné cenové podbízení vůči cenám v Unii, zejména vzhledem k tomu, že tempo uvedeného zhoršení bylo poměrně stabilní navzdory změnám na trhu, jako je například nárůst a pokles spotřeby a vývoj cen surovin.
(95)
Obdobný argument byl použit s ohledem na údajnou neexistenci souvislosti mezi údaji o ziskovosti výrobního odvětví Unie a vývojem jeho podílu na trhu. Úroveň ziskovosti výrobního odvětví Unie se sice například v letech 2006 až 2007 dočasně zlepšila navzdory poklesu jeho podílu na trhu. Tato situace byla zčásti důsledkem zlepšení podmínek na trhu Unie v roce 2007 (viz 6% nárůst spotřeby v Unii uvedený výše v 60. bodě odůvodnění). Významnější je však skutečnost, že se výrobní odvětví Unie v letech 2006 a 2007 zaměřilo na racionalizaci vlastní výroby snížením výrobních nákladů, což se odrazilo také na úrovni jeho ziskovosti. Jako další příklad lze uvést situaci, kdy se podíl výrobního odvětví Unie na trhu v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření mírně zvýšil, zatímco jeho míra ziskovosti zaznamenala dramatický pokles o 15 %. V tomto období však dumpingový dovoz z ČLR také zvýšil svůj podíl na trhu a současně stále vykazoval značné podbízení oproti prodejním cenám v Unii. Uvedené okolnosti vyústily ve značnou ztrátu výrobního odvětví Unie. Z obou výše uvedených případů tedy vyplývá, že jeden nebo dva jednotlivé ukazatele nemohou být samy o sobě zohledněny při stanovování dopadu dumpingového dovozu na stav výrobního odvětví Unie.
(96)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že levný dumpingový dovoz z ČLR, který se dostával trh Unie ve velkém a stále vzrůstajícím objemu a který během posuzovaného období vykazoval značné cenové podbízení oproti cenám výrobního odvětví Unie, měl značně negativní vliv na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
3. Vliv dalších činitelů
3.1. Dovoz ze třetích zemí
(97)
V průběhu posuzovaného období byl objem dovozu z jiných třetích zemí jen omezený. Celkový podíl dovozu z jiných zemí než ČLR na trhu se snížil o 2 procentní body, tj. ze 17 % na 15 %. Druhý největší zdroj dovozu, Norsko, mělo během období šetření 3,3% podíl na trhu. Turecko dosahovalo během období šetření podílu na trhu ve výši 2,5 % a čtvrtý největší zdroj dovozu, USA, dosahoval během období šetření podílu na trhu ve výši necelých 2 %.
Tabulka 17
Dovoz z jiných zemí
Země
2006
2007
2008
Období šetření
Norsko
Objem (v tunách)
34 990
28 834
35 410
24 993
Podíl na trhu (%)
3,6 %
2,8 %
3,4 %
3,3 %
Průměrná cena (v EUR)
1 254
1 412
1 360
1 256
Turecko
Objem (v tunách)
28 981
25 035
20 658
18 874
Podíl na trhu (%)
2,9 %
2,4 %
2,0 %
2,5 %
Průměrná cena (v EUR)
1 097
1 155
1 202
1 077
USA
Objem (v tunách)
22 921
24 246
20 447
13 569
Podíl na trhu (%)
2,3 %
2,3 %
2,0 %
1,8 %
Průměrná cena (v EUR)
2 309
2 101
2 506
2 615
Malajsie
Objem (v tunách)
9 541
25 569
35 200
12 601
Podíl na trhu (%)
1,0 %
2,5 %
3,4 %
1,7 %
Průměrná cena (v EUR)
979
1 019
1 022
1 025
Tchaj-wan
Objem (v tunách)
19 318
18 150
14 655
11 285
Podíl na trhu (%)
2,0 %
1,7 %
1,4 %
1,5 %
Průměrná cena (v EUR)
1 193
1 146
1 069
975
Indie
Objem (v tunách)
4 365
11 231
3 757
5 361
Podíl na trhu (%)
0,4 %
1,1 %
0,4 %
0,7 %
Průměrná cena (v EUR)
1 308
1 232
1 315
1 240
Korejská rep.
Objem (v tunách)
7 959
5 974
13 934
5 116
Podíl na trhu (%)
0,8 %
0,6 %
1,3 %
0,7 %
Průměrná cena (v EUR)
1 430
1 607
894
1 004
Japonsko
Objem (v tunách)
21 671
10 727
11 174
4 609
Podíl na trhu (%)
2,2 %
1,0 %
1,1 %
0,6 %
Průměrná cena (v EUR)
1 197
1 315
1 401
1 804
Mexiko
Objem (v tunách)
4 894
9 713
7 226
3 689
Podíl na trhu (%)
0,5 %
0,9 %
0,7 %
0,5 %
Průměrná cena (v EUR)
1 488
1 204
1 289
1 359
Kanada
Objem (v tunách)
4 136
3 309
2 196
2 244
Podíl na trhu (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Průměrná cena (v EUR)
1 303
2 025
1 761
2 146
Jiné země
Objem (v tunách)
8 954
14 848
8 519
9 227
Podíl na trhu (%)
0,9 %
1,4 %
0,8 %
1,2 %
Průměrná cena (v EUR)
1 517
1 527
1 891
1 615
(98)
Z výše uvedené tabulky, která vychází z údajů Eurostatu, rovněž vyplývá, že průměrná úroveň cen jiných dovozů na hranici Unie je zpravidla mnohem vyšší než cena dovozu z ČLR, jak je shrnuto výše v 63. bodě odůvodnění. Z porovnání těchto cen na základě údajů Eurostatu s prodejními cenami výrobního odvětví Unie uvedenými výše v 74. bodě odůvodnění vyplývalo, že dovoz z Turecka byl během období šetření prodáván za ceny, které se podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Dovoz z Turecka však v období šetření představoval pouze 2,5% podíl na trhu, který byl nižší než jeho podíl na trhu v roce 2006. Ceny tohoto dovozu navíc trvale značně převyšovaly úroveň cen dovozu z ČLR o 14 % až 23 %. Ceny dovozu z Malajsie, Tchaj-wanu a Korejské republiky byly rovněž nižší než ceny výrobního odvětví Unie, podíly těchto zemí na trhu jsou však omezené a dále klesají. Proto nebyl vliv dovozu z Turecka, Malajsie, Tchaj-wanu, Korejské republiky ani z jakékoli jiné třetí země na situaci ve výrobním odvětví Unie považován za negativní. Na základě výše uvedených skutečností bylo možné důvodně vyvodit předběžný závěr, že dovoz z ostatních zemí neporušil příčinnou souvislost mezi zjištěným dumpingem a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
3.2. Dopad hospodářské krize
(99)
Několik stran prohlásilo, že újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena hospodářskou krizí, která vyústila v prudký pokles poptávky.
(100)
Mezi rokem 2008 a obdobím šetření byl skutečně zaznamenán silný pokles spotřeby v Unii, jak bylo uvedeno výše v 60. bodě odůvodnění. Tento pokles činil 28 % a byl prokazatelně způsoben hospodářskou krizí, která Unii v daném období zasáhla. Většina odvětví používajících produkty obsahující šetřené výrobky (automobilový průmysl, větrná energie, stavebnictví atd.) byla vážně zasažena krizí, což vyústilo v pokles poptávky po skleněných vláknech na začátku výrobního řetězce.
(101)
Negativní dopad hospodářského útlumu a snížení poptávky však byly ještě zhoršeny rostoucím dumpingovým dovozem z ČLR, jehož ceny se výrazně podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Ačkoliv tedy lze mít za to, že hospodářský útlum přispěl k újmě v období šetření, nemůže to nijak snížit účinky levného dumpingového dovozu z ČLR na trh Unie působící újmu během celého posuzovaného období. I v situaci klesajícího prodeje mohlo být výrobní odvětví Unie schopno zachovat přijatelnou úroveň objemu a cen a tudíž omezit negativní dopady poklesu spotřeby. To by však bylo možné pouze tehdy, pokud by neexistovala nekalá soutěž ze strany levného dumpingového dovozu na daný trh. Škodlivost dopadu čínského dumpingového dovozu, který v období šetření vykazoval značné cenové podbízení oproti prodejním cenám Unie, je navíc ještě znásobena vzhledem k období hospodářské krize.
(102)
Vzhledem k výše uvedeným okolnostem nelze hospodářský útlum považovat za možný důvod narušení příčinné souvislosti mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z ČLR.
3.3. Vývoj objemu dovozu z Číny a finanční situace výrobního odvětví Unie
(103)
Některé zúčastněné strany uvedly, že neexistuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem a finanční situací výrobního odvětví Unie vzhledem k tomu, že toto odvětví dosahovalo nejvyšší ziskovosti v letech, kdy byl objem dovozu dotčeného výrobku z ČLR na nejvyšší úrovni, a naopak nejhůře se mu dařilo v době, kdy objem dovozu z ČLR poklesl na nejnižší úroveň během posuzovaného období.
(104)
V tomto ohledu je nutno především podotknout, že vývoj spotřeby, zejména hospodářský útlum v průběhu období šetření, měl zcela jistě vliv jak na objem dovozu z ČLR, tak na finanční situaci výrobního odvětví Unie vzhledem k celosvětovému charakteru krize.
(105)
Jak však již bylo uvedeno výše, dumpingový dovoz z ČLR vykazoval značné cenové podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie v období šetření, tj. v období hospodářského útlumu. Tato situace byla ještě komplikována skutečností, že vyvážejícím výrobcům z ČLR se podařilo dosáhnout dalšího mírného zvýšení podílu na trhu dokonce i v období hospodářského útlumu, zatímco výrobní odvětví Unie utrpělo vážné ztráty v důsledku své neschopnosti prodávat za výhodnější ceny.
(106)
Je tedy možné dospět k závěru, že výše uvedené cenové podbízení se současným zvyšováním podílu dumpingového dovozu z ČLR na trhu způsobilo výrobnímu odvětví Unie ještě větší újmu, než by tomu bylo v období, kdy by spotřeba nebyla v důsledku hospodářského útlumu nestálá.
(107)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem nelze v žádném případě dospět k závěru, že by bylo možno porovnání pouze vývoje objemu dumpingového dovozu z ČLR a finanční výkonnosti výrobního odvětví Unie interpretovat jako faktor narušující příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
3.4. Pokles objemu vývozu a/nebo prodeje za účelem interního použití v rámci výrobního odvětví Unie
(108)
Některé zúčastněné strany uvedly, že příčinou zhoršení ziskovosti výrobního odvětví Unie byl pokles objemu vývozu nebo pokles výroby za účelem interního použití a nikoli pokles prodeje v rámci Unie. V tomto ohledu je třeba nejprve připomenout, že s výjimkou objemu prodeje byly veškeré ukazatele újmy, včetně ziskovosti, posouzeny na základě prodeje na trhu Unie nezávislým stranám. Jinými slovy, do uvedeného výpočtu nebyl zahrnut ani objem vývozu, ani prodej za účelem interního použití. Dále je sice pravda, že objem vývozu klesal o něco rychlejším tempem než prodej Unie, to však neplatilo v případě výroby za účelem interního použití, která v průběhu posuzovaného období představovala 22,4 % až 24,4 % celkového prodeje Unie. Navíc s ohledem na váhu vývozu v porovnání s prodejem výrobního odvětví Unie v EU (která v průběhu posuzovaného období kolísala mezi 10 % a 14 %), nelze tento prodej považovat za tak významný, aby zpochybnil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a dopadem na výrobní odvětví Unie. Toto tvrzení se proto zamítá.
3.5. Zvýšená kapacita výrobního odvětví Unie a vyšší výrobní náklady
(109)
Jedna ze zúčastněných stran uvedla, že zhoršení stavu výrobního odvětví Unie bylo důsledkem chybného rozhodnutí o navýšení kapacit. V tomto ohledu je nutno nejprve uvést, že trh skleněných vláken již po několik let roste a rozhodnutí navýšit kapacitu některých závodů nelze v situaci rostoucí spotřeby považovat za neobezřetný podnikatelský záměr. Navíc je nutno poznamenat, že kapacita výrobního odvětví Unie se celkově v posuzovaném období ve skutečnosti snížila (viz 68. bod odůvodnění výše).
(110)
V každém případě je třeba poznamenat, že výrobnímu odvětví Unie se podařilo snížit jednotkové náklady u hlavních surovin navzdory zvýšení ceny surovin během posuzovaného období:
Tabulka 18
Cena surovin a jednotkové výrobní náklady skleněných vláken
2006
2007
2008
Období šetření
Cena za tunu surovin (3)
100
106
104
102
Cena surovin na tunu skleněných vláken (3)
100
99
97
94
(111)
Výše uvedený vývoj cen surovin na vyrobenou jednotku skleněných vláken byl důsledkem investic do zvýšení efektivity a konkurenceschopnosti. Výrobní odvětví Unie totiž zavedlo během posuzovaného období několik opatření pro podporu a racionalizaci výrobních procesů a vstupních nákladů.
(112)
Co se týká nákladů na pracovní sílu, jak již bylo uvedeno výše v 75. až 77. bodě odůvodnění, snížilo výrobní odvětví Unie v průběhu posuzovaného období počet zaměstnanců o 20 %, přičemž průměrná mzda se snížila i bez vyloučení vlivu rozsáhlého odstupného při odchodu ze zaměstnání.
(113)
Z výše uvedených důvodů se tvrzení, že zhoršení stavu výrobního odvětví Unie bylo ve skutečnosti způsobeno vyššími výrobními náklady, které byly možným důsledkem neefektivnosti nebo vysokých nákladů na pracovní sílu, zamítá.
3.6. Konkurenceschopnost dumpingového dovozu z ČLR a újma, kterou si způsobili sami čínští výrobci ve spojení
(114)
Podle některých tvrzení újmu způsobil objem produkce a moderní technologie používaná čínskými vývozci a nikoli dumping výrobku, který je předmětem šetření. Ve skutečnosti lze celkově konstatovat, že i výrobci v Unii mají velký objem produkce a využívají moderní výrobní postupy.
(115)
Jedna ze zúčastněných stran uvedla, že výrobní odvětví Unie si mohlo újmu fakticky způsobit samo v důsledku dovozu od čínských výrobců ve spojení. V této souvislosti je nutno uvést, že jak je uvedeno výše v 58. bodě odůvodnění, byl objem tohoto dovozu značně omezený jak z hlediska výroby výrobního odvětví Unie, tak dovozu dotčeného výrobku z ČLR.
(116)
Proto není možné ani nedostatečnou konkurenceschopnost, ani dovoz od čínských výrobců ve spojení považovat za faktor narušující příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a zjištěnou újmou.
4. Závěr o příčinné souvislosti
(117)
Výše uvedený rozbor ukázal, že objem dovozu skleněných vláken z Číny se v posuzovaném období výrazně zvýšil a současně docházelo k postupnému snižování podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Navíc toto zvýšené množství, které vstoupilo na trh Unie za dumpingové ceny, se výrazně podbízelo cenám výrobního odvětví Unie, a tak bránilo výrobnímu odvětví Unie přenést zvýšení cen surovin na odběratele. Přestože výrobní odvětví Unie bylo schopno po určitou dobu kompenzovat negativní účinky tohoto tlaku operativním nárůstem efektivity, po výrazném snížení úrovně poptávky v důsledku hospodářské krize už to dále nebylo možné.
(118)
Předmětem zkoumání byly i další faktory, které mohly být příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. V tomto ohledu bylo zjištěno, že dovoz ze třetích zemí, dopad hospodářské krize, vývoj ostatního prodeje výrobního odvětví Unie ani jiné faktory včetně faktorů uvedených výše v 97. až 116. bodě odůvodnění se nezdají být na takové úrovni, aby narušovaly příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(119)
Na základě výše provedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
(120)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda i přes závěry o dumpingu, újmě a příčinné souvislosti neexistují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není přijetí opatření v zájmu Unie. Pro tyto účely a podle čl. 21 odst. 1 základního nařízení zvážila Komise pravděpodobný dopad opatření na všechny dotčené strany a rovněž pravděpodobné důsledky nepřijetí opatření.
(121)
Komise rozeslala dotazníky nezávislým dovozcům a uživatelům. Celkově bylo rozesláno 60 dotazníků. Nakonec ve stanovené lhůtě předložili odpovědi na dotazník dva dovozci a třináct uživatelů. Kromě toho se několik dovozců a uživatelů přihlásilo v průběhu řízení formou dopisů, ve kterých se vyslovili proti případnému uložení opatření v tomto případě.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(122)
Jak je uvedeno v 56. bodě odůvodnění, obdobný výrobek vyrábělo jedenáct výrobců v Unii. Osm žadatelů představovalo více než 90 % výroby v Unii; dva další podnět podpořili, zatímco jedenáctá společnost ho ani nepodpořila, ani proti němu neprotestovala.
(123)
Všechny tři společnosti zařazené do vzorku, které představovaly přibližně 60 % celkové výroby v Unii, zaměstnávaly 3 300 osob přímo zapojených do výroby, prodeje a administrativy v souvislosti s obdobným výrobkem. Je třeba připomenout, že ukazatele újmy vykazovaly celkovou negativní tendenci a vážný dopad se projevil zejména u ukazatelů újmy souvisejících s podílem na trhu a s finanční výkonností výrobního odvětví Unie, jako je například ziskovost, návratnost investic a peněžní toky. V průběhu posuzovaného období poklesla zejména ziskovost výrobního odvětví Unie z již tak velmi nízké úrovně 0,3 % na -15,0 %, zatímco jeho podíl na trhu klesl o 5,6 procentních bodů.
(124)
Pokud dojde k přijetí opatření, dá se očekávat, že se pokles cen a ztráta podílu na trhu zastaví a že prodejní ceny výrobního odvětví Unie začnou opět stoupat, což povede k výraznému zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(125)
Na druhou stranu, pokud by antidumpingová opatření zavedena nebyla, je pravděpodobné, že by zhoršování situace výrobního odvětví Unie na trhu a jeho finanční situace pokračovalo. Při takovémto vývoji lze očekávat, že by výrobní odvětví Unie nadále ztrácelo podíl na trhu a nebylo by již schopno držet krok s cenami na trhu nastavenými dovozem z ČLR. To by pravděpodobně vedlo k dalšímu snížení výroby a investic a uzavření více výrobních kapacit v Unii a k následnému zániku mnoha pracovních míst.
(126)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových opatření by bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.
2. Zájem dovozců do Unie, kteří nejsou ve spojení
(127)
Jak bylo uvedeno výše, nebyl u dovozců, kteří nejsou ve spojení, použit výběr vzorku a dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, při tomto šetření plně spolupracovali tím, že poskytli odpovědi na dotazník. Jen malá část obratu těchto dvou dovozců (7 % u prvního a 25 % u druhého) byla vytvořena na základě jejich činnosti související s dotčeným výrobkem z ČLR. Oba vznesli námitku proti možnému uložení antidumpingových opatření vzhledem k tomu, že by podle jejich názoru mohla vést k ukončení dovozu dotčeného výrobku z ČLR.
(128)
Dovoz vykazovaný těmito dvěma dovozci však představoval jen velmi malý podíl na celkovém dovozu z ČLR v období šetření (méně než 1 %). Žádní jiní dovozci nespolupracovali tím, že by poskytli odpovědi na dotazník nebo vznesli opodstatněné připomínky. Na tomto základě se proto vyvozuje předběžný závěr, že uložení prozatímních opatření nebude mít ve značném rozsahu nepříznivé účinky na zájem dovozců v EU.
3. Zájem uživatelů
(129)
Nekonečná skleněná vlákna, jichž se týká toto řízení, mají celou řadu využití. Podařilo se získat spolupráci následujících skupin uživatelů: tkalců (jak vysoce náročných specializovaných tkanin, tak standardnějších tkanin, které se využívají například pro turbíny do větrných elektráren, v námořní přepravě, dopravě, kosmickém výzkumu a infrastruktuře), výrobců vnitřních vystýlek, výrobců směsí používaných mimo jiné v automobilovém průmyslu a výrobců kompozitních polotovarů nebo konečných výrobků.
(130)
Objem dotčeného výrobku z ČLR nakoupeného spolupracujícími uživateli představoval přibližně 20 % dovozu skleněných vláken z ČLR během období šetření. Z informací získaných z odpovědí na dotazník dále vyplývá, že uživatelské výrobní odvětví Unie zaměstnává velký počet osob. Přestože v této fázi nebyly ohledně této skutečnosti předloženy žádné ucelené a podložené údaje, lze počet osob pracujících v navazujících výrobních odvětvích v EU na základě informací získaných z odpovědí na dotazník předběžně odhadnout na 50 000-75 000. Na obdobném základě lze odhadnout zaměstnanost v průmyslu skleněných vláken podle divizí společností, které v období šetření využívaly čínská skleněná vlákna, na přibližně 27 000.
(131)
Většina spolupracujících uživatelů uvedla, že nakupují skleněná vlákna z čínských i jiných zdrojů včetně evropských výrobců. Pouze několik z nich nakupovalo skleněná vlákna výhradně z ČLR. V tomto odvětví existuje nejen široká škála činností v navazujícím průmyslu, ale i velikost těchto společností se může do značné míry lišit - některé z nich jsou součástí větších skupin s mezinárodní působností, zatímco jiné jsou zcela nezávislé.
3.1. Potenciální dopad opatření na ziskovost uživatelů
(132)
Z odpovědí na dotazník vyplývá, že odvětví uživatelů skleněných vláken je v relativně dobrém stavu. Většina spolupracujících uživatelů totiž uvedla, že v posuzovaném období včetně období šetření dosáhla zisku jak v oblasti výroby, tak v oblasti prodeje výrobků, mezi něž patřil i výrobek, který byl předmětem šetření. Několik uživatelů sice uvedlo, že během období šetření utrpělo v souvislosti s touto činností ztrátu, ale někteří jiní dosáhli zisku v rozmezí 5 % až 10 %.
(133)
Nákup skleněných vláken celkově představuje značnou část výrobních nákladů na výrobky odvětví uživatelů. Podle uváděných údajů se může tento podíl v závislosti na výrobku, který se z nich vyrábí, pohybovat od 10 % po více než 50 %. Zvýšení nákladů na nákup skleněných vláken z Číny proto může mít značný vliv na náklady některých uživatelů.
(134)
Na základě informací poskytnutých v odpovědích spolupracujících uživatelů na dotazník lze průměrný potenciální dopad antidumpingových opatření na zisk odhadnout na přibližně 1 % obratu divizí uživatelských společností, které používají skleněná vlákna, ale na méně než 0,5 % celkového obratu společností, do kterých tyto divize používající skleněná vlákna patří. Jinými slovy lze říci, že ziskovost divize používající skleněná vlákna bude v průměru ovlivněna přibližně jedním procentním bodem a celková ziskovost společnosti méně než polovinou procentního bodu.
(135)
Je však třeba poznamenat, že v případě některých uživatelských společností by uvedený dopad mohl být vyšší a činit přibližně až 5 % obratu společnosti. S ohledem na úroveň zisku některých uživatelů a na podíl skleněných vláken na jejich výrobních nákladech nelze vyloučit, že jejich ziskovost by mohl ovlivnit výrazný nárůst cen skleněných vláken s výjimkou případů, kdy by bylo možné tento nárůst zcela nebo alespoň z větší části přenést na odběratele.
(136)
Celkově tedy lze učinit předběžný závěr, že některé uživatelské společnosti sice může potenciální dopad antidumpingových opatření zasáhnout citelněji, jiní uživatelé však pravděpodobně pocítí jen spíše umírněný dopad.
3.2. Nezaměnitelnost
(137)
Několik uživatelů uvedlo, že celou řadu skleněných vláken nezbytných pro odvětví uživatelů nelze koupit jako hotové výrobky. Místo toho musí dodavatelé absolvovat zdlouhavý a komplikovaný kvalifikační postup, který může trvat 6 až 12 měsíců, aniž by měli záruku, že budou úspěšní. Změna dodavatele s cílem vyhnout se placení antidumpingových cel by tedy byla nákladná, v krátkodobém horizontu neproveditelná a z technologického hlediska riskantní.
(138)
V tomto ohledu je třeba uznat, že při určitém typu použití mohou vlastnosti výrobku, který je předmětem šetření, skutečně vyžadovat dlouhý kvalifikační proces, jehož součástí je i testování. Nicméně i s ohledem na připomínky řady uživatelů v tuto chvíli vše nasvědčuje tomu, že u většiny případů existuje více zdrojů. Je však třeba připomenout, že antidumpingová opatření nejsou míněna tak, aby některým dodavatelům znemožňovala přístup na trh Unie - smyslem veškerých navrhovaných opatření je pouze obnovení spravedlivého obchodu a náprava narušené situace na trhu.
(139)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že zavedení opatření v případě čínských skleněných vláken pravděpodobně nebude mít za následek dočasné zastavení dodávek surovin do odvětví uživatelů.
3.3. Neschopnost přenést zvýšení výrobní ceny na odběratele a vyšší konkurence ze strany dodavatelů mimo země EU na navazujícím trhu
(140)
Několik uživatelů uvedlo, že by nebyli schopni přenést zvýšení cen skleněných vláken na odběratele svých výrobků. Tito uživatelé uvedli, že na trzích jejich výrobků panuje silná konkurence a pokud by zvýšili ceny, mohli by jejich zákazníci snadno změnit dodavatele.
(141)
Vzhledem k rozmanitosti uživatelských společností je obtížné celkově posoudit schopnost uživatelů přenést potenciální zvýšení výrobní ceny na odběratele. Nicméně na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník pro uživatele lze předpokládat, že i když by daný uživatel nemohl většinu zvýšení výrobní ceny dále přenést, byl by ve většině případů jeho obrat a ziskovost ovlivněn pouze v omezené míře.
(142)
Pokud jde o hospodářskou soutěž, několik uživatelů dále vyjádřilo obavu, že uložení antidumpingových cel by vedlo k nárůstu konkurence dodavatelů ze zemí mimo EU na navazujícím trhu vzhledem k tomu, že následné výrobky by nepodléhaly žádným ochranným opatřením, a ke změně charakteru dovozu z ČLR ze skleněných vláken na následné výrobky, jako jsou například směsi, tkaniny a kompozitní lopatky pro větrné turbíny. Pokud jde o ČLR, bylo totiž uvedeno, že na řadě těchto trhů již existuje konkurence z ČLR a že by bylo jen logické, že po uložení opatření na dovoz skleněných vláken se tato konkurence zvýší. Proto bylo argumentováno tím, že odvětví uživatelů by muselo nejen platit vyšší ceny za skleněná vlákna, ale muselo by rovněž čelit zvýšené konkurenci. Bylo argumentováno tím, že v takovém podnikatelském prostředí by nebylo možné přenést větší část jakéhokoli případného zvýšení ceny na odběratele.
(143)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že skutečnost, že by zavedení antidumpingových opatření mohlo způsobit silnější konkurenci, nemůže být důvodem k tomu, aby tato opatření nebyla uložena, jsou-li oprávněná. Evropské odvětví uživatelů skleněných vláken má stejná práva jako výrobní odvětví skleněných vláken a mělo by plné právo dovolávat se obchodního práva EU a požádat o antidumpingové šetření pro své výrobky, pokud by pro to existovaly dostatečné důvody a pokud by mohlo předložit zjevné důkazy o dumpingu působícím újmu.
(144)
Proto nemůže být výše uvedený argument týkající se případného zvýšení konkurence v oblasti následných výrobků ze zemí mimo EU důvodem proti uložení antidumpingových opatření.
3.4. Nedostatečná nabídka
(145)
Několik uživatelů tvrdilo, že po uplynutí období šetření byla nabídka na trhu Unie již nedostatečná a že uložení antidumpingových opatření by tuto situaci dále zhoršilo, neboť by vedlo k omezení dovozu z ČLR, který je potřebný vzhledem k silné a stále rostoucí poptávce.
(146)
Žadatelé uznali, že došlo k omezení dodávek některých skupin výrobků vyrobených výrobním odvětvím Unie, ale považovali tuto situaci za dočasný důsledek nedostatku zásob vzniklý na základě zotavení trhu po ekonomické krizi. Uvedli rovněž, že výrobní odvětví Unie bude schopno v případě obnovy zdravé úrovně ziskovosti pokrýt předpokládaný nárůst poptávky ze strany návazných odvětví EU, a to zejména díky nevytížené výrobní kapacitě, kterou je možno snadno obnovit, dalším technickým zlepšením a přestavbě pecí.
(147)
V tomto ohledu je třeba nejprve připomenout, že účelem antidumpingových opatření je napravit nekalé obchodní praktiky, které působí újmu výrobnímu odvětví Unie, a znovu vytvořit prostředí účinné hospodářské soutěže na trhu EU, nikoli bránit dovozu. Proto, i když se cenové hladiny dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR v EU po zavedení antidumpingových opatření s největší pravděpodobností zvýší, nedojde v důsledku navrhovaných opatření k uzavření trhu Unie pro vyvážející výrobce z ČLR, a proto bude možno dotčený výrobek z ČLR i nadále dovážet na trh Unie.
(148)
Pokud jde o schopnost výrobního odvětví Unie doplnit případné chybějící dodávky skleněných vláken z Číny, je třeba poznamenat, že současná úroveň vytížení kapacity výrobního odvětví Unie nasvědčuje tomu, že nabídka by mohla plně pokrýt poptávku na trhu. Teoreticky by bylo možné nahradit i celý objem čínského dovozu skleněných vláken, který během období šetření dosáhl výše 116 413 tun, nevytíženou kapacitou výrobního odvětví Unie, která v období šetření dle odhadu činila téměř 200 000 tun.
(149)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti lze vyvodit předběžný závěr, že otázku případného nedostatku dodávek lze řešit rozšířením vytížení kapacity výrobního odvětví Unie, dalším dovozem a dovozem dotčeného výrobku z ČLR nezakládajícím dumping.
4. Závěr o zájmu Unie
(150)
Očekává se, že by uložení opatření na dumpingový dovoz dotčeného výrobku z ČLR umožnilo zlepšit situaci výrobního odvětví Unie na základě zvýšení objemu prodeje, prodejních cen a podílu na trhu. Ačkoliv se mohou objevit určité nepříznivé dopady v podobě vyšších nákladů pro některé uživatele, budou pravděpodobně vyváženy očekávanými přínosy pro výrobce a jejich dodavatele.
(151)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že po zvážení všech aspektů neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR. Toto předběžné posouzení však může vyžadovat další pečlivý rozbor na základě připomínek zúčastněných stran.
G. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(152)
Vzhledem k závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie by měla být na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Čínské lidové republiky uložena prozatímní opatření, aby se předešlo další újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie v důsledku dumpingového dovozu.
1. Úroveň pro odstranění újmy
(153)
Úroveň prozatímních opatření uložených na dovoz z ČLR by měla být dostatečná na to, aby odstranila újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem, ale nesmí být překročena zjištěná dumpingová rozpětí. Při výpočtu cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se počítá s tím, že případná opatření by měla umožnit výrobnímu odvětví Unie pokrýt výrobní náklady a vytvořit hrubý zisk, kterého by bylo možné přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. pokud by nedocházelo k dumpingovému dovozu.
(154)
Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že pro stanovení úrovně pro odstranění újmy by měl být použit cílový zisk ve výši 12 % až 15 %. Z poskytnutých důkazů však dosud přesvědčivě nevyplývá, že tato úroveň zisku je minimální potřebnou úrovní pro zajištění životaschopné aktivity výrobního odvětví Unie v tomto hospodářském odvětví. V důsledku absence spolehlivých důkazů, které by podpořily vyšší úroveň cílového zisku, se předběžně usoudilo, že pro stanovení úrovně pro odstranění újmy by se jako vhodná úroveň zisku jevila výše 5 %.
(155)
Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočtena cena obdobného výrobku, která nezpůsobuje újmu. Cena, která nezpůsobuje újmu, byla stanovena odečtením skutečného ziskového rozpětí od ceny ze závodu a k takto vypočítané ceně nezpůsobující ztrátu bylo připočteno výše uvedené cílové ziskové rozpětí.
(156)
Na tomto základě byly předběžně stanoveny následující úrovně pro odstranění újmy:
Společnost
Úroveň pro odstranění újmy
New Changhai Group
61,4 %
Další spolupracující společnosti
104,2 %
Ostatní
104,2 %
2. Prozatímní opatření
(157)
S ohledem na výše uvedené a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se usuzuje, že by mělo být uloženo prozatímní antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR, a to ve výši odpovídající nejnižší zjištěné hodnotě dumpingového rozpětí a úrovni pro odstranění újmy podle pravidla nižšího cla, jímž je ve všech případech zjištěné dumpingové rozpětí.
(158)
S ohledem na velmi vysokou míru spolupráce čínských vyvážejících výrobců byla stanovena stejná výše prozatímní celní sazby pro spolupracující vyvážející výrobce, kterým nebylo přiznáno individuální zacházení nebo zjišťování, a pro veškeré nespolupracující vyvážející výrobce. Na základě výše uvedených skutečností byly navrženy tyto sazby cla:
Společnost
Prozatímní clo
New Changhai Group
8,5 %
Další spolupracující společnosti
43,6 %
Všechny ostatní společnosti
43,6 %
(159)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí stav těchto společností zjištěný v průběhu šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(160)
Veškeré žádosti o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu podniku nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být zaslány Komisi (4) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména s těmi, které se týkají jakékoli změny činnosti společnosti ve spojení s výrobou či domácím a vývozním prodejem, které souvisejí například se změnou názvu nebo se změnou výrobního či prodejního subjektu. Nařízení bude v případě potřeby odpovídajícím způsobem změněno aktualizací seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(161)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se celní sazba pro všechny ostatní společnosti neměla vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v průběhu období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
H. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(162)
V zájmu řádného úředního postupu je třeba stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Rovněž je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a že mohou být pro účely jakýchkoli konečných opatření znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz střiže (chopped strands) ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm; pramenců (rovings) skleněných vláken, s výjimkou pramenců (rovings) skleněných vláken, které jsou impregnovány a povrstveny a mají ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887); příze z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou příze, která je impregnována a povrstvena a má ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887); a rohoží vyrobených z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, ex 7019 12 00, ex 7019 19 10 a ex 7019 31 00 (kódy TARIC 7019310029, 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066, 7019191079 a 7019310099), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Antidumpingové clo (%)
Doplňkový kód TARIC
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
8,5
A983
Všechny ostatní společnosti
43,6
A999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podrobnostech týkajících se nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 15. září 2010.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 812/2010
(2010. gada 15. septembris),
ar ko dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu importam piemēro pagaidu antidempinga maksājumu
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (pamatregula), un jo īpaši tās 7. pantu,
pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Pārskatīšanas sākšana
(1)
Komisija 2009. gada 17. decembrī, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2), paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz dažu Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR vai attiecīgā valsts) izcelsmes nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu importu.
(2)
Eiropas Stikla šķiedras ražotāju asociācija (sūdzības iesniedzējs vai APFE) 2009. gada 3. novembrī iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri ražo nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 50 %, no kopējās nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu produkcijas Savienībā. Sūdzībā bija sniegti pierādījumi par minētā izstrādājuma dempingu un tā izraisīto būtisko kaitējumu, un šos pierādījumus atzina par pietiekamiem, lai pamatotu procedūras sākšanu.
2. Procedūrā iesaistītās personas
(3)
Komisija oficiāli informēja sūdzības iesniedzēju, citus zināmus Savienības ražotājus, ĶTR ražotājus eksportētājus un pārstāvjus, importētājus, piegādātājus un lietotājus, par kuriem bija zināms, ka viņi ir iesaistīti, kā arī viņu asociācijas par procedūras sākšanu. Ieinteresētajām personām deva iespēju rakstiski darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausa, termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu.
(4)
Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.
(5)
Paziņojumā par procedūras sākšanu dempinga un kaitējuma noteikšanai, ņemot vērā acīmredzami lielo ražotāju eksportētāju, importētāju un Savienības ražotāju skaitu, saskaņā ar pamatregulas 17. pantu bija paredzēta atlase. Lai Komisija varētu izlemt, vai būs jāveic atlase, un, ja tāda būs nepieciešama, lai izlasi izveidotu, visiem ražotājiem eksportētājiem, importētājiem un Savienības ražotājiem bija jāpiesakās Komisijā un jāsniedz pamatinformācija par savu darbību, kas saistīta ar attiecīgo ražojumu, izmeklēšanas periodā (no 2008. gada 1. oktobra līdz 2009. gada 30. septembrim), kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu.
(6)
Astoņi Ķīnas ražotāji eksportētāji vai ražotāju eksportētāju grupas un septiņi Savienības ražotāji vai ražotāju grupas iesniedza pieprasīto informāciju, kā arī piekrita, ka tos iekļauj izlasē. Pēc iesniegtās informācijas pārbaudes un, ņemot vērā lielo ražotāju eksportētāju un Savienības ražotāju skaitu, kas bija pauduši vēlmi sadarboties, tika nolemts, ka attiecībā uz minētajiem ražotājiem ir nepieciešama atlase (sk. 12. un 13. apsvērumu turpmāk tekstā).
(7)
Attiecībā uz trīs nesaistītajiem importētājiem izmeklēšanas atlases posmā pieprasīto informāciju paziņojumā par procedūras sākšanu norādītajos termiņos iesniedza tikai trīs importētāji. Tādēļ izlēma atlasi neveikt un anketas nosūtīt visiem importētājiem, kas pieteicās.
(8)
Lai atlasītie ĶTR ražotāji eksportētāji varētu iesniegt prasību par tirgus ekonomikas režīma (TER) vai atsevišķa režīma (AR) piemērošanu, ja tie to vēlētos, Komisija atlasītajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem nosūtīja pieprasījuma veidlapas. Visi atlasītie uzņēmumi (to grupas) pieprasīja TER atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punktam vai AR, ja izmeklēšanā noskaidrotos, ka to darbība neatbilst TER piešķiršanas nosacījumiem.
(9)
Komisija attiecīgajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, ĶTR iestādēm un sūdzības iesniedzējam oficiāli darīja zināmus secinājumus par TER. Tiem arī deva iespēju rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu, ja būtu īpaši iemesli tikt uzklausītiem.
(10)
Komisija nosūtīja anketas atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem, atlasītajiem Savienības ražotājiem, importētājiem un visiem zināmajiem lietotājiem un lietotāju apvienībām. Pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem saņēma no atlasītajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, no visiem atlasītajiem Savienības ražotājiem, diviem importētājiem un 13 lietotājiem.
(11)
Lai provizoriski noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu vai kaitējuma draudus, kā arī Savienības intereses, Komisija apkopoja un pārbaudīja visu informāciju, kuru tā uzskatīja par vajadzīgu. Pārbaudes apmeklējumus veica šādos uzņēmumos.
a)
Ražotāji eksportētāji ĶTR:
-
Chongqing Polycomp starptautiskā korporācija (CPIC),
-
Jushi grupa (Jushi Group Co., Ltd.; Jushi Group Chengdu Co., Ltd.; Jushi Group Jiujiang Co. Ltd.; Jushi P-D Interglas Co. Ltd.; Ķīnas Valsts būvmateriālu un iekārtu importētāju un eksportētāju korporācija; CNBM starptautiskā korporācija; Tongxiang Leishi Mineral Powder Co., Ltd.; Tongxiang Juzhen Mining Co., Ltd.; Tongxiang Jinshi Precious Metal Equipment Co., Ltd.; Zhejiang Songyang Mingshi Mining Co., Ltd. un Zhenshi Group Zhejiang Yushi Int Logistics),
-
New Changhai grupa (Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. un Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co.).
b)
Ražotāji Savienībā:
-
Johns Manville Slovakia, Trnava, Slovākija,
-
European Owens Corning Fiberglas, Brisele, Beļģija,
-
Owens Corning France, Šamberī, Francija,
-
PPG Industries BV, Hūgezanda, Nīderlande.
c)
Lietotāji Savienībā:
-
Sabic Europe BV, Sitarda, Nīderlande un Genka, Beļģija,
-
Sabic Innovative Plastics BV, Bergena pie Zomas, Nīderlande.
d)
Ražotājs analogajā valstī:
-
Cam Elyaf Sanayii A.Ș, Turcija.
3. Atlase
(12)
No astoņiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem vai ražotāju eksportētāju grupām, kas pieteicās, Komisija saskaņā ar pamatregulas 17. pantu atlasīja, pamatojoties uz reprezentatīvu eksporta apjomu, ko atvēlētajā laikposmā varēja pienācīgi izmeklēt. Izveidotajā izlasē bija trīs uzņēmumi (to grupas), kas pārstāv vairāk nekā 70 % no eksporta apjoma, kuru personas, kas sadarbojās, no ĶTR eksportējušas uz ES. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu notika apspriedes ar attiecīgajām pusēm, un tām iebildumu nebija.
(13)
Septiņi Savienības ražotāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Komisija, pamatojoties uz informāciju, ko tā saņēma no minētajiem Savienības ražotājiem, kuri sadarbojās, veica atlasi, izvēloties trīs lielākos (pēc pārdošanas un ražošanas apjoma) Savienības ražotājus (to grupas), kuri saražo 64 % no visu Savienības ražotāju, kas sadarbojās, pārdošanas apjoma.
4. Izmeklēšanas periods
(14)
Dempinga un kaitējuma izmeklēšana notika no 2008. gada 1. oktobra līdz 2009. gada 30. septembrim (izmeklēšanas periods vai IP). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2006. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām (attiecīgais periods).
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
1. Attiecīgais ražojums
(15)
Attiecīgais ražojums, kas aprakstīts paziņojumā par procedūras sākšanu, ir cirstā stikla šķiedra, kuras pavedienu garums nepārsniedz 50 mm, stikla šķiedras rovingi, stikla elementāršķiedras lentes un spolētie diegi, kā arī filci, ko izgatavo no stikla elementāršķiedras pavedieniem, izņemot stikla vates filcus, un to patlaban klasificē ar KN kodiem 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 un ex 7019 31 00 (attiecīgais ražojums).
(16)
Attiecīgais ražojums ir izejmateriāls, ko visbiežāk izmanto, lai nostiprinātu termoplastiskos un termoreaktīvos sveķus kompozītmateriālu rūpniecībā. Šādi iegūtos kompozītmateriālus (ar stikla šķiedru pastiprinātus plastmasas izstrādājumus) izmanto daudzās nozarēs: automobiļu rūpniecībā, elektroiekārtu/elektronikas nozarē, vējdzirnavu lāpstiņu ražošanā, celtniecības/būvniecības nozarē, tvertņu/cauruļu ražošanā, patēriņa precēs, aviācijas/militārajā nozarē utt.
(17)
Šajā procedūrā ir ietverti četri nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu veidi - cirstā stikla šķiedra, rovingi, filci (izņemot stikla vates filcus) un spolētie diegi. Izmeklēšanā atklāja, ka, lai gan daudzie attiecīgā ražojuma veidi un, iespējams, to galalietojums atšķiras, gandrīz visiem attiecīgā ražojuma atšķirīgajiem veidiem ir vienas un tās pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības, un būtībā tie visi tiek izmantoti vienam mērķim. Tomēr konstatēts, ka lentēm nav vienas un tās pašas ķīmiskās, fizikālās un tehniskās pamatīpašības, jo tās nav nepārtrauktās stikla elementāršķiedras, bet gan neregulāra garuma pārtrauktās šķiedras. Izmeklēšanā arī atklāja, ka daži ļoti specifisku rovingu veidi un daži ļoti specifisku spolēto diegu veidi, ko patlaban klasificē attiecīgi ar KN kodiem 7019 12 00 un 7019 19 10, jāizslēdz, jo minētos veidus īpašā apstrādē pārklāj un impregnē un to karsēšanas zudumi pārsniedz 3 %, tādējādi tiem piešķirtas citādākas fizikālās un ķīmiskās īpašības.
(18)
Vairāki spolēto diegu pakārtotie lietotāji ir apgalvojuši, ka spolētie diegi ir pilnībā jāsvītro no procedūrā ietvertā ražojuma definīcijas, jo Savienībā praktiski nav ražošanas bāzes un spolētie diegi un citi ražojuma veidi nav aizvietojami.
(19)
Tomēr izmeklēšana atklāja, ka no pieprasījuma viedokļa pastāv vismaz vienvirziena aizvietojamība (t. i., spolēto diegu var izmantot vairākos lietojumos citu veidu vietā, pat ja, ņemot vērā, ka spolētie diegi ir relatīvi dārgāki, tā ne vienmēr būtu saimnieciski pamatota iespēja) un konkrēta ražojuma veida ierobežotā ražošanas bāze pati par sevi nevar būt iemesls šāda veida svītrošanai no ražojuma definīcijas, ja vien tam nav ar citiem veidiem kopīgu fizikālo, ķīmisko un tehnisko pamatīpašību un lietojumu. Nepārtrauktās stikla elementāršķiedras spolētajiem diegiem ir tādas pašas pamatīpašības kā citiem nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumiem, un tās zināmā mērā ir aizvietojamas, tādēļ provizoriski secināja, ka spolētos diegus svītrot no ražojuma definīcijas nav pamata. Tomēr tika atzīmēts, ka īpašu uzmanību pievērsīs šīs prasības turpmākai izvērtēšanai.
2. Līdzīgais ražojums
(20)
Konstatēja, ka attiecīgajam ražojumam un nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumiem, ko ražo un pārdod ĶTR iekšzemes tirgū un iekšzemes tirgū Turcijā, kuru provizoriski uzskatīja par analogo valsti, kā arī nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumiem, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienībā, ir kopīgas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un lietojums. Tāpēc uzskata, ka pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē minētie ražojumi ir līdzīgi.
C. DEMPINGS
1. Tirgus ekonomikas režīms (TER)
(21)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu antidempinga izmeklēšanās, kuras skar ĶTR izcelsmes importu, normālo vērtību nosaka saskaņā ar minētā panta 1. līdz 6. punktu attiecībā uz tiem ražotājiem, par kuriem ir konstatēts, ka tie atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem.
(22)
Īsumā un vienīgi ērtāka pārskata labad turpmāk tekstā sniegts šo kritēriju kopsavilkums:
1.
ar uzņēmējdarbību saistītus lēmumus pieņem un izmaksas uzskaita, reaģējot uz tirgus apstākļiem un bez būtiskas valsts iejaukšanās;
2.
grāmatvedības uzskaiti pārbauda neatkarīgs revidents saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, un to izmanto visiem nolūkiem;
3.
nav būtisku kropļojumu, kas mantoti no agrākās sistēmas, kurā nebija tirgus ekonomikas;
4.
tiesisko noteiktību un stabilitāti nodrošina tiesību akti par bankrotu un īpašumtiesībām;
5.
valūtas maiņa tiek veikta pēc tirgus kursa.
(23)
Šajā izmeklēšanā visi trīs atlasītie ražotājiem eksportētājiem vai grupām pieprasīja piešķirt TER atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam un noteiktajā termiņā sniedza atbildes uz TER pieprasījuma veidlapas jautājumiem:
-
Chongqing Polycomp starptautiskā korporācija (CPIC),
-
Jushi grupa,
-
New Changhai grupa.
(24)
Attiecībā uz visiem iepriekš minētajiem atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem vai grupām Komisija apkopoja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, un pārbaudīja TER pieprasījumā ietverto informāciju, kā arī citu informāciju, kuru uzskatīja par vajadzīgu, šo uzņēmumu telpās.
(25)
Izmeklēšanā konstatēja, ka divi atlasītie ĶTR ražotāji eksportētāji/grupas neatbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritēriju prasībām attiecībā uz TER piemērošanu.
(26)
Proti, viens atlasītais ražotājs eksportētājs nevarēja pierādīt, ka tā ar uzņēmējdarbību saistītie lēmumi bijuši pietiekami neatkarīgi no valsts iejaukšanās. Tā direktoru valdē lielāko daļu direktoru iecēla uzņēmums, kura lielākā daļa pieder valstij. Kā dēļ valsts varēja netraucēti apturēt jebkura lēmuma pieņemšanu. Tādēļ ir skaidrs, ka valstij ir būtiska ietekme šā uzņēmuma lēmumu pieņemšanā. Turklāt uzņēmums nevarēja pierādīt, ka tam ir skaidra grāmatvedības uzskaite, ko pārbauda neatkarīgs revidents un kas ir saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, jo finanšu pārskatos nebija pareizi uzrādīti ar nodokli apliekamie uzņēmuma ienākumi.
(27)
Otrs atlasītais ražotājs eksportētājs/grupa, ko veido saistītu uzņēmumu grupa, arī nevarēja pierādīt, ka tā ar uzņēmējdarbību saistītie lēmumi ir pietiekami neatkarīgi no valsts iejaukšanās. Divi grupas tirgotāji ir valstij piederoši uzņēmumi. Valstij arī var būtiski iejaukties viena ražotāja eksportētāja lēmumu pieņemšanā, jo tai ir netiešas veto pilnvaras, kuras var izmantot direktors, kas pārstāv valstij piederošo mātesuzņēmumu. Savukārt šis ražotājs ir mātesuzņēmums un lielākais akcionārs divos citos šīs grupas ražotājos eksportētājos, tādēļ valsts var būtiski iejaukties to lēmumu pieņemšanas procesā. Turklāt trīs šīs grupas ražotāji eksportētāji nevarēja pierādīt, ka tie atbilst 2. kritērijam, diviem no tiem finanšu pārskatos nebija minēti nodokļu atvieglojumi, savukārt trešā ražotāja eksportētāja gadījumā revīziju, šķiet, neveica neatkarīgs revidents. Tāpat pieci grupas uzņēmumi neatbilda 3. kritērijam (galvenokārt tādēļ, ka attiecībā uz zemes izmantošanas tiesībām cenas neatspoguļo tirgus konjuktūru).
(28)
Viens atlasītais ražotājs eksportētājs, ko veido divu saistītu uzņēmumu grupa, pierādīja, ka tie visiem 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritērijiem atbilda, un tam varēja piemērot TER.
(29)
Pēc tam, kad atklāja konstatējumus par TER, komentārus saņēma no Savienības ražošanas nozares un diviem atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem/grupām, kuriem TER nebija piešķirams. Tomēr neviens no saņemtajiem komentāriem attiecīgos konstatējumus nemainīja.
2. Atsevišķs režīms (AR)
(30)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu valstīm, uz kurām attiecas šis pants, tiek noteikts valsts mēroga maksājums, izņemot gadījumus, kad uzņēmumi var pierādīt, ka tie atbilst visiem pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem. Īsumā un vienīgi ērtāka pārskata labad turpmāk tekstā sniegts šo kritēriju kopsavilkums:
-
ja firmas vai kopuzņēmumi pilnīgi vai daļēji pieder ārvalstniekiem, eksportētāji var brīvi repatriēt kapitālu un peļņu,
-
eksporta cenas un daudzumi, un pārdošanas noteikumi ir brīvi noteikti,
-
vairums akciju pieder privātpersonām; valsts ierēdņi, kas ir direktoru valdē vai ieņem galvenos amatus vadībā, ir mazākumā, vai arī ir jāpierāda, ka uzņēmums tomēr ir pietiekami neatkarīgs no valsts iejaukšanās,
-
valūtas maiņas kursu pārrēķina atbilstīgi tirgus likmei,
-
valsts iesaistīšanās nepieļauj pasākumu apiešanu, ja individuālajiem eksportētājiem piemēro atšķirīgas maksājuma likmes.
(31)
Divi iepriekš minētie atlasītie uzņēmumi/uzņēmumu grupas, kam TER nepiemēroja, pieprasīja arī AR, ja tiem nepiešķirtu TER.
(32)
Pamatojoties uz pieejamo informāciju, konstatēja, ka abi uzņēmumi/uzņēmumu grupas nevar pierādīt, ka tie kopumā atbilst visām pamatregulas 9. panta 5. punktā paredzētajām prasībām AR piemērošanai. Proti, konstatēja, ka uzņēmumi neatbilst pamatregulas 9. panta 5. punkta c) apakšpunktā noteiktajam kritērijam, ka vairumam akciju jāpieder privātpersonām vai ka tie ir pietiekami neatkarīgi no valsts, jo, kā paskaidrots 26. un 27. apsvērumā, visos uzņēmumos valstij piederēja kontrolpakete vai valsts tos kontrolēja. Tāpat, kā minēts iepriekš, tika secināts, ka šie abi uzņēmumi (to grupas) nevarēja pierādīt, ka tie atbilst 9. panta 5. punkta e) apakšpunktā noteiktajam kritērijam, ka to lēmumu pieņemšana nav atkarīga no būtiskas valsts iejaukšanās, kas pieļauj pasākumu apiešanu, ja uzņēmumiem piešķir atšķirīgas maksājuma likmes. Tādēļ viņu pieprasījums piemērot AR bija jānoraida.
(33)
Attiecīgi secināja, ka AR nevar piemērot nevienam no atlasītajiem uzņēmumiem/uzņēmumu grupām, kam nepiešķīra TER.
3. Normālā vērtība
3.1. Normālās vērtības noteikšana ražotājam eksportētājam, ko veido divi saistīti uzņēmumi, kuriem piemērots TER
(34)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu Komisija vispirms attiecībā uz ražotāju eksportētāju pārbaudīja, vai tā nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu kopējie iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, proti, vai šā pārdošanas apjoma kopējais daudzums ir vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma kopējā apjoma, ka tas pārdeva eksportam uz Savienību. Izmeklēšanā secināja, ka līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs.
(35)
Tad Komisija apzināja tos ražojuma veidus, kurus iekšzemes tirgū pārdod uzņēmumi, kam kopumā ir reprezentatīvs iekšzemes pārdošanas apjoms, un kuri ir identi vai ļoti līdzīgi tiem veidiem, ko pārdod eksportam uz Savienību.
(36)
Par katru veidu, ko ražotājs eksportētājs pārdod iekšzemes tirgū un par ko ir konstatēts, ka tas ir salīdzināms ar nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu veidu, kuru pārdod eksportam uz Savienību, tika noskaidrots, vai pamatregulas 2. panta 2. punkta mērķiem pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir pietiekami reprezentatīvs. Uzskatīja, ka konkrētā ražojuma veida pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir pietiekami reprezentatīvs, ja minētā ražojuma veida pārdotais apjoms neatkarīgiem klientiem iekšzemes tirgū IP bija vismaz 5 % no visa salīdzināmā un eksportam uz Savienību pārdotā ražojuma veida kopapjoma. Izmeklēšanā secināja, ka visiem ražojuma veidiem, izņemot četrus veidus, pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū bija reprezentatīvs.
(37)
Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai var uzskatīt, ka katrs attiecīgā ražojuma veids, ko reprezentatīvā apjomā pārdod iekšzemes tirgū, tiek pārdots parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. Pārbaudi veica, izmeklēšanas periodā katram ražojuma veidam nosakot rentablo pārdošanas apjoma īpatsvaru iekšējā tirgū neatkarīgiem klientiem.
(38)
Ja kāda ražojuma veida pārdošanas apjoms, kas realizēts par neto pārdošanas cenu, kura vienāda ar vai lielāka par aprēķinātajām ražošanas izmaksām, veidoja 80 % no minētā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma, un ja vidējā svērtā cena bija vienāda ar vai lielāka par vienības pašizmaksu, normālo vērtību katram ražojuma veidam aprēķināja kā visu attiecīgā ražojuma veida rentablo pārdošanas apjomu vidējo svērto cenu iekšzemes tirgū.
(39)
Ja kāda ražojuma veida rentablais pārdošanas apjoms bija 80 % no minētā ražojuma veida pārdošanas kopapjoma vai ja minētā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija mazāka par vienības pašizmaksu, normālo vērtību pamatoja uz faktisko pārdošanas cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā tikai attiecīgā ražojuma veida rentablā pārdošanas apjoma vidējo svērto cenu iekšzemes tirgū.
(40)
Ja visi ražojuma veidi pārdoti ar zaudējumiem, uzskatīja, ka tie netika pārdoti parastā tirdzniecības apritē.
(41)
Izmeklēšanā konstatēja, ka visu salīdzināmo ražojuma veidu, izņemot vienu veidu, rentablie pārdošanas apjomi bija lielāki par 80 % no pārdošanas kopapjoma iekšzemes tirgū, un tādēļ visus pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū izmantoja, aprēķinot vidējo cenu normālai vērtībai. Vienam ražojuma veidam izmantoja tikai rentablo pārdošanas apjomu. Attiecībā uz četriem ražojuma veidiem, kuri iekšējā tirgū reprezentatīvos daudzumos netika pārdoti, Komisija normālās vērtības noteikšanai izmantoja ļoti līdzīgu ražojuma veidu reprezentatīvās iekšzemes tirgus cenas, šīs cenas attiecīgi koriģējot.
3.2. Normālās vērtības noteikšana ražotājiem eksportētājiem/grupām, kam nav piemērots TER
a) Analoga valsts
(42)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu normālā vērtība tiem uzņēmumiem, kam TER nevarēja piemērot, tika noteikta, ņemot vērā cenas vai salikto vērtību analogā valstī.
(43)
Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija pauda nodomu izmantot Turciju kā atbilstošu analogo valsti, lai noteiktu normālo vērtību ĶTR, un aicināja ieinteresētās personas komentēt šo izvēli.
(44)
Komentārus iesniedza divas ieinteresētās personas un paziņoja, ka Turcija nebūtu atbilstoša analogā valsts, tomēr plašāku pamatojumu tās nesniedza. Vēl cita ieinteresētā persona iesniedza komentārus par analogās valsts izvēli un ierosināja, ka Turcijas vietā jāizmanto Indija, jo Indija atrodoties salīdzināmā attīstības līmenī ar ĶTR, kā arī tirgi esot salīdzināmi, jo abos tirgos vēja enerģijas iekārtas esot ļoti svarīgas un salīdzināmi ražojuma veidi tiekot ražoti pēc līdzīgām metodēm. Turklāt Indijas tirgu raksturoja kā atvērtu tirgu ar būtiskiem importa apjomiem. Visbeidzot tika minēts, ka abās valstīs būtu salīdzināma piekļuve izejmateriāliem.
(45)
Komisija aicināja sadarboties līdzīgā ražojuma ražotājus Turcijā, Kanādā, ASV, Korejas Republikā un Indijā. Tomēr tikai viens Turcijas ražotājs pauda gatavību sadarboties un sniedza atbildes uz anketas jautājumiem.
(46)
Tiek atzīts, ka Turcija ir reprezentatīva analoga valsts, ja runa ir par pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū. Tomēr vienam no līdzīgā ražojuma veidiem, ko neražo Turcijā, būtu jāaprēķina normālā vērtība. Tiek atzīmēts arī, ka pašreiz notiekošā antidempinga izmeklēšana Turcijā attiecībā uz nepārtrauktās stikla elementāršķiedras izstrādājumu importu norāda uz iespējamo cenu pazeminājumu Turcijas iekšzemes tirgū. Tomēr, tā kā Turcija bija vienīgā valsts, kas šajā izmeklēšanā piekrita sadarboties, provizoriski tiek secināts, ka Turcija ir jāizmanto par analogu valsti.
b) Normālās vērtības noteikšana
(47)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību ražotājiem eksportētājiem, kuriem nav piemērots TER, noteica, pamatojoties uz pārbaudīto informāciju, kas bija saņemta no analogās valsts ražotāja, ievērojot iepriekš izklāstīto vispārīgo metodiku attiecībā uz uzņēmumu grupu, kurai piemērots TER. Ja visi ražojuma veidi analogās valsts iekšzemes tirgū bija pārdoti ar zaudējumiem vai ja nebija pārdoti līdzīgi ražojuma veidi, normālo vērtīb aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu.
4. Eksporta cena
(48)
Vairumā gadījumu attiecīgo ražojumu eksportēja neatkarīgiem klientiem Savienībā, un tādēļ eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamajām eksporta cenām.
(49)
Saistībā ar vienu ražotāju eksportētāju, kura eksporta pārdošanas apjoms saviem saistītajiem uzņēmumiem Savienībā bija mazs, secināja, ka tas tiek izmantots pašu vajadzībām, un tādēļ to provizoriskajā dempinga aprēķinā neizmantoja.
5. Salīdzinājums
(50)
Normālo vērtību un eksporta cenas salīdzināja, pamatojoties uz ražotāja noteikto cenu. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu atbilstoši koriģēja tās atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Atbilstošas korekcijas tika veiktas visos gadījumos, kad tās tika atzītas par pieņemamām, precīzām un pamatotām ar pārbaudītiem pierādījumiem. Korekcijas piemēroja netiešajiem nodokļiem, jūras pārvadājumu fraktam un apdrošināšanas izmaksām, vedmaksai eksportētājvalstī, tirdzniecības līmenim (par atšķirībām izplatīšanas ķēdē), garantijas izmaksām, kredīta izmaksām un bankas pakalpojumu maksām.
6. Dempinga starpība
(51)
Provizorisko dempinga starpību izteica kā procentuālo daļu no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas.
(52)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu ražotāju eksportētāju grupai, kura sadarbojās un kurai piemēroja TER, individuālo dempinga starpību noteica, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību ar vidējo svērto eksporta cenu.
(53)
Atlasītajiem uzņēmumiem, kam nepiemēroja TER vai AR, un izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās, dempinga starpību aprēķināja kā trīs atlasīto uzņēmumu/grupu vidējo lielumu.
(54)
Tā kā sadarbības līmenis izmeklēšanā bija augsts, proti, to uzņēmumu produkcija, kuri sadarbojās, veidoja apmēram 100 % no visa ĶTR importa izmeklēšanas periodā, uzņēmumiem, kas nesadarbojās, valsts mēroga dempinga starpību noteica, izmantojot lielāko dempinga starpību, kuru konstatēja atlasītajiem uzņēmumiem (to grupām).
(55)
Pamatojoties uz šiem faktiem, provizoriskais dempinga līmenis ir šāds.
Uzņēmums
Provizoriskā dempinga starpība
New Changhai grupa
8,5 %
Citi uzņēmumi, kas sadarbojās
43,6 %
Pārējie uzņēmumi
43,6 %
D. KAITĒJUMS
1. Savienības produkcija un ražošanas nozare
(56)
Izmeklēšanas periodā Savienībā līdzīgo ražojumu izgatavoja 11 ražotāji. No šiem vienpadsmit izmeklēšanā sadarbojās septiņi. Visi šie septiņi ražotāji bija sūdzības iesniedzēja grupā ietilpstoši uzņēmumi, un tika konstatēts, ka tie veido nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 90 %, no kopējās līdzīgā ražojuma produkcijas Savienībā. Viens no četriem pārējiem Savienības ražotājiem arī bija sūdzības iesniedzējs, divi aktīvi atbalstīja sūdzību, savukārt ceturtā ražotāja nostāja bija neitrāla. Tādēļ pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē Savienības ražošanas nozari veido šie vienpadsmit ražotāji, un tie turpmāk tekstā tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari”.
(57)
Kā minēts 13. apsvērumā iepriekš, tika atlasīti trīs ražotāji, kuru saražotā produkcija veido apmēram 64 % no kopējās produkcijas Savienībā. Tā kā divi no šiem ražotājiem bija saistītu uzņēmumu grupas, kam Savienībā ir vairāki ražošanas uzņēmumi, izlasi veidoja pavisam deviņi atsevišķi uzņēmumi.
(58)
Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka atlasītos Savienības ražotājus nedrīkst uzskatīt par Savienības ražošanas nozari, jo visi trīs ražotāji bija saistīti ar Ķīnas ražotājiem, kuri izgatavo attiecīgo ražojumu. Izmeklēšanā apstiprinājās, ka diviem no trīs atlasītajiem Savienības ražotājiem patiešām bija saistīti Ķīnas ražošanas uzņēmumi. Tomēr tika konstatēts, ka, lai gan šāda saistība bija, minētie divi atlasītie Savienības ražotāji neveica nekādas darbības, lai izmeklēšanas konstatējumus padarītu neuzticamus. Apjomi, ko šie Savienības ražotāji importē no saviem saistītajiem ĶTR uzņēmumiem, ir ierobežoti (mazāk par 4 % no importa no ĶTR). Turklāt minēto importu var uzskatīt par nebūtiski salīdzinājumā ar kopējo produkcijas apjomu, ko ražo attiecīgie Savienības ražotāji, kuri nekādā ziņā nav jāuzskata par importētājiem, jo tie patiešām ir stikla šķiedras ražotāji. Visbeidzot, šis ierobežotais imports neietekmēja kaitējuma radītājus, kas saistīti ar attiecīgajiem Savienības ražotājiem. Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, Komisija uzskatīja, ka nav pamata izslēgt kādu no atlasītajiem Savienības ražotājiem no Savienības ražošanas nozares definīcijas pamatregulas 4. panta 1. punkta izpratnē.
2. Patēriņš Savienībā
(59)
Patēriņu Savienībā noteica, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū un importa apjoma datiem Savienības tirgum, kas iegūti no Eurostat.
(60)
Patēriņš Savienībā no 2006. gada līdz IP būtiski samazinājās, proti, par 24 %. Tomēr patēriņš bija nedaudz palielinājies 2007. gadā un 2008. gada pirmajā pusē.
1. tabula
Patēriņš Savienībā
2006
2007
2008
IP
Vienības (tonnās)
982 831
1 043 611
1 035 795
748 045
Indekss
100
106
105
76
3. Imports no attiecīgās valsts
3.1. Importa par dempinga cenām apjoms
(61)
Attiecīgajā periodā attiecīgā ražojuma importa apjoms no ĶTR uz Savienības tirgu būtiski palielinājās. Kopumā attiecīgajā periodā imports no ĶTR palielinājās vairāk nekā par 50 %. It sevišķi laikposmā no 2006. līdz 2008. gadam imports no ĶTR palielinājās vairāk nekā divas reizes. Imports samazinājās izmeklēšanas periodā salīdzinājumā ar 2008. gadu, taču šī samazinājuma koeficients (25 %) bija mazāks par patēriņa samazinājumu (28 %).
2. tabula
Imports no ĶTR (daudzumi)
2006
2007
2008
IP
Vienības (tonnās)
77 283
122 190
155 875
116 413
Indekss
100
158
202
151
3.2. Tirgus daļa importam par dempinga cenām
(62)
Attiecīgajā periodā importa par dempinga cenām no ĶTR tirgus daļa nepārtraukti palielinājās. Izmeklēšanas periodā Ķīnas importa tirgus daļa bija 15,6 %, kas ir gandrīz divreiz vairāk par tā tirgus daļu 2006. gadā.
3. tabula
Imports no ĶTR (tirgus daļa)
2006
2007
2008
IP
Tirgus daļa (%)
7,9 %
11,7 %
15,0 %
15,6 %
Indekss
100
149
191
198
3.3. Cenas
a) Cenu tendences
(63)
Turpmākajā tabulā ir attēlota vidējā cena importam par dempinga cenām no ĶTR pirms Eiropas nodokļa nomaksas uz robežas saskaņā ar Eurostat datiem. Importa no ĶTR vidējā cena attiecīgajā periodā pamatā saglabājas stabila. Šādu tendenci varēja novērot, lai gan visā pasaulē izejmateriālu, ko izmanto nepārtrauktās stikla elementāršķiedras ražošanā, cenas attiecīgajā periodā ievērojami paaugstinājās (kā parādīts arī 18. tabulā).
4. tabula
Imports no ĶTR (cenas)
2006
2007
2008
IP
Vidējā cena par tonnu (EUR)
930
936
970
943
Indexed
100
101
104
101
b) Cenas pazeminājums
(64)
Tika salīdzinātas ražojuma veidu cenas ar Ķīnas ražotāju eksportētāju pārdošanas cenām un atlasīto Savienības ražotāju pārdošanas cenām Savienībā. Šajā nolūkā atlasīto Savienības ražotāju cenas nesaistītiem klientiem tika salīdzinātas ar tās attiecīgās valsts atlasīto ražotāju eksportētāju cenām. Vajadzības gadījumā izdarīja korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības tirdzniecības posmā un izmaksas pēc importēšanas.
(65)
Šis salīdzinājums atklāja, ka izmeklēšanas periodā attiecīgo ĶTR izcelsmes ražojumu Savienībā pārdeva par cenām, kuras bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, - izsakot procentos no Savienības ražošanas nozares cenām, tās bija par 23 %-39 % zemākas.
4. Savienības ražošanas nozares saimnieciskais stāvoklis
4.1. Iepriekšējas piezīmes
(66)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija izvērtēja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un indeksus, kas ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli. Turpmākie dati attiecas uz visas Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu un tirgus daļām, kā arī uz visiem pārējiem atlasīto ražotāju rādītājiem.
4.2. Produkcija
(67)
Savienības ražošanas apjomi no 2006. līdz 2008. gadam saglabājās samērā stabili, taču izmeklēšanas periodā tie strauji samazinājās.
5. tabula
Savienības ražošanas nozare - produkcija
Atlasītie ražotāji
2006
2007
2008
IP
Vienības (tonnās)
495 942
508 837
502 729
312 824
Indekss
100
103
101
63
4.3. Ražošanas jauda un jaudas izmantojums
(68)
Savienības ražošanas nozares ražošanas jaudas izmaiņas parādītas turpmākajā tabulā.
6. tabula
Savienības ražošanas nozare - ražošanas jauda
Atlasītie ražotāji
2006
2007
2008
IP
Ražošanas jauda (tonnās)
575 900
573 600
585 350
510 700
Indekss
100
100
102
89
Jaudas izmantojums (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
Indekss
100
103
100
71
(69)
Izmeklēšanas periodā ražošanas jauda tika samazināta. Patiešām, ņemot vērā importa par dempinga cenām no ĶTR cenu lejupslīdi un tirgus daļas zaudēšanu, vairākas ražošanas līnijas tika demontētas, uz laiku slēgtas vai to jauda samazināta. Lai gan ražošanas jaudu samazināja, jaudas izmantojuma koeficients samazinājās no 86 % līdz 61 %, t. i., par 29 %.
4.4. Krājumi
(70)
Turpmākajā tabulā parādīts, ka krājumi pirmo reizi samazinājās 2007. gadā, kad patēriņš bija sasniedzis augstāko līmeni, bet tad tie 2008. gadā strauji palielinājās, jo minētā gada pēdējā ceturksnī pieprasījums negaidīti samazinājās. Izmeklēšanas periodā krājumu līmenis normalizējās.
7. tabula
Savienības ražošanas nozare - krājumi
Atlasītie ražotāji
2006
2007
2008
IP
Vienības (tonnās)
88 968
73 018
123 910
82 160
Indekss
100
82
139
92
4.5. Pārdošanas apjoms (visa Savienības ražošanas nozare)
(71)
Visa Savienības ražotāju pārdošanas apjoma izmaiņas ES tirgū, tai skaitā pārdošanas apjoma pašu lietošanai izmaiņas, attēlotas turpmākajā tabulā.
8. tabula
Savienības ražošanas nozare - ES pārdošanas apjoms
Visi ES ražotāji
2006
2007
2008
IP
Vienības (tonnās)
737 818
743 784
706 746
520 064
Indekss
100
101
96
70
(72)
Savienības ražošanas nozares kopējais pārdošanas apjoms samazinājās par 30 %. 2007. gadā Savienības ražošanas nozares attiecīgā ražojuma pārdošanas apjoms Savienības tirgū palielinājās tikai par 1 %, turpretim patēriņš Savienībā šajā gadā pieauga par 6 % (kā parādīts iepriekš 1. tabulā). Tas nozīmē, ka Savienības ražošanas nozare šajā periodā nevarēja gūt labumu no pieaugošā patēriņa. Pēc tam 2008. gadā un IP Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms būtiski samazinājās.
4.6. Tirgus daļa (visa Savienības ražošanas nozare)
(73)
Savienības ražošanas nozares tirgus daļa strauji samazinājās 2007. un 2008. gadā, savukārt izmeklēšanas periodā tirgus daļa nedaudz palielinājās. Tomēr kopumā attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare zaudēja 5,6 procentpunktus tirgus daļas, savukārt, kā parādīts 3. tabulā iepriekš, importa par dempinga cenām no ĶTR tirgus daļa attiecīgajā periodā gandrīz divkāršojās.
9. tabula
Savienības ražošanas nozare - ES tirgus daļa
Visi ES ražotāji
2006
2007
2008
IP
ES tirgus daļa (%)
75,1 %
71,3 %
68,2 %
69,5 %
Indekss
100
95
91
93
4.7. Pārdošanas cenas
(74)
Turpmākā tabula parāda, ka attiecībā uz vidējām pārdošanas cenām Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā nav spējusi palielināt pārdošanas cenas nesaistītiem klientiem. Gluži pretēji - vidējās pārdošanas cenas ir pazeminājušās par 2 %, kas ir būtiski, ņemot vērā izejmateriālu pieaugošās cenas. Patiesībā Savienības ražošanas nozarei nebija iespējas pārdošanas cenās atspoguļot izejmateriālu izmaksu pieaugumu, jo importa par dempinga cenām dēļ radās spiediens uz ĶTR cenu līmeni Savienības tirgū.
10. tabula
Savienības ražošanas nozare - ES pārdošanas apjoms (vidējās cenas)
Atlasītie ražotāji
2006
2007
2008
IP
EUR par tonnu
1 179
1 166
1 192
1 159
Indekss
100
99
101
98
4.8. Nodarbinātība
(75)
Savienības ražotāju nodarbinātības līmenis liecina, ka attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare racionalizēja ražošanu, lai pazeminātu ražošanas izmaksas un kompensētu izejmateriālu izmaksu pieaugumu. Patiešām, visā periodā nodarbināto skaits samazinājās par 20 procentpunktiem, no kuriem 15 procentpunktu samazinājums tika novērots no 2007. gada līdz IP.
11. tabula
Savienības ražošanas nozare - nodarbinātība
Atlasītie ražotāji
2006
2007
2008
IP
Nodarbināto skaits
4 114
3 890
3 705
3 302
Indekss
100
95
90
80
4.9. Ražīgums
(76)
Savienības ražošanas nozares centienu dēļ, kas izklāstīti iepriekšējā apsvērumā, Savienības ražotāju darbaspēka ražīgums būtiski palielinājās 2007. un 2008. gadā. Šī pozitīvā tendence mainījās IP, kad attiecīgajā periodā ražīgums samazinājās kopumā par 21 %. Šīs ražīguma izmaiņas galvenokārt izraisīja pieprasījuma kritums un daļēji arī imports par dempinga cenām no ĶTR, kas būtiski pazemināja Savienības ražošanas nozares cenas, ievērojami samazinot ražošanas apjomu un tādējādi palielinot nodarbinātību uz katru saražoto stikla šķiedras vienību.
12. tabula
Savienības ražošanas nozare -ražīgums
Atlasītie ražotāji
2006
2007
2008
IP
Tonnas uz nodarbināto
121
131
136
95
Indekss
100
108
113
79
4.10. Algas
(77)
Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozarei izdevās kontrolēt darbaspēka izmaksu izmaiņas. Patiešām, turpmākajā tabulā ir parādīts, ka vidējā gada alga 2007. un 2008. gadā nedaudz palielinājās, taču izmeklēšanas periodā tā pazeminājās. Visā periodā darbaspēka izmaksas uz vienību samazinājās par 3 %. Taču šis samazinājums būtu bijis izteiktāks, ja kopējā tendencē netiktu iekļauti atlaišanas pabalsti.
13. tabula
Savienības ražošanas nozare - darbaspēka izmaksas
Atlasītie ražotāji
2006
2007
2008
IP
Gada alga (EUR)
42 649
43 257
43 991
41 394
Indekss
100
101
103
97
4.11. Rentabilitāte un ienākumi no ieguldījumiem (ROI)
(78)
Savienības ražošanas nozares rentabilitāti noteica, tīro peļņu, kas gūta par līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomu, pirms nodokļu nomaksas izsakot procentos no minētā pārdošanas apjoma apgrozījuma. Nosakot Savienības ražotāju rentabilitāti, pārbaudītie skaitļi ir koriģēti, lai novērstu, ka šo analīzi ietekmē ārkārtas un ar konkrēto uzņēmumu saistīti jautājumi, kam bija neproporcionāla ietekme uz šo uzņēmumu peļņas datiem konkrētajā periodā. Turpmākajā tabulā ir attēlots, kā, izdarot šīs korekcijas, attiecīgajā periodā attīstījās atlasīto ražotāju rentabilitātes un ienākumu no ieguldījumiem saistībā ar līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomu Savienībā.
14. tabula
Savienības ražošanas nozare - rentabilitāte un ienākumi no ieguldījumiem (ROI)
Atlasītie ražotāji
2006
2007
2008
IP
Tīrā peļņa (izteikta % no apgrozījuma)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
ROI
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(79)
Iepriekšējā tabula parāda, ka Savienības ražošanas nozare varēja sasniegt ierobežotus peļņas līmeņus lielākajā daļā attiecīgā perioda ar izņēmumiem 2007. gadā, kad vidējais rentabilitātes koeficients sasniedza 4,7 %. Izmeklēšanas periodā peļņas vietā tika ciesti lieli zaudējumi: Savienības ražošanas nozares vidējais zaudējumu koeficients bija 15 %.
(80)
Savukārt ienākumu no ieguldījumiem (ROI), ko izsaka kā peļņu procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības, rādītājs atbilst rentabilitātes tendencei. Kopumā ienākumi no ieguldījumiem bija samērā ierobežoti visā attiecīgajā periodā, izņemot 2007. gadu. Visbeidzot, izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozares vidējie ROI pazeminājās līdz -16,8 %.
(81)
Iepriekš minētā nestabilā finansiālā situācija saglabājās, lai gan patēriņš no 2006. līdz 2008. gadam palielinājās, kā izklāstīts iepriekš 60. apsvērumā, un Savienības ražošanas nozare centās racionalizēt ražošanas izmaksas, kā izklāstīts iepriekš 75. un 76. apsvērumā. Attiecīgajā periodā straujais pieaugums attiecībā uz lētu, par dempinga cenām ievestu importu no ĶTR ietekmēja Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu un veicināja arī būtisku cenu lejupslīdi. Šie faktori ir ietekmējuši Savienības ražošanas nozares finanšu situāciju. To vislabāk parāda smagie zaudējumi 15 % apmērā izmeklēšanas periodā.
4.12. Naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu
(82)
Neto naudas plūsma no pamatdarbības attīstījās šādi.
15. tabula
Savienības ražošanas nozare - naudas plūsma
Atlasītie ražotāji
2006
2007
2008
IP
Naudas plūsma (EUR)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Indekss
100
50
22
-64
(83)
Iepriekš attēlotajā tabulā apstiprinās Savienības ražošanas nozares nestabilā finansiālā situācija laikposmā no 2006. līdz 2008. gadam, kā arī izraisītais straujā lejupslīde izmeklēšanas periodā.
4.13. Ieguldījumi
(84)
Pārmaiņas attiecīgajā periodā atlasīto ražotāju ieguldījumos ir attēlotas turpmākajā tabulā.
16. tabula
Savienības ražošanas nozare - ieguldījumi
Atlasītie ražotāji
2006
2007
2008
IP
Neto ieguldījumi (EUR)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Indekss
100
52
109
71
(85)
Laikposmos, kad līmenis bija visaugstākais, proti, 2006. un 2008. gadā, ieguldījumu līmenis bija samērā augsts, ņemot vērā katlu rekonstrukciju. Šajā kapitālie tilpīgajā nozarē katli ir jārekonstruē reizi 7-10 gados, un viena katla rekonstrukcijas izmaksas var sasniegt EUR 8-13 miljonus (aptuvenās izmaksas dotas, lai ievērotu konfidencialitāti). Liela daļa citu, strukturālāku augsto ieguldījuma izmaksu ir saistīta ar sakausējumu patēriņu no ieliktņiem un sekojošās ieliktņu rekonstruēšanas.
4.14. Dempinga starpības lielums
(86)
Dempinga starpība importam no ĶTR, kā minēts 55. apsvērumā iepriekš, ir ļoti liela. Ņemot vērā importa par dempinga cenām apjomu, tirgus daļu un cenas, dempinga starpību ietekmi nevar uzskatīt par niecīgu.
5. Secinājums par kaitējumu
(87)
Lai gan Savienības ražošanas nozare ļoti centās palielināt savu konkurētspēju, lielākā daļa kaitējuma rādītāju, kas saistīti ar Savienības ražošanas nozari, attiecīgajā periodā mainījās negatīvi. Tas ir jo īpaši pamanāms, analizējot rādītājus, kas saistīti ar Savienības ražošanas nozares finanšu rezultātiem, it sevišķi saistībā ar ienākumiem no ieguldījumiem, naudas plūsmu un rentabilitāti - tie visi attīstījās dramatiski. Turklāt rādītāji saistībā ar produkciju, ražošanas jaudu, jaudas izmantojumu, pārdošanas apjomu un tirgus daļu arī ir apstiprinājuši nepārprotami negatīvo tendenci.
(88)
Tai pašā laikā stikla šķiedras imports no ĶTR pazemināja Savienības ražošanas nozares cenas par 39 % izmeklēšanas periodā, un nepilnu četru gadu laikā Savienības ražošanas nozare zaudēja 5 procentpunktus tirgus daļas.
(89)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē ir nodarīts būtisks kaitējums.
E. CĒLOŅSAKARĪBA
1. Ievads
(90)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu Komisija pārbaudīja, vai imports par dempinga cenām ir nodarījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei tādā līmenī, lai to klasificētu par būtisku. Tika pārbaudīti citi zināmi faktori, kas nav imports par dempinga cenām un kas vienlaikus varētu kaitēt Savienības ražošanas nozarei, lai novērstu to, ka šo citu faktoru iespējamais radītais kaitējums tiek attiecināts uz importu par dempinga cenām.
2. Importa par dempinga cenām radītā ietekme
(91)
Laikposmā no 2006. gada līdz izmeklēšanas periodam attiecīgā ražojuma importa par dempinga cenām apjoms palielinājās par 51 %, kas sekmēja Savienības tirgus daļas palielināšanos par 98 % jeb no 7,9 % līdz 15,6 %.
(92)
Attiecīgā ražojuma importa par dempinga cenām no ĶTR pieaugums attiecīgajā periodā notika vienlaikus ar gandrīz visu kaitējuma rādītāju samazināšanos Savienības ražošanas nozarei. Savienības ražošanas nozare zaudēja 5,6 procentpunktus tirgus daļas, un tās pārdošanas cenas pazeminājās par 2 % cenu spiediena dēļ, ko izraisīja zemu cenu imports par dempinga cenām Savienības tirgū. Būtiskais cenu pazeminājums Savienības ražošanas nozarei pienācīgi neļāva pieaugušās ražošanas izmaksas atspoguļot pārdošanas cenās, kas savukārt sekmēja zemu un izmeklēšanas periodā negatīvu rentabilitātes līmeni.
(93)
Jāatzīmē arī, ka importa par dempinga cenām no ĶTR tirgus daļa turpināja palielināties pat izmeklēšanas periodā. Citiem vārdiem sakot, kā minēts arī 62. apsvērumā iepriekš, importa par dempinga cenām no ĶTR apjoms samazinājās lēnāk nekā Savienības patēriņš.
(94)
Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka starp importu par dempinga cenām un kaitējumu, kas nodarīts Savienības ražošanas nozarei, nav cēloņsakarības. Viens no šajā saistībā ierosinātajiem argumentiem bija, ka cenu atšķirība starp Ķīnas un Savienības pārdošanas cenām ir bijusi diezgan nemainīga visā attiecīgajā periodā, savukārt Savienības ražošanas nozares rentabilitāte tai pašā laikā ir mainījusies. Šajā saistībā ir jāpatur prātā, ka ne tikai cenu līmenis, bet arī jau tā lētā importa par dempinga cenām apjoms radīja spiedienu uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu. Turklāt, pat ja citiem faktoriem arī ir bijusi nozīme Savienības ražošanas nozares situācijas pasliktināšanā, tādējādi zināmā mērā ietekmējot arī Savienības ražošanas nozares rentabilitātes tendences, tas nekādā ziņā nevar mazināt importa par dempinga cenām no ĶTR ietekmi, kas nemitīgi pazemina Savienības cenas, it sevišķi ņemot vērā, ka tas notika samērā stabilā tempā, lai gan tirgū norisinājās tādas pārmaiņas kā patēriņa pieaugums un samazinājums vai izejmateriālu cenu maiņa.
(95)
Līdzīgu argumentu izvirzīja attiecībā uz iespējamo saistības trūkumu starp Savienības ražošanas nozares rentabilitātes datiem un tās tirgus daļas tendencēm. Patiešām, piemēram, Savienības ražošanas nozares rentabilitātes līmenis uz laiku uzlabojās laikposmā no 2006. līdz 2007. gadam, lai gan tirgus daļa samazinājās. To daļēji izraisīja Savienības tirgus uzlabotie nosacījumi 2007. gadā (sk. 6 % palielinājumu attiecībā uz patēriņu Savienībā, kā minēts 60. apsvērumā iepriekš). Tomēr vēl svarīgāk ir tas, ka laikposmā no 2006. līdz 2007. gadam Savienības ražošanas nozare koncentrēja uzmanību uz savu produkciju, samazinot ražošanas izmaksas, kas arī ietekmēja tās rentabilitātes līmeni. Vēl viens piemērs - laikposmā no 2008. gada līdz izmeklēšanas periodam Savienības ražošanas nozares tirgus daļa nedaudz pieauga, savukārt tās rentabilitātes koeficients samazinājās, nesot smagus zaudējumus 15 % apmērā. Tomēr tai pašā laikā imports par dempinga cenām no ĶTR varēja palielināt savu tirgus daļu, vienlaikus lielā mērā pazeminot pārdošanas cenas Savienībā. Tādēļ Savienības ražošanas nozare cieta milzīgus zaudējumus. Abi iepriekš izklāstītie gadījumi patiešām liecina, ka vienu vai divus atsevišķus rādītājus nevar ņemt vērā, aprēķinot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli.
(96)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka zemu cenu imports par dempinga cenām no ĶTR, kuru Savienībā importēja lielos un nemitīgi pieaugošos apjomos un kurš būtiski pazemināja Savienības ražošanas nozares cenas attiecīgajā periodā, ārkārtīgi negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares saimniecisko stāvokli.
3. Citu faktoru ietekme
3.1. Imports no trešām valstīm
(97)
Attiecīgajā periodā ierobežotā daudzumā ieveda importu no citām trešām valstīm. Kopējā tirgus daļa importam no valstīm, kas nav ĶTR, ir samazinājusies par 2 procentpunktiem - no 17 % uz 15 %. Otrās lielākās importētājas valsts Norvēģijas tirgus daļa izmeklēšanas periodā bija 3,3 %. Turcijas tirgus daļa izmeklēšanas periodā bija 2,5 %, savukārt ceturtās lielākās importētājas valsts ASV tirgus daļa izmeklēšanas periodā bija mazāka par 2 %.
17. tabula
Imports no citām valstīm
Valsts
2006
2007
2008
IP
Norvēģija
Apjoms (tonnās)
34 990
28 834
35 410
24 993
Tirgus daļa (%)
3,6 %
2,8 %
3,4 %
3,3 %
Vid. cena (EUR)
1 254
1 412
1 360
1 256
Turcija
Apjoms (tonnās)
28 981
25 035
20 658
18 874
Tirgus daļa (%)
2,9 %
2,4 %
2,0 %
2,5 %
Vid. cena (EUR)
1 097
1 155
1 202
1 077
ASV
Apjoms (tonnās)
22 921
24 246
20 447
13 569
Tirgus daļa (%)
2,3 %
2,3 %
2,0 %
1,8 %
Vid. cena (EUR)
2 309
2 101
2 506
2 615
Malaizija
Apjoms (tonnās)
9 541
25 569
35 200
12 601
Tirgus daļa (%)
1,0 %
2,5 %
3,4 %
1,7 %
Vid. cena (EUR)
979
1 019
1 022
1 025
Taivāna
Apjoms (tonnās)
19 318
18 150
14 655
11 285
Tirgus daļa (%)
2,0 %
1,7 %
1,4 %
1,5 %
Vid. cena (EUR)
1 193
1 146
1 069
975
Indija
Apjoms (tonnās)
4 365
11 231
3 757
5 361
Tirgus daļa (%)
0,4 %
1,1 %
0,4 %
0,7 %
Vid. cena (EUR)
1 308
1 232
1 315
1 240
Korejas Republika
Apjoms (tonnās)
7 959
5 974
13 934
5 116
Tirgus daļa (%)
0,8 %
0,6 %
1,3 %
0,7 %
Vid. cena (EUR)
1 430
1 607
894
1 004
Japāna
Apjoms (tonnās)
21 671
10 727
11 174
4 609
Tirgus daļa (%)
2,2 %
1,0 %
1,1 %
0,6 %
Vid. cena (EUR)
1 197
1 315
1 401
1 804
Meksika
Apjoms (tonnās)
4 894
9 713
7 226
3 689
Tirgus daļa (%)
0,5 %
0,9 %
0,7 %
0,5 %
Vid. cena (EUR)
1 488
1 204
1 289
1 359
Kanāda
Apjoms (tonnās)
4 136
3 309
2 196
2 244
Tirgus daļa (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Vid. cena (EUR)
1 303
2 025
1 761
2 146
Citas valstis
Apjoms (tonnās)
8 954
14 848
8 519
9 227
Tirgus daļa (%)
0,9 %
1,4 %
0,8 %
1,2 %
Vid. cena (EUR)
1 517
1 527
1 891
1 615
(98)
Iepriekšējā tabula, kuras pamatā ir Eurostat dati, arī parāda, ka cita importa vidējā cena uz Savienības robežas parasti ir daudz augstāka par importa cenu no ĶTR, kā minēts 63. apsvērumā iepriekš. Salīdzinot šīs Eurostat cenas ar Savienības ražošanas nozares cenām, kuras norādītas 74. apsvērumā iepriekš, var konstatēt, ka izmeklēšanas periodā imports no Turcijas pazemināja Savienības ražošanas nozares cenas. Tomēr izmeklēšanas periodā importa no Turcijas tirgus daļa bija tikai 2,5 %, un tas ir mazāk nekā tā tirgus daļa 2006. gadā. Turklāt šā importa cenas nemitīgi bija krietni augstākas par ĶTR importa cenām, pārsniedzot tās par 14-23 %. Importa no Malaizijas, Taivānas un Korejas Republikas cenas arī ir zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, tomēr to tirgus daļas ir ierobežotas un arī samazinās. Tādēļ netika uzskatīts, ka imports no Malaizijas, Taivānas un Korejas Republikas vai jebkuras citas trešās valsts negatīvi ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli. Attiecīgi ir pamatoti provizoriski secināt, ka imports no citām valstīm neizslēdza cēloņsakarību starp konstatēto dempingu un būtisko kaitējumu, ar ko saskārās Savienības ražošanas nozare.
3.2. Ekonomikas krīzes ietekme
(99)
Vairākas personas apgalvoja, ka kaitējumu, ar ko saskārās Savienības ražošanas nozare, radīja ekonomikas krīze, kura sekmēja strauju pieprasījuma kritumu.
(100)
Patiešām, laikposmā no 2008. gada līdz izmeklēšanas periodam Savienībā bija vērojams spēcīgs patēriņa samazinājums, kā minēts 60. apsvērumā iepriekš. Šis samazinājums bija līdz 28 %, un tiek atzīts, ka to radīja ekonomikas krīze, kas šajā periodā skāra Savienību. Vairumu nozaru, kas izmanto produktus, kuri satur izmeklējamo ražojumu (automobiļu rūpniecība, vēja enerģija, celtniecība utt.), skāra šī krīze, un tas ķēdes sākumā veicināja pieprasījuma samazināšanos pēc stikla šķiedras.
(101)
Tomēr ekonomikas lejupslīdes negatīvo ietekmi un pieprasījuma samazināšanos pastiprināja pieaugošais imports par dempinga cenām no ĶTR, kas būtiski pazemināja Savienības ražošanas nozares cenas. Pat ja šā iemesla dēļ uzskatītu, ka ekonomikas lejupslīde ir veicinājusi kaitējumu izmeklēšanas periodā, tas nekādā veidā nemazina importa par zemajām dempinga cenām no ĶTR Savienības tirgū radītā kaitējuma negatīvās sekas visā attiecīgajā periodā. Pat laikā, kad pārdošanas apjoms samazinās, Savienība būtu spējusi saglabāt pieņemamu apjomu un cenu līmeni, tādējādi ierobežojot negatīvo ietekmi, ko radīja patēriņa lejupslīde. Taču tas būtu bijis iespējams tikai tad, ja nebūtu pastāvējusi negodīga konkurence, ko radīja lētais, par dempinga cenām tirgū ievestais imports. Turklāt Ķīnas importu par dempinga cenām, kas būtiski pazemināja Savienības pārdošanas cenas izmeklēšanas periodā, var uzskatīt par vēl kaitīgāku ekonomikas krīzes laikā.
(102)
Ņemot vērā iepriekš aprakstītos apstākļus, ekonomikas lejupslīdi nevar uzskatīt par iespējamo iemeslu cēloņsakarības izslēgšanai starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu un importu par dempinga cenām no ĶTR.
3.3. Ķīnas importa apjoma tendences un Savienības ražošanas nozares finansiālā situācija
(103)
Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka nepastāv cēloņsakarība starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozares finansiālo situāciju, ņemot vērā to, ka Savienības ražošanas nozare sasniedza labākos rentabilitātes rādītājus gados, kad attiecīgā ražojuma imports no ĶTR bija augstākajā līmenī, un sliktākos rādītājus laikā, kad imports no ĶTR samazinājās līdz zemākajam līmenim attiecīgajā periodā.
(104)
Šajā saistībā pirmām kārtām jāatzīmē, ka patēriņa tendences, it sevišķi ekonomikas lejupslīde izmeklēšanas periodā, noteikti ietekmēja gan importa apjomu no ĶTR, gan Savienības ražošanas nozares finansiālo situāciju, ņemot vērā šīs krīzes globālo izpausmi.
(105)
Tomēr, kā jau norādīts iepriekš, imports par dempinga cenām no ĶTR ir būtiski pazeminājis Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas izmeklēšanas periodā, t. i., ekonomikas lejupslīdes laikā. To veidoja tas, ka ĶTR ražotājiem eksportētājiem izdevās joprojām nedaudz palielināt savu tirgus daļu ekonomikas lejupslīdes laikā, savukārt Savienības ražošanas nozare cieta smagus zaudējumus, jo nespēja pārdot produkciju par izdevīgākām cenām.
(106)
Patiešām, var uzskatīt, ka iepriekš minētā cenu pazemināšana kopā ar pieaugošo tirgus daļu importam par dempinga cenām no ĶTR ir radījuši vēl lielāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, nekā tas būtu bijis periodā bez nepastāvīga patēriņa ekonomikas lejupslīdes dēļ.
(107)
Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, var secināt, ka salīdzinājumu attiecībā uz importa par dempinga cenām no ĶTR tendencēm un Savienības ražošanas nozares finanšu rezultātiem varētu interpretēt kā faktoru, kas izslēdz cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un kaitējumu, ar kuru saskārās Savienības ražošanas nozare.
3.4. Eksporta pārdošanas apjoma un/vai Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma pašu lietošanai samazināšanās
(108)
Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares rentabilitātes samazināšanos izraisīja eksporta pārdošanas apjoma samazināšanās vai ražošanas apjoma pašu lietošanai samazināšanās nevis pārdošanas apjoma samazināšanās Savienībā. Šajā saistībā pirmām kārtam ir jāatgādina, ka visi kaitējuma rādītāji (izņemot pārdošanas apjomu), arī rentabilitātes, ir novērtēti, pamatojoties uz pārdošanas apjomu nesaistītām personām Savienības tirgū. Citiem vārdiem sakot, ne eksporta pārdošanas apjoms, ne pārdošanas apjoms pašu lietošanai nav iekļauti šajā aprēķinā. Otrkārt, tiesa, ka eksporta pārdošanas apjoms ir samazinājies nedaudz ātrāk nekā pārdošanas apjoms Savienībā, taču tas neattiecas uz ražošanas apjomu pašu lietošanai, kas attiecīgajā periodā veidoja 22,4-24,4 % no kopējā pārdošanas apjoma Savienībā. Turklāt, ņemot vērā Savienības ražošanas nozares eksporta pārdošanas apjoma nozīmi salīdzinājumā ar pārdošanas apjomu ES (diapazonā no 10 % līdz 14 % attiecīgajā periodā), minēto pārdošanas apjomu nevar uzskatīt par tik nozīmīgu, lai tas varētu likt apšaubīt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un ietekmi uz Savienības ražošanas nozari. Tāpēc šis arguments tiek noraidīts.
3.5. Savienības ražošanas nozares pieaugusī jauda un sadārdzinātās ražošanas izmaksas
(109)
Viena ieinteresētā persona argumentēja, ka Savienības ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanos izraisīja kļūdains lēmums palielināt jaudu. Šajā saistībā pirmām kārtām jāmin, ka stikla šķiedras tirgus vairākus gadus ir bijis augošs tirgus un ka lēmumu palielināt konkrētu rūpnīcu jaudu nevar uzskatīt par nepamatotu uzņēmējdarbības plānošanu situācijā, kad patēriņš palielinās. Turklāt jāatzīmē, ka kopumā attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares jauda faktiski samazinājās (sk. 68. apsvērumu iepriekš).
(110)
Katrā ziņā jāatzīmē, ka Savienības ražošanas nozarei izdevās samazināt izmaksas uz katru galvenā izejmateriāla vienību, lai gan attiecīgajā periodā izejmateriālu pašizmaksas cenas palielinājās.
18. tabula
Izejmateriālu izmaksas un izmaksas par katru saražoto stikla šķiedras vienību
2006
2007
2008
IP
Cena par vienu tonnu izejmateriāla (3)
100
106
104
102
Izejmateriāla izmaksas par vienu tonnu stikla šķiedras (3)
100
99
97
94
(111)
Iepriekš izklāstītās izejmateriālu izmaksas par vienu saražoto stikla šķiedras vienību mainījās, jo tika veikti mērķtiecīgi ieguldījumi, lai panāktu lielāku efektivitāti un konkurētspēju. Patiešām, Savienības ražošanas nozare ir īstenojusi vairākus pasākumus, lai attiecīgajā periodā uzlabotu un racionalizētu ražošanas procesu un resursu izmaksas.
(112)
Attiecībā uz darbaspēka izmaksām, kā jau minēts 75.-77. apsvērumā iepriekš, Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā samazināja darba ņēmēju skaitu par 20 %, savukārt vidējā alga tika pazemināta, pat neiekļaujot būtisko atlaišanas pabalstu ietekmi.
(113)
Iepriekš izklāstīto iemeslu dēļ tiek noraidīts arguments, ka Savienības ražošanas nozares slikto situāciju patiesībā radīja pieaugušās ražošanas izmaksas, ko savukārt, iespējams, izraisīja neefektivitāte vai augstas darbaspēka izmaksas.
3.6. Importa par dempinga cenām no ĶTR konkurētspēja un saistīto Ķīnas ražotāju pašu izraisīts kaitējums
(114)
Ir apgalvots, ka kaitējumu radīja ražošanas apjoms un modernā tehnoloģija, ko izmanto Ķīnas eksportētāji, nevis izmeklējamā ražojuma dempings. Faktiski kopumā var secināt, ka Savienības ražotāju ražošanas apjoms arī ir liels un ka tiem arī ir moderni ražošanas procesi.
(115)
Kāda ieinteresētā persona paziņoja, ka Savienības ražošanas nozare patiesībā būtu pati varējusi radīt pašu izraisītu kaitējumu importa dēļ, ko ieveda ar to saistīti Ķīnas ražotāji. Šajā kontekstā ir jāatzīmē, ka, kā norādīts 58. apsvērumā iepriekš, šāda importa apjoms ir bijis ļoti ierobežots gan Savienības ražošanas nozares produkcijas ziņā, gan attiecīgā ražojuma importa ziņā no ĶTR.
(116)
Tādēļ ne konkurētspējas trūkumu, ne saistīto Ķīnas ražotāju importu nevar uzskatīt par faktoru, kas izslēdz cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no ĶTR un konstatēto kaitējumu.
4. Secinājums par cēloņsakarību
(117)
Nobeigumā jāatzīmē, ka iepriekš izklāstītā analīze ir pierādījusi, ka attiecīgajā periodā stikla šķiedras importa daudzums no ĶTR ir būtiski pieaudzis, pakāpeniski samazinot Savienības ražošanas nozares tirgus daļu. Turklāt šie pieaugušie daudzumi, ko ieveda Savienības tirgū par dempinga cenām, būtiski pazemināja Savienības ražošanas nozares cenas, tādējādi traucējot Savienības ražošanas nozarei piemērot saviem klientiem paaugstinātās izejmateriālu izmaksas. Lai gan konkrētu laikposmu Savienības ražošanas nozarei izdevās novērst šī spiediena negatīvo ietekmi, pateicoties darbības ieguvumiem no efektivitātes, tas vairs nebija iespējams, kad ekonomikas krīze būtiski samazināja pieprasījuma līmeni.
(118)
Tika analizēti arī citi faktori, kas būtu varējuši radīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Šajā saistībā secināja, ka imports no tiešām valstīm, ekonomikas krīzes ietekme, Savienības ražošanas nozares cita pārdošanas apjoma tendences un citi faktori, tai skaitā 97.-116. apsvērumā minētie, nav faktori, kas varētu izslēgt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un kaitējumu, ar kuru saskārās Savienības ražošanas nozare.
(119)
Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi apsvērta un nošķirta no kaitējumu radošās ietekmes, ko izraisa imports par dempinga cenām, provizoriski tiek secināts, ka imports no ĶTR ir radījis Savienības ražošanas nozarei būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē.
F. SAVIENĪBAS INTERESES
(120)
Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai bez secinājumiem par dempingu, kaitējumu un cēloņsakarību ir kādi vērā ņemami iemesli, kas varētu likt secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā Savienības interesēs nav noteikt pasākumus. Šā iemesla dēļ un saskaņā ar pamatregulas 21. panta 1. punktu Komisija izvērtēja iespējamo pasākumu ietekmi uz visām ieinteresētajām personām, kā arī to, kādas sekas varētu rasties, ja netiktu veikti pasākumi.
(121)
Komisija izsūtīja aptaujas anketas visiem neatkarīgajiem importētājiem un lietotājiem. Kopā izsūtīja 60 anketas. Divi importētāji un 13 lietotāji iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem noteiktajā laikā. Turklāt vairāki importētāji un lietotāji vēlāk procedūras laikā iesniedza vēstules, kurās iebilda pret jebkādiem iespējamiem pasākumiem šajā lietā.
1. Savienības ražošanas nozares intereses
(122)
Kā minēts 56. apsvērumā, izmeklēšanas periodā Savienībā līdzīgo ražojumu izgatavoja 11 ražotāji. Astoņas personas, kas iesniedza sūdzību, pārstāvēja vairāk nekā 90 % no Savienības produkcijas; vēl divas personās atbalstīja sūdzības iesniedzēju, savukārt vienpadsmitā uzņēmuma nostāja bija neitrāla.
(123)
Trīs atlasītie uzņēmumi, kas pārstāvēja apmēram 60 % no Savienības kopējās produkcijas, nodarbināja 3 300 darba ņēmējus, kuri ir tieši iesaistīti līdzīgā ražojuma ražošanā, pārdošanā un administrēšanā. Tiek atgādināts, ka kaitējuma rādītāji liecināja par vispārēju negatīvu tendenci un ka it sevišķi ar Savienības ražošanas nozares tirgus daļu un finanšu rezultātiem saistītie kaitējuma rādītāji, piemēram, rentabilitāte, ienākumi no ieguldījumiem un naudas plūsma, tika būtiski ietekmēti. Proti, attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte samazinājās no jau tā zemā līmeņa 0,3 % apmērā uz - 15,0 %, savukārt tās tirgus daļa samazinājās par 5,6 procentpunktiem.
(124)
Ja pasākumus piemēros, ir paredzams, ka cenu pazeminājums un tirgus daļas samazināšanās izbeigsies un ka Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas paaugstināsies, kā dēļ būtiski uzlabosies Savienības ražošanas nozares finansiālais stāvoklis.
(125)
No otras puses, iespējams, ka Savienības ražošanas nozares tirgus un finansiālā stāvokļa pasliktināšanās turpināsies, ja antidempinga pasākumus nepiemēros. Tādā gadījumā ir paredzams, ka Savienības ražošanas nozare zaudēs vēl lielāku tirgus daļu un vairs nespēs sekot tirgus cenām, ko nosaka imports no ĶTR. Visticamāk, notiks turpmāka produkcijas un ieguldījumu samazināšana, kā arī vairāku ražošanas rūpnīcu slēgšana Savienībā, veicinot vērienīgu darba vietu zaudēšanu.
(126)
Tādēļ provizoriski secina, ka antidempinga pasākumu piemērošana neapšaubāmi būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.
2. Nesaistīto importētāju intereses Savienībā
(127)
Kā minēts iepriekš, izlasi neveica attiecībā uz nesaistītiem importētājiem, un divi nesaistīti importētāji pilnībā sadarbojās saistībā ar šo izmeklēšanu, iesniedzot atbildes uz anketas jautājumiem. Tikai nelielu daļu šo divu importētāju apgrozījuma (attiecīgi 7 % un 25 %) veidoja to darbības attiecībā uz attiecīgo ražojumu no ĶTR. Abi uzņēmumi bija pret antidempinga pasākumu piemērošanu, jo tie uzskatīja, ka tas izraisītu attiecīgā ražojuma importa no ĶTR pārtraukšanu.
(128)
Tomēr šo divu importētāju deklarētais imports veidoja ļoti mazu daļu no visa importa no ĶTR izmeklēšanas periodā (mazāk par 1 %). Neviens cits importētājs nesadarbojās - neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem vai pamatotus komentārus. Tādējādi provizoriski var secināt, ka pagaidu pasākumu piemērošanai nebūs būtiskas negatīvas ietekmes uz ES importētāju interesēm.
3. Lietotāju intereses
(129)
Stikla elementāršķiedru, kam piemērota šī procedūra, izmanto daudzos lietojumos. Sadarbojās šādas lietotāju grupas: audēji (gan kvalitatīvāku, specializētu audumu, gan standarta audumu audēji, piemēram, vēja enerģijas turbīnām, kuģniecības, transporta, aviācijas un infrastruktūras lietojumiem); pārklājuma materiālu ražotāji; maisījumu, tai skaitā automobiļu rūpniecībā izmantoto, ražotāji; pusgatavu maisījumu vai galaproduktu ražotāji.
(130)
Attiecīgā ražojuma daudzums no ĶTR, ko iepērk lietotāji, kuri sadarbojās, veido apmēram 20 % no stikla šķiedras importa no ĶTR izmeklēšanas periodā. Pamatojoties uz anketās iesniegto informāciju, var secināt, ka Savienības lietotāju nozarē ir nodarbināts būtisks skaits cilvēku. Lai gan šajā saistībā un šajā posmā nav iesniegti plaši un pamatoti dati, provizoriski tiek lēsts, ka Eiropas Savienībā pakārtotajā nozarē strādājošo skaits, pamatojoties uz anketas atbildēs sniegto informāciju, ir 50 000-75 000. Pamatojoties uz to pašu informāciju, tiek lēsts, ka saistībā ar stikla šķiedru, izmantojot to uzņēmumu nodaļas, kas izmantoja izmeklēšanas periodā Ķīnas stikla šķiedru, nodarbināto skaits ir apmēram 27 000.
(131)
Vairums lietotāju, kuri sadarbojās, informēja, ka stikla šķiedru iepērk no Ķīnas, kā arī no citiem avotiem, tai skaitā Eiropas ražotājiem. Tikai daži no tiem stikla šķiedru iepirka tikai no ĶTR. Šajā nozarē vērojama ne tikai plaša darbību dažādība pakārtotajās nozarēs, bet arī plaša šo uzņēmumu lielumu dažādība - vairāki no tiem ietilpst starptautiski darbojošās lielākās uzņēmumu grupās, savukārt citi ir pilnībā neatkarīgi.
3.1. Pasākumu iespējamā ietekme uz lietotāju rentabilitāti
(132)
Pamatojoties uz atbildēm anketā, stikla šķiedras lietotāju nozares stāvoklis, šķiet, ir stabils. Patiešām, vairums lietotāju, kuri sadarbojās, informēja par peļņu no produkcijas un savu to ražojumu pārdošanas, kas satur izmeklējamo ražojumu, attiecīgajā periodā, ietverot izmeklēšanas periodu. Tomēr daži lietotāji informēja par zaudējumiem saistībā ar šo darbību izmeklēšanas periodā, savukārt citu lietotāju peļņa bija 5-10 % apmērā.
(133)
Stikla šķiedras iepirkšanas izmaksas kopumā veidoja būtisku lietotāju nozares produkcijas ražošanas izmaksu daļu. Saskaņā ar iesniegtajiem datiem šī daļa var veidot no 10 līdz vairāk nekā 50 % atkarībā no ražojuma, ko no tās izgatavo. Tādēļ Ķīnas stikla šķiedras iepirkšanas izmaksu palielināšanās var būtiski ietekmēt dažu lietotāju izmaksas.
(134)
Pamatojoties uz informāciju, kas sniegta lietotāju, kuri sadarbojās, atbildēs uz anketas jautājumiem, antidempinga pasākumu iespējamo ietekmi uz peļņu caurmērā var lēst aptuveni 1 % apmērā no apgrozījuma lietotāju uzņēmumu nodaļās, kas izmanto stikla šķiedru, bet mazāk nekā 0,5 % apmērā no visu to uzņēmumu apgrozījuma, kuros ir nodaļas, kas izmanto stikla šķiedru. Citiem vārdiem sakot, nodaļas, kas izmanto stikla šķiedru, un visa uzņēmuma rentabilitāte tiktu ietekmēta attiecīgi caurmērā par aptuveni vienu procentpunktu un nepilnu pusprocentpunktu.
(135)
Tomēr jāatzīmē, ka konkrētu lietotāju uzņēmumu gadījumā iepriekš minētā ietekme varētu būt lielāka, proti, apmēram 5 % apmērā no uzņēmuma apgrozījuma. Ņemot vērā konkrētu lietotāju peļņas līmeņus un stikla šķiedras daļu to ražošanas izmaksās, nevar izslēgt iespēju, ka to rentabilitāti varētu ietekmēt būtisks stikla šķiedras cenas paaugstinājums, izņemot, ja vien šādu izmaksu paaugstinājumu varētu pilnībā vai vismaz lielā mērā piemērot klientiem.
(136)
Kopumā provizoriski var secināt, ka, lai gan daži lietotāju uzņēmumi varētu saskarties ar antidempinga pasākumu lielāku iespējamo ietekmi, ietekme uz citiem lietotājiem, visticamāk, būs samērā mērena.
3.2. Savstarpējās aizstājamības trūkums
(137)
Vairāki lietotāji apgalvoja, ka daudzus stikla šķiedras veidus, kas vajadzīgi lietotāju nozarei, nevar iegādāties gatavā veidā. Tā vietā piegādātājiem būtu jāveic ilgstošs un sarežģīts kvalifikācijas process, kas varētu aizņemt 6-12 mēnešus, bez garantijas, ka tas būs sekmīgs. Tādēļ piegādātāja nomaiņa, lai izvairītos no antidempinga maksājumiem, būtu dārga, īstermiņā neiespējama un no tehnoloģiskā viedokļa riskanta.
(138)
Šajā saistībā tiek atzīts, ka konkrētos lietojumos izmeklējamā ražojuma īpašības patiesi var novest pie ilgstoša kvalifikācijas procesa, kas ietver testēšanu. Tomēr, ņemot vērā arī no vairākiem lietotājiem saņemtos komentārus, šobrīd šķiet, ka vairumā gadījumu pastāv vairāki avoti. Jāatgādina arī, ka antidempinga pasākumu mērķis nav konkrētiem piegādātājiem liegt piekļuvi Savienības tirgum, jo jebkura ierosinātā pasākuma mērķis ir tikai atjaunot godīgu tirdzniecību un izlabot kropļoto situāciju tirgū.
(139)
Tādēļ provizoriski tiek secināts, ka, piemērojot pasākumus Ķīnas stikla šķiedrai, izejmateriālu piegāde lietotāju nozarei uz laiku, visticamāk, neapstāsies.
3.3. Nespēja nodot tālāk izmaksu palielināšanos un ārpuskopienas pakārtoto ražojumu pieaugošā konkurence
(140)
Vairāki lietotāji iesniedza informāciju, ka viņi nespētu par stikla šķiedras cenu paaugstināšanos attiecīgi likt maksāt savu ražojumu pircējiem. Šie lietotāji minēja, ka viņu ražojumu tirgos pastāv intensīva konkurence un ka viņu klienti itin viegli varētu nomainīt piegādātāju, ja viņi paaugstinātu cenas.
(141)
Ņemot vērā lietotāju uzņēmumu dažādību, ir grūti novērtēt lietotāju vispārējo spēju likt saviem klientiem segt iespējamo izmaksu pieaugumu. Tomēr, pamatojoties uz datiem, kas sniegti lietotāju anketas atbildēs, var pieņemt, ka, pat ja lietotājs nevar piemērot klientam lielāko daļu savu izmaksu pieaugumu, vairumā gadījumu tā apgrozījums un rentabilitāte tiktu ietekmēti tikai nedaudz.
(142)
Attiecībā uz konkurenci vairāki lietotāji pauda bažas, ka antidempinga maksājumu piemērošana sekmētu konkurences palielināšanos no ārpuskopienas piegādātāju puses pakārtotajā tirgū, jo pakārtotajiem ražojumiem nepiemērotu nekādus aizsardzības pasākumus, kā arī sekmētu ĶTR importa pāreju no stikla šķiedras uz tādiem pakārtotiem ražojumiem kā maisījumi, audumi un kompozītlāpstiņas vēja turbīnām. Patiesībā attiecībā uz ĶTR tika iesniegta informācija, ka daudzos šajos tirgos jau pastāv konkurence no ĶTR puses un būtu tikai loģiski, ja šī konkurence palielinātos saistībā ar pasākumu piemērošanu stikla šķiedrai. Tādēļ lietotāju nozarei, kā tika argumentēts, ne tikai nāktos maksāt augstākas cenas par stikla šķiedru, bet tā arī saskartos ar lielāku konkurenci. Šādā uzņēmējdarbības vidē, kā tika argumentēts, nebūtu iespējams būtisku cenu paaugstinājuma daļu piemērot klientiem.
(143)
Šajā saistībā ir jāatzīmē, ka tas, ka antidempinga pasākumu piemērošana varētu sekmēt lielāku konkurenci, nevar būt par iemeslu šādu pasākumu nepiemērošanai, ja tā ir pamatota. Eiropas stikla šķiedras lietotāju nozarei ir tādas pašas tiesības, kādas ir stikla šķiedras ražošanas nozarei, un tai būtu visas tiesības pilnībā izmantot ES tirdzniecības tiesību aktus un pieprasīt antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz tās ražojumiem, ja tai būtu pietiekams pamatojums un ja tā varētu iesniegt prima facie pierādījumus par kaitīgu dempingu.
(144)
Tādēļ iepriekš izklāstītais arguments par iespējamo konkurences palielināšanos no ārpussavienības pakārtoto ražojumu puses nevar būt par pamatu antidempinga pasākumu nepiemērošanai.
3.4. Nepietiekama piegāde
(145)
Vairāki lietotāji iesniedza informāciju, ka jau pēc izmeklēšanas perioda Savienības tirgū piegāde bija nepietiekama un antidempinga pasākumu piemērošana šo situāciju saasinātu, jo samazinātos imports no ĶTR, lai gan šis imports ir vajadzīgs, ņemot vērā spēcīgo un pieaugušo pieprasījumu.
(146)
Sūdzības iesniedzēji atzina, ka bija Savienības ražošanas nozares izgatavoto konkrētu ražojumu grupu trūkums, bet viņi to uzskatīja par pagaidu trūkumu, ko izraisīja krājumu nepietiekamība pēc tirgus atveseļošanās saistībā ar ekonomikas krīzi. Viņi arī iesniedza informāciju, ka Savienības ražošanas nozare varētu nodrošināt paredzamo pieprasījuma izaugsmi nākotnē ES pakārtotajās nozarēs, it sevišķi izmantojot dīkstāves jaudu, ko pavisam vienkārši varētu atjaunot, kā arī turpmākus tehnoloģiskus uzlabojumus un katlu rekonstruēšanu, ja tiktu atgūti stabili rentabilitātes līmeņi.
(147)
Šajā sakarā pirmām kārtām jāatgādina, ka antidempinga pasākumu mērķis ir koriģēt negodīgas tirdzniecības praksi, kas rada kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, un atjaunot efektīvas konkurences stāvokli ES tirgū, nevis apturēt importu. Tādēļ, lai gan ES cenu līmenis attiecīgajam ĶTR izcelsmes ražojumam, visticamāk, palielinātos pēc antidempinga pasākumu piemērošanas, ierosinātie pasākumi nenozīmē Savienības tirgus slēgšanu ĶTR ražotājiem eksportētājiem un pieļaus turpmāku attiecīgā ražojuma importu no ĶTR uz Savienības tirgu.
(148)
Runājot par Savienības ražošanas nozares spēju aizstāt jebkādu iespējamo Ķīnas stikla šķiedras piegādes trūkumu, jāatzīmē, ka Savienības ražošanas nozares pašreizējais jaudas izmantojuma līmenis apliecina, ka pieprasījumu tirgū varētu nodrošināt ar pilnīgu piegādi. Patiešām, pat visas 116 413 tonnas Ķīnas stikla šķiedras importa izmeklēšanas periodā teorētiski būtu varējusi aizstāt Savienības ražošanas nozares dīkstāves jauda, ko izmeklēšanas periodā aprēķināja gandrīz 200 000 tonnu apmērā.
(149)
Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, provizoriski var secināt, ka iespējamo nepietiekamo piegādi varētu risināt ar plašāku Savienības ražošanas nozares jaudas izmantojumu, ar citu importu, kā arī ar attiecīgā ražojuma importu no ĶTR par cenām, kas nav dempinga cenas.
4. Secinājums par Savienības interesēm
(150)
Var secināt, ka pasākumu piemērošana attiecīgā ražojuma importam par dempinga cenām no ĶTR varētu dot iespēju Savienības ražošanas nozarei uzlabot savu stāvokli, palielinot pārdošanas apjomu, pārdošanas cenas un tirgus daļu. Lai gan daži lietotāji varētu saskarties ar konkrētu negatīvu ietekmi, piemēram, izmaksu pieaugumu, to varētu atsvērt prognozējamie potenciālie ieguvumi ražotājiem un to piegādātājiem.
(151)
Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, tiek provizoriski secināts, ka būtībā nepastāv nepārprotami iemesli, lai attiecīgā ĶTR izcelsmes ražojuma importam nepiemērotu pagaidu pasākumus. Tomēr šim provizoriskajam novērtējumam var būt nepieciešama turpmāka rūpīga analīze pēc ieinteresēto personu komentāru saņemšanas.
G. PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
(152)
Ņemot vērā secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, lai novērstu turpmāku kaitējumu, ko Savienības ražošanas nozarei rada imports par dempinga cenām, attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes attiecīgā ražojuma importu jānosaka pagaidu pasākumi.
1. Kaitējuma novēršanas līmenis
(153)
Pagaidu pasākumi attiecībā uz ĶTR izcelsmes importu jānosaka tādā līmenī, lai novērstu kaitējumu, ko Savienības ražošanas nozarei nodarījis imports par dempinga cenām, bet nepārsniedzot konstatēto dempinga starpību. Aprēķinot kaitējumu izraisošā dempinga novēršanai nepieciešamā maksājuma apmēru, tika uzskatīts, ka pasākumiem jābūt tādiem, lai Savienības ražošanas nozare varētu segt ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, kas atbilst iespējamai peļņai normālos konkurences apstākļos, t. i., bez importa par dempinga cenām.
(154)
Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka, lai noteiktu kaitējuma novēršanas līmeni, ir jāizmanto mērķa peļņa 12-15 % apmērā. Tomēr līdz šim sniegtie pierādījumi nepārliecinoši rāda, ka šāds peļņas līmenis ir obligātais minimums, lai nodrošinātu Savienības ražošanas nozares dzīvotspējīgu uzņēmējdarbību šajā uzņēmējdarbības nozarē. Nav neapgāžamu pierādījumu, kas apstiprinātu augstāku mērķa peļņas līmeni, tādēļ provizoriski tiek uzskatīts, ka mērķa peļņa 5 % apmērā būtu piemērota, lai noteiktu kaitējuma novēršanas līmeni.
(155)
Uz šā pamata Savienības ražošanas nozarei aprēķināja līdzīgā ražojuma cenu, kas nerada kaitējumu. Cena, kas nerada kaitējumu, ir noteikta, atrēķinot no ražotāja noteiktās cenas faktisko peļņu un aprēķinātajam peļņas slieksnim pieskaitot iepriekš minēto mērķa peļņu.
(156)
Rezultātā ir provizoriski noteikts šāds kaitējuma novēršanas līmenis.
Uzņēmums
Kaitējuma novēršanas līmenis
New Changhai grupa
61,4 %
Citi uzņēmumi, kas sadarbojās
104,2 %
Pārējie uzņēmumi
104,2 %
2. Pagaidu pasākumi
(157)
Ņemot vērā iepriekš minēto un saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu tiek uzskatīts, ka pagaidu antidempinga maksājums, kas jāpiemēro ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma importam, jānosaka kā mazākā starpība starp konstatēto dempingu un kaitējumu saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu, kurš visos gadījumos ir dempinga starpība.
(158)
Ņemot vērā augsto sadarbības līmeni no Ķīnas ražotāju eksportētāju puses, pagaidu maksājums, ko piemēro ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās un kuriem atsevišķu režīmu vai izskatīšanu nepiemēroja, kā arī ko piemēro ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, ir tāds pats. Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek ierosinātas šādas maksājuma likmes.
Uzņēmums
Pagaidu maksājums
New Changhai grupa
8,5 %
Citi uzņēmumi, kas sadarbojās
43,6 %
Visi pārējie uzņēmumi
43,6 %
(159)
Atsevišķu uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas precizētas šajā regulā, tika noteiktas, balstoties uz pašreizējās izmeklēšanas secinājumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Tādējādi šīs maksājuma likmes (atšķirībā no valsts mēroga maksājumiem, kas piemērojami “visiem pārējiem uzņēmumiem”) jāpiemēro vienīgi to ražojumu importam, kuru izcelsme ir attiecīgajā valstī, kurus ir ražojuši šie uzņēmumi un tādējādi konkrētās minētās juridiskās personas. Importētajiem ražojumiem, ko ražojis jebkurš cits uzņēmums, kura nosaukums un adrese nav norādīta šās regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot vienības, kas saistītas ar norādītajiem uzņēmumiem, nevar izmantot minētās likmes, un uz tiem attiecina “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājumu likmi.
(160)
Visas prasības piemērot uzņēmumam šīs atsevišķās antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai izveidojot jaunas ražošanas vai tirdzniecības vienības) nekavējoties jāadresē Komisijai (4), sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par jebkurām pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas skar ražošanu, pārdošanu vietējā tirgū vai eksportu saistībā ar, piemēram, nosaukuma maiņu vai ražošanas vai tirdzniecības vienību pārmaiņām. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro atsevišķās maksājuma likmes.
(161)
Lai pienācīgi piemērotu antidempinga maksājumu, atlikušais maksājums jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri izmeklēšanas periodā ražojumu neeksportēja uz Savienību.
H. NOBEIGUMA NOTEIKUMS
(162)
Labas pārvaldības labad jānosaka termiņš, kurā ieinteresētās personas, kas pieteikušās termiņā, kurš norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, var rakstveidā paust savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Turklāt jānorāda, ka šīs regulas vajadzībām izdarītie secinājumi par maksājumu uzlikšanu ir provizoriski un ka galīgo pasākumu noteikšanas vajadzībām tos var izskatīt atkārtoti,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo regulu piemēro pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes cirstā stikla šķiedrai, kuras pavedienu garums nepārsniedz 50 mm, stikla šķiedras rovingiem, izņemot impregnētus un pārklātus stikla šķiedras rovingus ar karsēšanas zudumiem, kas pārsniedz 3 % (kā noteikts ISO standartā 1887), stikla elementāršķiedras spolētiem diegiem, izņemot impregnētas un pārklātas lentes ar karsēšanas zudumiem, kas pārsniedz 3 % (kā noteikts ISO standartā 1887), un filciem, ko izgatavo no stikla elementāršķiedras pavedieniem, izņemot stikla vates filcu, kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem 7019 11 00, ex 7019 12 00, ex 7019 19 10 un ex 7019 31 00 (TARIC kodi 7019310029, 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066, 7019191079 un 7019310099).
2. Pagaidu antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama brīvas robežpiegādes neto cenai uz Savienības robežas pirms nodokļu samaksas 1. punktā minētajiem ražojumiem, kurus ražo turpmāk minētie uzņēmumi, ir šāda.
Uzņēmums
Antidempinga maksājums (%)
TARIC papildu kods
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. un Jiangsu Changzhou Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan, Changzhou, Jiangsu
8,5
A983
Visi pārējie uzņēmumi
43,6
A999
3. Par 1. punktā norādītā ražojuma laišanu brīvā apgrozībā Savienībā jāiemaksā drošības nauda, kas vienāda ar pagaidu maksājuma summu.
4. Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
Neskarot Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 20. pantu, ieinteresētās personas viena mēneša laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas var pieprasīt, lai tām izpauž būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula, kā arī rakstveidā paziņot savu viedokli un lūgt mutvārdu uzklausīšanu Komisijā.
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 21. panta 4. punktu attiecīgās personas viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var iesniegt savus apsvērumus par šīs regulas piemērošanu.
3. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2010. gada 15. septembrī