ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 21. března 2012
o Státní podpoře SA.29864 (C 6/10) (ex NN 1/10) poskytnuté Českou republikou společnosti České aerolinie, a. s. (ČSA - Czech Airlines a. s. - možné aspekty Státní podpory při poskytnutí úvěru společností Osinek, a. s.)
(oznámeno pod číslem C(2012) 1664)
(Pouze české znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/637/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí, kterým Komise rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování EU (1) ve věci podpory SA.29864 (C 6/10, ex NN 1/10, CP 371/2009) (2),
poté, co vyzvala zúčastněné strany, aby v souladu s výše uvedenými články podaly připomínky, a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
V květnu 2009 se Komise na základě veřejně dostupných informací dozvěděla, že státem vlastněná společnost Osinek, a. s. v likvidaci (dále jen „společnost Osinek“) dala souhlas k poskytnutí úvěru ve výši 2,5 miliardy CZK (přibližně 100 milionů EUR) společnosti ČSA - Czech Airlines, a. s. (dále jen „ČSA“). Dopisy ze dne 14. května 2009 a 24. září 2009 Komise po České republice požadovala informace. Dopisy ze dne 10. září 2009 a 25. listopadu 2009 Česká republika poskytla Komisi doplňující informace.
(2)
Dopisem ze dne 24. února 2010 Komise informovala Českou republiku, že se ve vztahu k dotyčnému opatření rozhodla zahájit řízení stanovené v čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování EU (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“). Dopisem ze dne 26. dubna 2010 Česká republika poskytla své připomínky k uvedenému rozhodnutí. Dopisem ze dne 6. července 2010 Komise položila doplňující otázky a Česká republika na ně odpověděla dne 15. září 2010.
(3)
Rozhodnutí o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily své připomínky k opatření.
(4)
Komise obdržela připomínky od čtyř zúčastněných stran: od Travel Service and Icelandair Group dne 10. března 2011, od Czech Connect Airlines a. s. dne 11. března 2011, od JOB AIR Technic a. s. dne 10. března 2011 a od ČSA dne 14. března 2011. Komise zaslala tyto připomínky České republice, která měla možnost se k nim vyjádřit; její připomínky Komise obdržela dopisem ze dne 12. května 2011.
2. PODROBNÝ POPIS OPATŘENÍ
2.1 Úvěr společnosti Osinek
(5)
Opatření, jež je předmětem šetření, je půjčka poskytnutá českému národnímu leteckému dopravci ČSA dne 30. dubna 2009 společností Osinek. Úvěr byl čerpán ve třech tranších:
a)
první tranše ve výši 800 milionů CZK byla přijata dne 11. května 2009;
b)
druhá tranše ve výši 900 milionů CZK byla přijata dne 30. července 2009 a
c)
třetí tranše ve výši 800 milionů CZK byla přijata dne 24. září 2009.
(6)
Očekávaným datem splacení byl 30. listopad 2010 s možností prodloužení. Úvěr byl poskytnut s úrokovou sazbou 3M Prague Interbank Offered Rate (dále jen „tříměsíční PRIBOR“) + 300 bazických bodů jako riziková přirážka, tj. 5,51 % v den podpisu smlouvy o úvěru. Úrok byl splatný na čtvrtletním základě v poslední pracovní den kalendářního čtvrtletí (úrokové období). Úrok byl vypočítáván denně ode dne, který předchází splacení úvěru společnosti Osinek.
(7)
Podle stanoviska českých orgánů riziková přirážka ve výši 300 bazických bodů představuje odpovídající rizikovou přirážku vzhledem k finanční situaci společnosti odpovídající ratingové kategorii „B“ společnosti Standard & Poor’s (slabá finanční situace) (dále jen „ratingová kategorie B“) a úrovni zajištění úvěru, která dosahovala 110 % úvěrové částky.
(8)
Předmětem zajištění úvěru byly budovy na letišti Praha-Ruzyně, pozemky, zásoby a náhradní díly. Tržní hodnota většiny předmětů zajištění byla určena nezávislým znalcem. Ke smlouvě o úvěru společnosti Osinek byly připojeny čtyři dodatky, ve kterých byl rozšířen a změněn seznam aktiv určených k zajištění (3). České orgány prohlašují, že všechny změny splnily podmínku stanovenou ve smlouvě se společností Osinek, tj. že vlastní výše úvěru nesmí přesáhnout 90 % hodnoty předmětů zajištění v jakémkoli čase či dohodnutou maximální výši úvěru.
(9)
Úvěr společnosti Osinek nebyl splacen, jak se původně předpokládalo. Místo toho bylo jeho zajištění uvolněno a dne 30. června 2010 došlo ke kapitalizaci dluhu (vkladem pohledávky do ČSA formou započtení proti pohledávce na splacení vkladu).
Tabulka 1
Přehled předmětů zajištění úvěru společnosti Osinek
Zajištění
Hodnota v milionech CZK
Subjekt určující hodnotu
Období zajištění
Provozní budova - hangár F (včetně pozemku pod budovou)
[925-990] (4)
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 1. června 2009
od 11.5.2009 (první tranše)
Správní budova „APC“ (včetně pozemku pod budovou)
[735-770]
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 5. července 2009
od 30.7.2009 (druhá tranše) do 9.12.2009 (zrušeno třetím dodatkem)
Náhradní díly (rotující náhradní díly a/nebo náhradní motory)
[150-165]
Ocenění založené na čisté účetní hodnotě ke dni 30.9.2009
od 24.9.2009 (třetí tranše)
Náhradní díly (rotující, pro typ A310 (všechny) a Boeing)
[520-575]
Ocenění založené na čisté účetní hodnotě ke dni 30.9.2009
od 24.9.2009 (třetí tranše) do 25.1.2010 (čtvrtý dodatek)
Pozemek kolem správní budovy „APC“
[60-65]
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 5. července 2009
od 23.7.2009 (první dodatek) do 25.1.2010 (čtvrtý dodatek)
Pozemek kolem hangáru F a přilehlé
[105-115]
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 5. července 2009
od 23.7.2009 (první dodatek)
Náhradní díly, typ: A319/320
[265-290]
Založeno na čisté účetní hodnotě
od 23.7.2009 (první dodatek)
Náhradní díly, typ: A310, ATR a Boeing
[440-485]
Založeno na čisté účetní hodnotě
od 22.9.2009 (druhý dodatek)
Letecký simulátor
[155-170]
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 10. září 2009
od 22.9.2009 (druhý dodatek)
1 Boeing 737-55s, poznávací značka: OK CGK
[140-155]
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 7. prosince 2009
od 9.12.2009 (třetí dodatek)
2 Boeingy 737-55s, poznávací značky: OK CGH, OK CGJ
[300-330]
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 7. prosince 2010
od 9.12.2009 (třetí dodatek) do 25.1.2010 (čtvrtý dodatek)
IT
[80-85]
PROSCON, spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 30. listopadu 2009
od 9.12.2009 (třetí dodatek)
Obchodní značka „ČSA CZECH AIRLINES“
[140-155]
Vladimír Čmejla, znalecký posudek ze dne 30. listopadu 2009
od 9.12.2009 (třetí dodatek)
Podíl ČSA v ČSA Support, spol. s r. o.
[790-865]
PROSCON, spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 20. ledna 2010
od 25.1.2010 (čtvrtý dodatek)
2.2 Rozsah působnosti tohoto rozhodnutí
(10)
Rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 24. února 2010 odkazuje na úvěr společnosti Osinek ve výši 2,5 miliardy CZK na základě smlouvy o úvěru uzavřené dne 30. dubna 2009 a bere v potaz skutečnost, že již došlo k uvolnění zajištění úvěru na základě usnesení vlády České republiky ze dne 26. října 2009 č. 1343. Uvolnění zajištění úvěru a jeho kapitalizace (vkladem pohledávky do ČSA formou započtení proti pohledávce na splacení vkladu) byly Komisi nicméně oznámeny dne 12. května 2010 (SA.30908 ČSA - Czech Airlines - plán restrukturalizace) a provedeny v červnu 2010. Toto rozhodnutí se tedy zabývá pouze samotným úvěrem společnosti Osinek ve výši 2,5 miliardy CZK na základě smlouvy o úvěru uzavřené dne 30. dubna 2009. Posouzení uvolnění zajištění úvěru společnosti Osinek a jeho následná kapitalizace budou předmětem konečného rozhodnutí ve věci SA.30908.
2.3 Společnost Osinek
(11)
Osinek byla účelová finanční společnost založená za účelem dohledu nad uzavíráním uhelných dolů v České republice a jejich revitalizací. V době poskytnutí úvěru byla ve 100 % vlastnictví českých státních orgánů pod dohledem ministerstva financí. Dne 5. listopadu 2008 společnost Osinek vstoupila do likvidace. Ještě před svou likvidací měla společnost Osinek stále disponibilní likvidní prostředky a údajně hledala různé příležitosti pro jejich investování. Smlouvu o úvěru společnosti Osinek uzavřel a podepsal dne 30. dubna 2009 jménem společnosti její likvidátor. S cílem identifikovat možná rizika spojená s úvěrem si společnost Osinek nechala vypracovat hospodářskou analýzu ČSA od nezávislého znalce - European Business Consulting spol. spol. s r. o. (dále jen „EBC“) - a právní posudek od advokátní kanceláře JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík.
(12)
Dne 29. září 2009 podepsaly společnost Osinek a Ministerstvo průmyslu a obchodu České republiky (dále jen „MPO“) dohodu, podle které byly pohledávky společnosti Osinek u ČSA vycházející ze smlouvy o úvěru společnosti Osinek převedeny na MPO v návaznosti na její proces likvidace. ČSA obdržely oznámení o tomto převodu ten samý den. Dne 8. března 2010 byl dokončen proces likvidace společnosti Osinek.
(13)
Dne 3. května 2010 česká vláda přijala usnesení č. 333 o plánu restrukturalizace ČSA (dále jen „usnesení č. 333“), ve kterém uložila MPO uvolnit zástavu některých předmětů zajištění ještě před zvýšením zapsaného kapitálu ČSA. Kapitalizace úvěru (vkladem pohledávky do ČSA formou započtení proti pohledávce na splacení vkladu) měla právní základ v uvedeném usnesení a byla provedena dne 30. června 2010.
2.4 Příjemce - ČSA
(14)
ČSA jsou národním leteckým dopravcem České republiky od roku 1923. Mají hlavní sídlo v Praze a řídí provoz skupiny z letiště Praha-Ruzyně. ČSA jsou největší leteckou společností se základnou na letišti Praha-Ruzyně a jejich podíl činí 37 % z cestujících, kteří odlétají z Prahy nebo do ní přilétají. ČSA jsou členem aliance SkyTeam. Před restrukturalizací čítala flotila ČSA 51 letadel. ČSA nabízí pravidelnou leteckou přepravu (104 destinací ve 44 zemích). Vedle toho poskytují nepravidelné (charterové) lety, nákladní přepravu, pozemní služby (odbavují přibližně 60 % všech cestujících na letišti Praha-Ruzyně), údržbu letadel, výcvik posádek, catering a provozují obchody duty free na letišti Praha-Ruzyně a bezcelní palubní prodej.
2.4.1 Vlastnická struktura
(15)
ČSA jsou státem vlastněnou společností. Česká republika vlastní prostřednictvím Ministerstva financí 95,69 % akcií. Minoritními akcionáři jsou Česká pojišťovna, a. s. (2,26 %), hlavní město Praha (1,53 %) a hlavní město Bratislava (0,51 %).
(16)
Po ukončení procesu restrukturalizace má stát v úmyslu najít pro ČSA strategického partnera. V rámci příprav pro plánovanou privatizaci se česká vláda rozhodla vytvořit novou podnikovou strukturu zastřešenou společností Český Aeroholding, a. s. (dále jen „ČAH“).
(17)
Dne 25. října 2011 povolil Úřad pro ochranu hospodářské soutěže vytvoření ČAH, který bude zahrnovat ČSA, Letiště Praha a současné dceřiné společnosti ČSA, tj. Czech Airlines Handling, Holidays Czech Airlines, Technics and ČSA Services, spol. s r. o. Řízení a struktura ČAH budou obsahovat prvky finanční holdingové struktury s cílem restrukturalizovat společnosti seskupené v holdingu, usnadnit jim přístup ke komerčnímu financování a připravit je k následné privatizaci.
2.4.2 Finanční situace společnosti
(18)
ČSA čelily potížím, které se ještě zvýraznily v roce 2009, kdy vrcholila současná ekonomická krize. I když se společnost v žádném momentě nepřiblížila insolvenčnímu řízení podle českého práva, zaznamenala jasný negativní trend, pokud jde o vývoj jejích klíčových finančních ukazatelů.
Tabulka 2
Čisté jmění a zapsaný kapitál ČSA v letech 2006-2009 (v tis. CZK)
2006
2007
2008
2009
Čisté jmění
938 646
1 238 093
101 686
-2 352 045
Zapsaný kapitál
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
Zdroj: Výroční zprávy ČSA.
Tabulka 3
Vývoj finančních údajů ČSA (v tis. CZK)
V tis. CZK
31.12.2006
31.12.2007
31.3.2008
30.6.2008
31.12.2008
31.3.2009
30.6.2009
30.9.2009
31.12.2009
Zisk/ztráta
- 396 951
206 600
[- 880 000 - - 800 000]
[- 180 000 - - 165 000]
470 057
[- 1 320 000 - - 1 190 000]
[- 1 840 000 - - 1 660 000]
[- 2 625 000 - - 2 365 000]
-3 756 125
Obrat (5)
23 375 950
23 399 853
[4 625 000 - 5 080 000]
[10 175 000 - 11 250 000]
22 581 692
[4 385 000 - 4 820 000]
[9 265 000 - 10 235 000]
[14 300 000 - 15 830 000]
19 789 620
Čisté peněžní toky provozní činnosti
- 533 192
- 275 234
[- 1 110 000 - - 1 000 000]
[- 640 000 - - 580 000]
-1 762 376
[- 1 230 000 - - 1 115 000]
[- 1 320 000 - - 1 195 000]
-
-3 066 694
Dluh
6 476 911
4 391 070
[4 410 000 - 4 890 000]
[3 665 000 - 4 065 000]
6 494 752
[5 685 000 - 6 285 000]
[5 550 000 - 6 065 000]
[6 290 000 - 6 960 000]
6 581 325
Čistá hodnota aktiv
11 679 439
10 161 647
[8 945 000 - 9 855 000]
[9 535 000 - 10 065 000]
10 418 871
[8 340 000 - 9 255 000]
[8 990 000 - 9 920 000]
[8 470 000 - 9 390 000]
7 948 571
Zdroj: Účetní závěrky ČSA.
(19)
Společnost byla v letech 2007 a 2008 zisková. Výsledek podnikání se ovšem v roce 2009 výrazně zhoršil. Její obrat se mírně snížil během posledních čtyř let, ale peněžní tok klesl významně. Úroveň dluhu byla víceméně stabilní. Společnost své ztráty vyrovnávala prodejem majetku, zejména v účetním roce 2009.
(20)
Během roku 2009 se situace společnosti zhoršila, zejména po létě, které je tradičně pro ČSA ziskovým obdobím.
2.5 Rozhodnutí o zahájení řízení
(21)
Dne 24. února 2010 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení. Ve svém rozhodnutí Komise vyjádřila pochyby o tom, zda byly ČSA v době obdržení úvěru již podnikem v obtížích ve smyslu Pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (6) (dále jen „pokyny pro záchranu a restrukturalizaci“).
(22)
Komise vedle toho vyjádřila pochybnosti o tom, zda podmínky úvěru poskytnutého ČSA společností Osinek vzhledem k finanční situaci ČSA představují hospodářské zvýhodnění, které by přijímající podnik za běžných podmínek na trhu nezískal. Komise kromě toho zpochybnila skutečnost, že za předpokladu, že by úvěr skutečně obsahoval prvky státní podpory, tak by tato podpora mohla být shledána slučitelnou na základě předpisů o státní podpoře, zejména sdělení Komise - Dočasný rámec Společenství pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financování za současné finanční a hospodářské krize (7) (dále jen „dočasný rámec“). Kdyby úvěr skutečně obsahoval prvky státní podpory, mělo by takové opatření škodlivé dopady na hospodářskou soutěž, tj. na společnosti provozující spoje z letiště Praha-Ruzyně nebo konkurující ČSA a jejich dceřiným společnostem na jiných trzích.
3. PŘIPOMÍNKY ČESKÉ REPUBLIKY
(23)
V odpovědi na rozhodnutí o zahájení řízení předložila Česká republika své připomínky. V nich vyjádřila názor, že úvěr společnosti Osinek splňuje zkoušku „zásady investora v podmínkách tržního hospodářství“, neboť neposkytuje ČSA neoprávněné hospodářské zvýhodnění.
(24)
Česká republika pak zejména vyjadřuje názor, že v den podpisu smlouvy o úvěru společnosti Osinek nebyly ČSA podnikem v obtížích, ale staly se jím až v srpnu 2009. Česká republika tvrdí, že i přes narůstající problémy byly ČSA vždy schopny zajistit svou životaschopnost. Situace se nicméně změnila koncem roku 2008 a počátkem roku 2009 a stále se během roku zhoršovala z důvodu globální hospodářské recese, která měla nepříznivý dopad na světové dopravní trhy (8). Tato skutečnost, spolu s destabilizací trhu s ropou a měnovými výkyvy, přispěla k zhoršení finanční situace ČSA.
(25)
Během roku 2009 se ČSA spoléhaly na prognózy vycházející z výsledků předchozích let a očekávaly výrazně lepší výsledky v letní sezóně. Výsledky za první pololetí roku 2009, které se dostaly na stůl vedení společnosti v polovině srpna, ovšem ukázaly na podstatný pokles průměrného příjmu ČSA v červnu. V srpnu 2009 bylo vedení společnosti jasné, že ČSA již nejsou schopny dále fungovat bez okamžitých opatření na snížení nákladů a finanční pomoci z vnějších zdrojů.
(26)
Ve vztahu k možnému prvku státní podpory, pokud jde o úvěr společnosti Osinek, Česká republika prohlašuje, že úroková míra splňuje požadavky sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb (dále jen „sdělení o referenčních sazbách“) (9). Česká republika zejména trvá na tom, že bylo odpovídající použít sazbu tříměsíční PRIBOR jako základní sazbu pro určení úroku za dotyčný úvěr, a to vzhledem k volatilitě finančních trhů v době podpisu smlouvy o úvěru společnosti Osinek.
(27)
ČSA nejsou posuzovány podle ratingových systémů, a Česká republika tedy nemůže poskytnout důkaz pro svůj předpoklad, že ČSA byly v době, kdy byla podepsána smlouva o úvěru společnosti Osinek, hodnoceny ratingovou kategorií B. Česká republika nicméně odkazuje na zprávu ze dne 27. dubna 2009, kterou vytvořila EBC a podle níž byly ČSA solventní a úvěruschopné.
(28)
Česká republika znovu opakuje argument, že aby mohly získat úvěr, musely ČSA poskytnout zajištění ve výši nejméně 110 % výše úvěru na celou dobu jeho trvání. Výše skutečně poskytnutého úvěru ČSA tedy nikdy nesmí překročit 90 % hodnoty všech předmětů zajištění. Česká republika potvrdila, že tento požadavek byl ve všech případech naplněn, a předložila posudky oceňující aktiva, která byla použita pro zajištění úvěru.
(29)
Česká republika vedle toho argumentuje, že vzhledem k tomu, že společnost Osinek měla k dispozici značné množství finančních zdrojů, tak její likvidátor usiloval o investiční příležitosti s cílem generovat zisk. Ještě předtím, než začal ve vztahu k úvěru pro ČSA figurovat jako smluvní strana, zadal likvidátor u nezávislé konzultační společnosti EBC a advokátní kanceláře JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík vypracování hospodářského a právního posudku nabídnutého úvěru. Posudek EBC potvrdil, že ČSA byly považovány za solventní a že riziko, že by půjčka ČSA mohla společnosti Osinek přivodit ztrátu nebo potíže, bylo minimální. Na základě tohoto posudku se likvidátor rozhodl, že půjčka ČSA bude výhodným prostředkem pro uložení volných finančních zdrojů společnosti Osinek.
(30)
Česká republika vedle toho argumentuje, že úvěr je slučitelný s podmínkami stanovenými v dočasném rámci, a to i tehdy, kdyby Komise došla k závěru, že podmínky úvěru byly výhodnější než podmínky nabízené na trhu.
4. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(31)
V průběhu formálního vyšetřovacího řízení Komise obdržela tři připomínky od zúčastněných třetích stran a připomínky od příjemce opatření, jež je předmětem šetření - ČSA (viz 4. bod odůvodnění).
(32)
Připomínky ČSA v zásadě odráží výše zmíněné připomínky České republiky k rozhodnutí o zahájení řízení. ČSA znovu opakují, že úvěr společnosti Osinek byl poskytnout za tržních podmínek, neboť tato společnost jednala jako racionální subjekt v tržním hospodářství a byla více motivována obchodními cíli než hospodářskými či sociálními ohledy. Pokud by Komise došla k závěru, že úvěr společnosti Osinek byl poskytnut za výhodnou úrokovou míru, předpokládaje že rating ČSA by byl horší než slabý („B“) a/nebo že by zajištění nebylo hodnoceno jako „vysoké“, mají ČSA také připomínky ke kvantifikaci prvku možné podpory, pokud k nějaké došlo.
(33)
Všechny zúčastněné třetí strany jsou konkurenty ČSA a zastupuje je jedna a tatáž advokátní kancelář; jejich uvažování je proto do jisté míry identické. Zúčastněné třetí strany argumentují, že úvěr společnosti Osinek poskytl ČSA státní podporu, která společnosti umožnila nekalou konkurenci prostřednictvím účtování cen, které nemohou konkurenti, kteří neobdrželi žádnou státní dotaci, nabídnout, aniž by přitom neztratili schopnost pokrýt své náklady a vytvořit přiměřený zisk (10).
(34)
Zúčastněné třetí strany zastávají názor, že ČSA byly ve vážných obtížích již před 1. červencem 2008. Kromě toho tvrdí, že úvěr společnosti Osinek byl poskytnut za podstatně nižší úrokovou sazbu, než je ta, kterou by požadovala za podobných podmínek banka, a to vzhledem k finanční situaci ČSA, délce doby splatnosti, kvalitě zajištění a nízké pravděpodobnosti samotného splacení. V takovém případě by úvěr společnosti Osinek představoval nezákonnou státní podporu neslučitelnou s pravidly Unie. Podle vyjádření společnosti jednoho konkurenta splnily ČSA podmínku, že přišly o více než polovinu svého zapsaného kapitálu, a to v letech 2007, 2008 a 2009. Navíc v letech 2008 a 2009 přišly ČSA za období posledních 12 měsíců o více než čtvrtinu zapsaného kapitálu. Tentýž konkurent je toho názoru, že ze snížení zapsaného kapitálu ČSA v roce 2008 lze usuzovat, že společnost již dne 1. července 2008 naplňovala podmínky podniku v obtížích ve smyslu odst. 10 písm. a) pokynů pro záchranu a restrukturalizaci.
(35)
Zúčastněné třetí strany dále tvrdí, že z důvodu záporných toků peněžních prostředků z provozní činnosti, velkého množství věřitelů a existence finančních závazků splatných do 30 dnů je možné předpokládat, že společnost trpěla brzdící platební neschopností již od konce roku 2007, a měla by tudíž již od tohoto roku být kvalifikována jako podnik v obtížích (podle odst. 10 písm. c) pokynů na záchranu a restrukturalizaci.
5. ODPOVĚĎ ČESKÉ REPUBLIKY NA PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(36)
Česká republika vyjádřila s připomínkami zúčastněných třetích stran nesouhlas, přičemž souhlasila s připomínkami ČSA. Česká republika trvala na svém tvrzení, že úvěr společnosti Osinek byl poskytnut za tržních podmínek a v souladu se sdělením o referenčních sazbách. Kromě toho české orgány tvrdí, že ČSA byly schopny provozu bez státní podpory až do druhé poloviny roku 2009. Situace aktiv ČSA se výrazně nezhoršila ani v první polovině roku 2009 a jejich hodnota se ve skutečnosti zvýšila z [8 340-9 255] milionů CZK v prvním čtvrtletí roku 2009 na [8 990-9 920] milionů CZK ve druhém čtvrtletí.
(37)
Česká republika podotýká, že i když ČSA publikují výsledky své provozní činnosti vypracované v souladu s Českými účetními standardy (dále jen „ČÚS“) a Mezinárodními standardy účetního výkaznictví, zúčastněné třetí strany své připomínky založily výhradně na výsledcích vypracovaných v souladu s ČÚS, jejichž metodika neumožňuje pravdivý obrázek o provozu společnosti. Účetní závěrky vypracované v souladu s Mezinárodními standardy účetního výkaznictví nabízí lepší informace o finanční situaci společnosti a jsou tedy vhodnější. ČSA používá ČÚS, protože je to povinnost podle českých daňových zákonů. Činnost ČSA se ovšem neomezuje jen na Českou republiku, ale je globální, a proto ČSA používají i Mezinárodní standardy účetního výkaznictví. Česká republika podotýká, že Mezinárodní standardy účetního výkaznictví jsou uplatňovány bankami v případě rozhodování o půjčkách, protože jsou považovány za přesnější než ČÚS.
(38)
V neposlední řadě poskytla Česká republika důkaz ukazující na to, že ČSA v době, kdy byl poskytnut úvěr společností Osinek, nesplňovaly podmínky platební neschopnosti podle českého insolvenčního zákona (11).
6. EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY
(39)
Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.
(40)
Kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU jsou kumulativní. Aby se tedy mohlo určit, zda oznámená opatření představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, musí být splněny všechny níže uvedené podmínky. Konkrétně by finanční podpora musela:
-
být poskytnuta státem nebo ze státních prostředků,
-
poskytovat příjemci hospodářské zvýhodnění,
-
zvýhodňovat určité podniky nebo určitá odvětví výroby,
-
narušovat hospodářskou soutěž nebo hrozit narušením hospodářské soutěže, a
-
ovlivňovat obchod mezi členskými státy.
6.1 Státní prostředky a odpovědnost
(41)
Pojem státní podpory se vztahuje na jakoukoli přímo či nepřímo poskytnutou výhodu financovanou ze státních prostředků, poskytnutou státem jako takovým nebo zprostředkujícím subjektem jednajícím na základě svěřených pravomocí.
(42)
Nejdříve je proto třeba stanovit, zda se na úvěr společnosti Osinek má pohlížet jako na státní prostředky. Jak bylo uvedeno výše, společnost Osinek byla v době, kdy byl poskytnut úvěr, ve 100 % vlastnictví Ministerstva financí České republiky a z tohoto důvodu bez ohledu na její postavení obchodní společnosti nebo jiné právní postavení se jedná o veřejný podnik ve smyslu čl. 2 písm. b) směrnice Komise 2006/111/ES ze dne 16. listopadu 2006 o zprůhlednění finančních vztahů mezi členskými státy a veřejnými podniky a o finanční průhlednosti uvnitř jednotlivých podniků (12). Proto Komise zastává názor, že úvěr společnosti Osinek je financován ze státních prostředků.
(43)
Soudní dvůr však také rozhodl, že i v případě, že stát může kontrolovat veřejný podnik a vykonávat rozhodující vliv nad jeho činností, není možné v konkrétním případě automaticky předpokládat, že tuto kontrolu skutečně vykonává. Veřejný podnik může jednat s větší či menší nezávislostí podle stupně autonomie, kterou mu stát umožní. Proto pouhý fakt, že veřejný podnik je pod státní kontrolou, není dostačující pro to, aby opatření přijatá daným podnikem, jako je například předmětná smlouva o úvěru, byla považována za přičitatelná státu. Je též nutno zjistit, zda veřejné orgány mají být považovány za zúčastněné, ať již tím či oním způsobem, na přijetí daného opatření. V této souvislosti Soud uvedl, že odpovědnost státu za opatření přijatá veřejným podnikem lze odvodit podle souboru indikátorů vyplývajících z okolností případu a kontextu, ve kterém bylo příslušné opatření přijato (13).
(44)
Těmito indikátory může být integrace podniku do struktur veřejné správy, povaha jeho činnosti a výkon činnosti na trhu za běžných podmínek hospodářské soutěže se soukromými subjekty, právní postavení podniku (tj. zda se řídí veřejným, nebo obchodním právem), intenzita dohledu nad vedením podniku ze strany veřejných orgánů nebo jiný indikátor poukazující v konkrétním případě na účast veřejných orgánů na přijetí opatření nebo nepravděpodobnost jejich účasti, a to rovněž s ohledem na rozsah opatření, jeho obsah a podmínky v něm obsažené.
(45)
Komise podotýká, že většina členů dozorčí rady společnosti Osinek jsou zástupci veřejných orgánů (např. ministerstva financí atd.).
(46)
Společnost Osinek vstoupila do likvidace dne 5. listopadu 2008 na základě rozhodnutí, které učinil její jediný akcionář v tentýž den. Podle českého zákona je likvidátor povinen jednat samostatně a bez pokynů od orgánů společnosti během procesu likvidace. Komise dále poznamenává, že likvidátor byl jmenován Ministerstvem financí České republiky, které bylo jediným akcionářem společnosti Osinek.
(47)
České orgány navíc poskytly Komisi znalecké posudky JUDr. Jiřího Rybáře a JUDr. Pavla Štrbíka, v nichž se likvidátorovi Osinku doporučuje před přijetím rozhodnutí o poskytnutí úvěru ČSA konzultovat akcionáře společnosti Osinek, tedy Českou republiku.
(48)
Pokud jde o dohled nad činností společnosti Osinek ze strany státu, Komise dále konstatuje, že vláda České republiky později také přijala rozhodnutí o uvolnění zajištění úvěru společnosti Osinek a vkladu pohledávky České republiky do ČSA formou započtení proti pohledávce na splacení vkladu na základě usnesení č. 333.
(49)
Komise tedy dochází k závěru, že rozhodnutí poskytnout úvěr společnosti Osinek lze přičíst českému státu. Na úvěr společnosti Osinek je tudíž třeba nahlížet jako na úvěr ze státních zdrojů.
6.2 Hospodářské zvýhodnění
(50)
Komise poznamenává, že v souladu se zavedenými zásadami práva Unie, pokud je „podniku“ poskytnut státem dodatečný kapitál za podmínek, jež jsou lepší než normální tržní podmínky, uplatnil by se na takovou situaci čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, neboť výsledkem takového kroku by bylo „upřednostňování“ tohoto konkrétního podniku ve smyslu uvedeného článku. Aby bylo možné určit, zda bylo podniku státem poskytnuto hospodářské zvýhodnění, které by za běžných podmínek na trhu nezískal, uplatňuje Komise „zásadu investora v podmínkách tržního hospodářství“ (14).
(51)
V souladu s uvedenou zásadou by se nejednalo o státní podporu za předpokladu, že by bylo možno motivovat soukromého investora jednajícího v běžných podmínkách tržního hospodářství, jehož velikost je srovnatelná s velikostí veřejnoprávních subjektů, k tomu, aby za odpovídajících okolností uskutečnil dotyčný kapitálový vklad. Komise proto musí posoudit, zda by dotyčné transakce za stejných podmínek uzavřel i soukromý investor. Předpokládané jednání hypotetického soukromého investora spočívá v tom, že obezřetný investor, jehož cílem je maximalizace zisku, je opatrný, pokud jde o úroveň přijatelného rizika za danou míru návratnosti. Podle této zásady by se kapitál, který stát přímo či nepřímo dá společnosti k dispozici za okolností, jež odpovídají běžným podmínkám trhu, neměl považovat za státní podporu (15).
(52)
V souladu se zavedenou judikaturou se zásada investora v podmínkách tržního hospodářství uplatňuje i na úvěry. Jestliže se tato zásada uplatní na úvěry, vyvstává otázka, zda by soukromý investor poskytl příjemci úvěr za podmínek, za kterých byl skutečně poskytnut (16). V tomto ohledu Komise posuzuje, zda je úvěr poskytnut za normálních obchodních podmínek a zda by takové úvěry byly v nabídce obchodních bank. Pokud jde o podmínky takových úvěrů, bere Komise v potaz zejména účtovanou úrokovou míru a požadované zajištění úvěru. Komise posuzuje, zda je poskytnuté zajištění dostatečné ke splacení celého úvěru v případě úpadku a ve vztahu k finančnímu postavení společnosti v okamžiku poskytnutí úvěru (17).
(53)
Komise podotýká, že ČSA jsou právnickou osobou vykonávající hospodářské činnosti, a je tudíž považována za podnik ve smyslu článku 107 Smlouvy o fungování EU. Aby bylo možné určit, zda byl úvěr společnosti Osinek poskytnut za výhodných podmínek, nebo tržních podmínek, ověřila Komise soulad úrokové míry u dotyčného úvěru s referenční mírou Komise stanovenou ve sdělení o referenčních sazbách, jež se používá jako náhrada sazeb tržních.
(54)
Pokud jde o rozhodné datum, které by se mělo použít k porovnání úrokové sazby u předmětného úvěru s referenční sazbou, Komise již v rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila názor, že by se mělo jednat o datum právně závazného aktu, na jehož základě byl úvěr poskytnut, tj. 30. duben 2009 (datum uzavření smlouvy o úvěru mezi společností Osinek a ČSA).
(55)
Podle vyjádření České republiky měly ČSA v té době stále přístup k vnějšímu financování od soukromých bank a podnikem v obtížích se staly až v srpnu 2009. Počátkem roku 2009 odpovídala úvěruschopnost ČSA ratingové kategorii B.
(56)
Aby mohla ověřit tvrzení České republiky, konzultovala Komise několik soukromých bank, které měly s ČSA obchodní vztahy. Zajímala se o interní rating ČSA v prvních šesti měsících roku 2009 a jeho změny mezi červencem 2008 a červencem 2009, dále o podmínky úvěrů, které byly poskytnuty ČSA v prvních šesti měsících roku 2009 a další připomínky k úvěruschopnosti ČSA během prvních šesti měsíců roku 2009. Tři soukromé banky poskytly informace pod podmínkou, že budou tyto informace považovány za důvěrné, že budou použity pouze pro interní posuzování Komise a nebudou předány žádné třetí straně, ČSA a české orgány nevyjímaje.
(57)
Ačkoli všechny tyto banky uznaly, že se počátkem roku 2009 finanční situace ČSA zhoršila, ČSA získaly během prvního pololetí 2009 půjčky provozního kapitálu a úvěrové facility. Interní rating ČSA všech těchto tří soukromých bank zhruba odpovídá ratingové kategorii B společnosti.
(58)
Komise podotýká, že odpovědi bank jsou konsistentní a kvalitní. I když se interní rating společnosti zhoršil, tato skutečnost zřejmě nebyla dostatečně závažná pro zdůvodnění vyšší rizikové přirážky.
(59)
Komise si kromě toho všímá toho, jak bylo rovněž uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení a na základě informací od České republiky, že banka UniCredit poskytla v září 2008 ČSA střednědobou (čtyři roky) půjčku provozního kapitálu ve výši 200 milionů CZK zajištěnou leteckým simulátorem. Dne 25. června 2009 zvýšila banka UniCredit za porušení finančních ukazatelů schválených ve smlouvě o úvěru rizikovou přirážku u úvěru pro ČSA ze 160 bazických bodů (podle smlouvy z roku 2008) na 325 bazických bodů nad jednoměsíční sazbou PRIBOR (tj. úroková míra ve výši 5,10 % p.a. ke dni 25. června 2009). Komise poznamenává, že tato úroková míra, která zohledňovala předchozí nedávné zhoršení finanční situace ČSA, je nižší než úroková míra úvěru společnosti Osinek (5,51 % p.a.) a zhruba odpovídá referenční míře pro společnost s ratingovou kategorií B (s vysokým zajištěním).
(60)
Na základě výše uvedeného je možné dojít k závěru, že ČSA v zásadě měly v době, kdy byl poskytnut úvěr společnosti Osinek, přístup k vnějšímu financování a že úvěruschopnost ČSA v prvním pololetí roku 2009 odpovídala ratingové kategorii B.
(61)
Předmětem zajištění úvěru byly budovy na letišti Praha-Ruzyně, pozemky, zásoby a náhradní díly. Tržní hodnota předmětů zajištění byla určena nezávislými znalci z České republiky, kteří jsou uvedeni na seznamu ústavů kvalifikovaných pro znaleckou činnost nebo v centrální evidenci znalců a tlumočníků, které spravuje Ministerstvo spravedlnosti České republiky, a mají zkušenost v oblasti oceňování majetku (18).
(62)
Komise poznamenává, že datem oceňujícího posudku předmětu zajištění hangáru F (viz tabulka č. 1) je 1. červen 2009, zatímco první tranše úvěru společnosti Osinek byla zaplacena dne 11. května 2009. České orgány předložily prohlášení YBN Consult ze dne 6. května 2009, které potvrzuje hodnotu použitého zajištění. Takové prohlášení je v souladu s odstavcem 5.9.11 smlouvy o úvěru společnosti Osinek za předpokladu, že kompletní oceňující posudek bude předložen do jednoho měsíce od data platby první tranše. Komise poznamenává, že tato podmínka byla splněna.
(63)
Komise kromě toho kriticky zhodnotila předložené oceňující posudky. Hodnocení nevzbuzují žádné pochyby, neboť nebyly nalezeny žádné zjevné chyby, jsou uplatněny schválené metodiky a hodnocení se zakládají na věrohodných předpokladech. Komise se proto domnívá, že výsledky existujících oceňujících posudků jsou odpovídající aproximací pro realistické tržní ceny aktiv, jež byla použita pro zajištění úvěru společnosti Osinek. U jednoho druhu předmětů zajištění - náhradních dílů - je hodnota založena na jejich čisté účetní hodnotě. Komise se domnívá, že taková metodika ohodnocení je odpovídající pro tento druh aktiv vzhledem k tomu, že náhradní díly jsou jednoduše obchodovatelné, a jejich hodnota by tudíž měla odpovídat původním nákladům na jejich pořízení po odečtení akumulovaných odpisů.
(64)
Smlouva o úvěru obsahovala ustanovení o tom, že vlastní výše úvěru nesmí přesáhnout 90 % hodnoty předmětů zajištění, tzn. že tato hodnota musí činit alespoň 110 % částky úvěru. Na základě předložených informací v okamžiku poskytnutí první tranše v květnu 2009 činila hodnota původního zajištění [110-117] %, jak bylo dohodnuto ve smlouvě o úvěru ze dne 30. dubna 2009. V okamžiku poskytnutí druhé tranše v červenci 2009 činila tato hodnota [120-132] % a v okamžiku poskytnutí třetí tranše v září 2009 [128-141] %. Na základě dodatků ke smlouvě o úvěru společnosti Osinek (viz 8. bod odůvodnění) byla vedle toho přidána dodatečná aktiva zajištění a některá aktiva byla uvolněna.
Tabulka 4
Přehled zajištění úvěru společnosti Osinek v různých obdobích
Datum změny
Vyčerpaná částka
(miliony CZK)
Hodnota předmětů zajištění (miliony CZK)
% hodnoty předmětů zajištění
11. května 2009
800
[880-935]
[110-117] %
23. července 2009
800
[1 350 - 1 485]
[169-186] %
30. července 2009
1 700
[2 040 - 2 240]
[120-132] %
22. září 2009
1 700
[2 485 - 2 760]
[146-162] %
24. září 2009
2 500
[3 190 - 3 535]
[128-141] %
9. prosince 2009
2 500
[3 275 - 3 615]
[131-145] %
25. ledna 2010
2 500
[3 310 - 3 640]
[132-146] %
(65)
Sdělení o referenčních sazbách předpokládá, že „vysoké“ zajištění s sebou nese ztrátovost ze selhání nižší nebo rovnou 30 %, což odpovídá hodnotě předmětů určených k zajištění nejméně 70 % výše úvěru. Komise podotýká, že zajištění poskytnuté za úvěr je výrazně vyšší, což vytváří významné bezpečnostní rozpětí, pokud jde o možné odchylky v odhadech hodnoty předmětů zajištění.
(66)
Na základě sdělení o referenčních sazbách by odpovídající úroková míra v daném okamžiku činila 5,16 % p.a. (základní sazba 2,96 % + 220 bazických bodů = 5,16 % p.a.). Rozpětí 220 bazických bodů odráží ratingovou kategorii B, která byla potvrzena soukromými bankami, a vysokou úroveň zajištění popsanou výše.
(67)
Uvedená sazba je nižší než uplatňovaná sazba pro úvěr společnosti Osinek (tříměsíční PRIBOR (19) + 300 bazických bodů), která dne 30. dubna 2009 činila 5,51 % p.a.
(68)
Analýza uplatňované sazby (tříměsíční PRIBOR + 300 bazických bodů) a referenční sazby + přirážka 220 bazických bodů ukazuje, že tyto sazby jsou srovnatelné, co se týče metodiky určení jejich základu či celkové úrovně uplatněných sazeb, včetně příslušné rizikové přirážky.
(69)
PRIBOR je referenční hodnotou pro úrokové míry na trhu mezibankovních vkladů a je vypočtena (fixována) z kotací referenčních bank pro prodej depozit (tj. nabídek). Tento výpočet provádí kalkulační agent pro Českou národní banku a Czech Forex Club (Financial Markets Association of the Czech Republic - A.C.I.) (20).
(70)
Sazba pro úvěr společnosti Osinek je založena na sazbě PRIBOR vypočtené se splatností tří měsíců. Referenční sazba vychází z ročních sazeb peněžního trhu. Komise si ovšem vyhrazuje právo použít kratší nebo delší doby splatnosti přizpůsobené na určité případy.
(71)
Analýza vývoje dvou sazeb v průběhu trvání úvěru společnosti Osinek (duben 2009 - červen 2010) ukazuje, že obě sazby jsou skutečně srovnatelné. Průměrné sazby (21) na období od dubna 2009 do června 2010 jsou skoro stejné (4,77 % pro sazbu PRIBOR + 300 bazických bodů, 4,79 % pro referenční sazbu, včetně rizikové přirážky 220 bazických bodů). Malý rozdíl dvou bazických bodů má příčinu v odlišné metodice úpravy. Sazba PRIBOR se upravuje každý den; referenční sazba pouze jednou za pár měsíců.
(72)
Vzhledem k těmto skutečnostem je možné přijmout uplatněnou úrokovou míru jako odpovídající náhradu tržní sazbě. Na základě sdělení o referenčních sazbách je opatření ve shodě s trhem, a nezahrnuje tudíž hospodářské zvýhodnění pro ČSA.
(73)
V neposlední řadě Komise podotýká, že platby úroků věřiteli ze strany ČSA byly provedeny plně v souladu s podmínkami smlouvy o úvěru společnosti Osinek (22).
6.3 Specifičnost
(74)
Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU opatření, které lze označit za státní podporu, zvýhodňuje „určité podniky nebo určitá odvětví výroby“. V předloženém případě Komise konstatuje, že společnost Osinek poskytla úvěr pouze ČSA. Ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU je tedy opatření selektivní.
6.4 Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu
(75)
Pokud jde o kumulativní kritéria státní podpory, v daném případě jsou ovlivnění obchodu uvnitř Unie a narušení hospodářské soutěže v důsledku sporného opatření nepopíratelné, a české orgány je ani nerozporovaly. ČSA jsou v konkurenčním vztahu k jiným leteckým společnostem v Evropské unii, zejména poté, kdy dne 1. ledna 1993 vstoupila v platnost třetí fáze liberalizace letecké dopravy („třetí balíček“). Zkoumaná opatření umožnila ČSA pokračovat v činnosti a to jim umožnilo, na rozdíl od jiných konkurentů, vyhnout se následkům plynoucím z chabých finančních výsledků.
6.5 Závěr
(76)
Na základě výše uvedeného se Komise domnívá, že opatření neobsahuje prvky státní podpory ve prospěch ČSA, neboť úvěr společnosti Osinek byl poskytnut za podmínek, které by vyžadoval investor v tržním hospodářství. Zejména úroková míra, za kterou byl úvěr společnosti Osinek poskytnut, je ve shodě s referenční sazbou určenou na základě sdělení o referenčních sazbách s ohledem na skutečnost, že ČSA odpovídaly v okamžiku poskytnutí úvěru ratingové kategorii B, což potvrdily i soukromé banky a že úvěr byl po celou dobu zajištěn výrazně více, než je 70 % jeho výše, což požaduje sdělení o referenčních sazbách.
7. SLUČITELNOST PODPORY S VNITŘNÍM TRHEM
(77)
Komise ovšem taktéž analyzovala, zda by opatření, pokud by bylo shledáno, že obsahuje prvky státní podpory, bylo v souladu s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování EU na základě dočasného rámce.
(78)
Úvěr společnosti Osinek byl poskytnut v roce 2009. Cílem opatření je tedy usnadnit podniku přístup k vnějšímu financování v době, kdy je normální fungování úvěrových trhů výrazně narušeno z důvodů finanční krize a kdy finanční krize („zamrznutí úvěrového trhu“) ovlivňuje ekonomiku obecně a vede k vážným poruchám hospodářství členských států.
(79)
Dne 17. prosince 2008 Komise na tuto krizi reagovala přijetím dočasného rámce. Komise v něm uznala „závažnost současné finanční krize a její dopad na celkové hospodářství členských států“. Komise dále došla k závěru „že některé kategorie státní podpory jsou na omezenou dobu v zájmu zmírnění následků obtíží odůvodněné a lze je prohlásit za slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování EU“.
7.1 Slučitelnost s oddílem 4.4.2 dočasného rámce
(80)
Opatření je nutné posuzovat ve vztahu k požadavkům oddílu 4.4.2 dočasného rámce („Podpory ve formě subvencované úrokové sazby“).
(81)
Podle dočasného rámce musí být uplatněná úroková míra přinejmenším rovná sazbě, již do druhého dne vyhlašuje centrální banka, a prémii odpovídající rozdílu mezi průměrem roční mezibankovní sazby a průměrem sazby denně vyhlašované centrální bankou v období od 1. ledna 2007 do 30. června 2008, včetně prémie za úvěrové riziko odpovídající rizikovému profilu příjemce, jak je stanoveno ve sdělení o referenčních sazbách.
(82)
Denně vyhlašovaná sazba pro Českou republiku činila dne 30. dubna 2009 1,45 % (23). Rozdíl mezi průměrem roční mezibankovní sazby a průměrem sazby denně vyhlašované centrální bankou v období od 1. ledna 2007 do 30. června 2008 činil 68 bazických bodů.
(83)
Prémie za úvěrové riziko odpovídající rizikovému profilu příjemce činila 220 bazických bodů. Tato prémie je založena na ratingové kategorii B (viz 57. bod odůvodnění) a vysoké míře zajištění vzhledem k nabídnutým předmětům zajištění (viz 64. a 65. bod odůvodnění).
(84)
Podle dočasného rámce by tedy minimální sazba činila 4,33 % (1,45 % + 0,68 % + 2,20 %). Skutečná sazba úvěru do společnosti Osinek byla 5,51 %. Výsledkem toho je, že úvěr do společnosti Osinek byl poskytnut za sazbu vyšší, než je minimum, které povoluje dočasný rámec.
(85)
Aby mohl být úvěr považován za slučitelnou podporu, oddíl 4.4. dočasného rámce kromě toho požaduje splnění dvou dodatečných podmínek:
(86)
Zaprvé, smlouva musí být uzavřena do 31. prosince 2010. Snížené úrokové míry se mohou použít pro platby úroků před 31. prosincem 2012.
(87)
Smlouva o úvěru společnosti Osinek byla uzavřena dne 30. dubna 2009. Úvěr měl být splacen jednorázově, a to dne 30. listopadu 2010. Smlouva o úvěru tudíž tuto první podmínku splňuje.
(88)
Zadruhé, příjemce nebyl dne 1. července 2008 v obtížích.
(89)
V bodě 9 pokynů pro záchranu a restrukturalizaci se uvádí, že pro podnik v obtížích neexistuje definice Unie, a dodává, že Komise za podnik v obtížích považuje podnik, který není schopen z vlastních zdrojů nebo finančních prostředků, které získá od vlastníka/akcionářů či společníků nebo věřitelů, zamezit ztrátě, která by ho bez vnějšího zásahu ze strany orgánů veřejné moci v krátkodobém nebo střednědobém výhledu téměř jistě odsoudila k ukončení podnikatelské činnosti.
(90)
Ustanovení bodu 10 písm. b) pokynů pro záchranu a restrukturalizaci následně objasňuje, že v případě společnosti, v níž alespoň někteří společníci plně ručí za závazky společnosti, se za podnik v obtížích považuje podnik, kde došlo ke ztrátě více než poloviny jejího zapsaného kapitálu a kde ke ztrátě více než jedné čtvrtiny tohoto kapitálu došlo za posledních 12 měsíců.
(91)
V roce 2008 činila výše zapsaného kapitálu ČSA 2 735 milionů CZK. Na základě ČÚS se ve stejném roce se čisté jmění společnosti snížilo na 101 milionů CZK.
Tabulka 5
Čisté jmění a zapsaný kapitál ČSA v letech 2007 a 2008 (v tis. CZK)
Zdroj: Účetní závěrky ČSA.
2007
6/07
7/07
8/07
9/07
10/07
11/07
12/07
Čisté jmění
[1 035 000 - 1 140 000]
[1 415 000 - 1 555 000]
[1 450 000 - 1 595 000]
[1 410 000 - 1 565 000]
[1 950 000 - 2 145 000]
[1 260 000 - 1 390 000]
1 238 093
Zapsaný kapitál
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2008
1/08
2/08
3/08
4/08
5/08
6/08
Čisté jmění
[585 000 - 645 000]
[385 000 - 420 000]
[110 000 - 120 000]
[690 000 - 755 000]
[860 000 - 950 000]
[965 000 - 1 065 000]
Zapsaný kapitál
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
7/08
8/08
9/08
10/08
11/08
12/08
Čisté jmění
[945 000 - 1 030 000]
[1 220 000 - 1 340 000]
[1 270 000 - 1 410 000]
[1 295 000 - 1 430 000]
[610 000 - 670 000]
101 686
Zapsaný kapitál
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
(92)
Ačkoli již ke dni 1. července 2008 přišla společnost o více než polovinu zapsaného kapitálu, není splněna druhá podmínka stanovená v bodě 10 písm. a) pokynů pro záchranu a restrukturalizaci, tj. nedošlo ke ztrátě více než jedné čtvrtiny tohoto kapitálu za posledních 12 měsíců. Ztráta čistého jmění ([31 570 000-34 875 000] CZK), ke které došlo v období od června 2007 do července 2008, odpovídá pouze [0,8-1,5] % zapsaného kapitálů.
(93)
Navíc podle bodu 10 písm. c) pokynů pro záchranu a restrukturalizaci je společnost považována za podnik v obtížích v případě, že splňuje kritéria vnitrostátního práva pro zahájení kolektivního insolvenčního řízení. České orgány potvrdily, že ČSA nebyly způsobilé pro insolvenční řízení ve smyslu paragrafu 3 českého insolvenčního zákona.
(94)
Bod 11 pokynů pro záchranu a restrukturalizaci stanoví, že i při nesplnění podmínek stanovených v bodě 10 uvedených pokynů může být podnik považován za podnik v obtížích, zejména tehdy, kdy jsou patrné typické příznaky podniku v obtížích, například narůstající ztráta, klesající obrat, rostoucí skladové zásoby, nadbytečná kapacita, slábnoucí peněžní tok, narůstající dluh, narůstající úroky a klesající nebo nulová hodnota čistých aktiv.
(95)
Vývoj finančních výsledků ČSA během rozhodného období nevykazoval jasný negativní trend (viz tabulka 3). Společnost zaznamenala ztrátu na konci roku 2006, ale zotavila se, a v roce 2007 vykázala kladné výsledky. Na konci prvního čtvrtletí 2008 byla následně zaznamenána ztráta ve výši [800-880] milionů CZK. Situace se ovšem do konce druhého čtvrtletí, tj. do 30 června 2008, zlepšila. Podobný trend je možné pozorovat, pokud jde o vývoj peněžních toků. Obrat ČSA se během sledovaného období každoročně pomalu zmenšoval. Není z toho ale možné vyvozovat, že se obrat před dnem 30. června 2008 zmenšil výrazně.
(96)
Dluh společnosti se mezi březnem 2008 a červnem 2008 snížil, aby se pak opět zvýšil v následujících šesti měsících. Hodnota aktiv zaznamenala během sledovaného období výkyvy bez jakéhokoli zřetelného trendu.
(97)
Závěrem je možné říci, že vývoj finančních kritérií před dnem 30. června 2008, jak je stanoven v bodě 11 pokynů pro záchranu a restrukturalizaci, jasně neukazuje na typické příznaky podniku v obtížích. ČSA měly kromě toho v té době stále přístup k financování, což dokazuje skutečnost, že byly v září 2008 schopny získat úvěr od soukromé banky (viz 59. bod odůvodnění).
(98)
Komise podotýká, že slučitelná podpora podle oddílu 4.4 dočasného rámce může být poskytnuta podnikům, které nebyly ke dni 1. července 2008 v obtížích, ale posléze se do obtíží dostaly v důsledku světové finanční a hospodářské krize. Skutečnost, že se ČSA staly podnikem v obtížích až později, nemá tudíž dopad na slučitelnost podle dočasného rámce.
(99)
Komise se proto domnívá, že ČSA nebyly dne 1. července 2008 podnikem v obtížích, a byly tedy způsobilé pro uplatnění dočasného rámce.
7.2. Závěr
(100)
S ohledem na shora uvedené skutečnosti splňuje úvěr společnosti Osinek podmínky stanovené v oddíle 4.4 dočasného rámce. Proto i za předpokladu, že by u opatření v podobě tohoto úvěru bylo shledáno, že obsahuje prvky státní podpory, bylo by i tak slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování EU.
8. ZÁVĚR
(101)
Komise dochází k závěru, že úvěr společnosti Osinek nezahrnuje státní podporu. Ovšem i za předpokladu, že by u opatření v podobě tohoto úvěru bylo shledáno, že obsahuje prvky státní podpory, bylo by i tak slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování EU.
(102)
Toto rozhodnutí se netýká uvolnění zajištění úvěru společnosti Osinek a jeho kapitalizace dne 30. června 2010. Posouzení tohoto opatření bude předmětem konečného rozhodnutí ve věci SA.30908,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Opatření, které Česká republika provedla ve prospěch společnosti České aerolinie, a. s. ve formě úvěru ve výši 2,5 miliardy CZK, který poskytla společnost Osinek, a. s. na základě smlouvy o úvěru ze dne 30. dubna 2009, buď nepředstavuje podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, nebo je slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) této smlouvy.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno České republice.
V Bruselu dne 21. března 2012
KOMISIJAS LĒMUMS
(2012. gada 21. marts)
par Valsts atbalstu SA.29864 (C 6/10) (ex NN 1/10), ko īstenojusi Čehija České aerolinie, a.s. labā (ČSA - Czech Airlines a.s. - Osinek a.s. piešķirtā aizdevuma iespējamā saistība ar Valsts atbalstu)
(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 1664)
(Autentisks ir tikai teksts čehu valodā)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2012/637/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
ņemot vērā lēmumu, ar kuru Komisija nolēma uzsākt procedūru, kas paredzēta Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 2. punktā (1), attiecībā uz atbalstu SA.29864 (C 6/10, ex NN 1/10, CP 371/2009) (2),
pēc ieinteresēto personu uzaicināšanas iesniegt piezīmes saskaņā ar iepriekšminētajiem noteikumiem un ņemot vērā viņu piezīmes,
tā kā:
1. PROCEDŪRA
(1)
Ņemot vērā publiski pieejamo informāciju, Komisija 2009. gada maijā uzzināja, ka likvidācijas procesā esošā valsts uzņēmējsabiedrība Osinek a.s. (turpmāk - Osinek) bija piekritusi piešķirt aviokompānijai ČSA - Czech airlines, a.s. (turpmāk - ČSA) aizdevumu 2,5 miljardu CZK apmērā (aptuveni 100 miljoni EUR). Komisija 2009. gada 14. maija un 2009. gada 24. septembra vēstulēs pieprasīja Čehijai sniegt informāciju. Čehija 2009. gada 10. septembra un 2009. gada 25. novembra vēstulēs sniedza Komisijai papildu informāciju.
(2)
Ar 2010. gada 24. februāra vēstuli Komisija informēja Čehiju par savu lēmumu attiecībā uz pasākumu uzsākt procedūru, kas paredzēta LESD 108. panta 2. punktā (turpmāk - lēmums par procedūras uzsākšanu). Čehija sniedza piezīmes par šo lēmumu 2010. gada 26. aprīļa vēstulē. 2010. gada 6. jūlija vēstulē Komisija lūdza papildu paskaidrojumus, un uz šo vēstuli Čehija atbildēja 2010. gada 15. septembrī.
(3)
Lēmums par procedūras uzsākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Komisija uzaicināja ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes par pasākumu.
(4)
Komisija saņēma piezīmes no četrām ieinteresētajām personām - 2011. gada 10. martā no Travel Service and Icelandair Group, 2011. gada 11. martā no Czech Connect Airlines a.s., 2011. gada 10. martā no JOB AIR Technic a.s. un 2011. gada 14. martā no ČSA. Komisija nosūtīja šīs piezīmes Čehijai, kurai tika sniegta iespēja atbildēt; atbildi Komisija saņēma 2011. gada 12. maija vēstulē.
2. PASĀKUMA SĪKS APRAKSTS
2.1. Osinek aizdevums
(5)
Izmeklējamais pasākums ir aizdevums, ko 2009. gada 30. aprīlīOsinek piešķīra Čehijas nacionālajai aviosabiedrībai ČSA. Aizdevumu izmaksāja trīs daļās:
a)
aizdevuma pirmā daļa 800 miljonu CZK apmērā tika saņemta 2009. gada 11. maijā;
b)
aizdevuma otrā daļa 900 miljonu CZK apmērā tika saņemta 2009. gada 30. jūlijā; un
c)
aizdevuma trešā daļa 800 miljonu CZK apmērā tika saņemta 2009. gada 24. septembrī.
(6)
Paredzamais atmaksas datums bija 2010. gada 30. novembris, ar iespēju termiņu pagarināt. Aizdevuma procentu likme bija 3 mēnešu Prāgas starpbanku piedāvātā likme (PRIBOR) plus 300 bāzes punkti kā riska prēmija, t. i., 5,51 % aizdevuma līguma parakstīšanas dienā. Procentu maksājumi bija jāveic vienreiz ceturksnī kalendārā ceturkšņa pēdējā darba dienā (procentu likmes periods). Procenti tika aprēķināti katru dienu, sākot ar dienu pirms Osinek aizdevuma atmaksas dienas.
(7)
Saskaņā ar Čehijas iestāžu informāciju riska rezerve 300 bāzes punktu apmērā pareizi atspoguļo riska rezervi, kas ir atbilstīga tādas uzņēmējsabiedrības finanšu stāvoklim, kurai aģentūra Standard & Poor’s bija piešķīrusi B reitingu (jutīgs finanšu stāvoklis), un aizdevuma nodrošinājuma līmeni, kurš sasniedza 110 % no aizdevuma summas.
(8)
Nodrošinājums, kas tika izmantots aizdevuma garantēšanai, ietvēra ēkas, kas atrodas Prāgā Ruzyně (Ruzines) lidostā, zemi, krājumus un rezerves daļas. Tirgus vērtību nodrošinājuma lielākajai daļai noteica neatkarīgs eksperts. Osinek aizdevuma līgumam tika noslēgti 4 papildinājumi, paplašinot un mainot nodrošinājuma aktīvus (3). Čehijas iestādes apgalvo, ka, veicot visas šīs pārmaiņas, ir ievērots Osinek aizdevuma līgumā paredzētais noteikums, saskaņā ar kuru aizdevuma faktiskā summa nevienā brīdī nedrīkst pārsniegt 90 % no nodrošinājuma vērtības vai nolīgto maksimālo aizdevuma summu.
(9)
Osinek aizdevums netika atmaksāts, kā sākotnēji paredzēts, bet tika veikta aizdevuma nodrošinājuma atbrīvošana, un 2010. gada 30. jūnijā parāds tika kapitalizēts (veicot parāda maiņu pret akcijām pamatkapitālā).
1. tabula
Pārskats par aktīviem, ar kuriem nodrošināts Osinek aizdevums
Nodrošinājums
Vērtība CZK (miljoni)
Vērtību nosaka:
Izmantošanas periods
Pamatdarbībai izmantota ēka - F angārs (t. sk. zem ēkas esošā zeme)
[925-990] (4)
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., 2009. gada 1. jūnija ekspertu atzinums
no 2009. gada 11. maija (aizdevuma pirmā daļa)
Administratīvā ēka “APC” (t. sk. zem ēkas esošā zeme)
[735-770]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., 2009. gada 5. jūlija ekspertu atzinums
no 2009. gada 30. jūlija (aizdevuma otrā daļa) līdz 2009. gada 9. decembrim (atcelts ar 3. papildinājumu)
Rezerves daļas (rotējošās rezerves daļas un/vai rezerves dzinēji)
[150-165]
Novērtējuma pamatā neto bilances vērtība 2009. gada 30. septembrī
no 2009. gada 24. septembra (aizdevuma trešā daļa)
Rezerves daļas (rotējošas, tips: A310 (visas)) un Boeing
[520-575]
Novērtējuma pamatā neto bilances vērtība 2009. gada 30. septembrī
no 2009. gada 24. septembra (aizdevuma trešā daļa) līdz 2010. gada 25. janvārim (4. papildinājums)
Zeme ap administratīvo ēku “APC”
[60-65]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., 2009. gada 5. jūlija ekspertu atzinums
no 2009. gada 23. jūlija (1. papildinājums) līdz 2010. gada 25. janvārim
Zema ap F angāru un tam blakus
[105-115]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., 2009. gada 5. jūlija ekspertu atzinums
no 2009. gada 23. jūlija (1. papildinājums)
Rezerves daļas, tips: A319/320
[265-290]
Pamatā neto bilances vērtība
no 2009. gada 23. jūlija (1. papildinājums)
Rezerves daļas, tips: A310, ATR un Boeing
[440-485]
Pamatā neto bilances vērtība
no 2009. gada 22. septembra (2. papildinājums)
Lidojumu trenažieris
[155-170]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., 2009. gada 10. septembra ekspertu atzinums
no 2009. gada 22. septembra (2. papildinājums)
1 Boeing 737-55 s, reģistrācijas zīme: OK CGK
[140-155]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., 2009. gada 7. decembra ekspertu atzinums
no 2009. gada 9. decembra (3. papildinājums)
2 Boeing 737-55 s, reģistrācijas zīmes: OK CGH, OK CGJ
[300-330]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., 2010. gada 7. decembra ekspertu atzinums
no 2009. gada 9. decembra (3. papildinājums) līdz 2010. gada 25. janvārim (4. papildinājums)
IT
[80-85]
PROSCON - s.r.o., 2009. gada 30. novembra ekspertu atzinums
no 2009. gada 9. decembra (3. papildinājums)
Preču zīme “ČSA CZECH AIRLINES”
[140-155]
Vladimir Cmejla, 2009. gada 30. novembra ekspertu atzinums
no 2009. gada 9. decembra (3. papildinājums)
ČSA daļa ČSA Support, s.r.o.
[790-865]
PROSCON - s.r.o., 2010. gada 20. janvāra ekspertu atzinums
no 2010. gada 25. janvāra (4. papildinājums)
2.2. Šā lēmuma darbības joma
(10)
2010. gada 24. februāra lēmums par procedūras uzsākšanu attiecas uz Osinek aizdevumu 2,5 miljardu CZK apmērā, kas piešķirts, pamatojoties uz 2009. gada 30. aprīlī noslēgto aizdevuma līgumu, un tajā pieņemts, ka aizdevuma nodrošinājuma atbrīvošana saskaņā ar Čehijas valdības 2009. gada 26. oktobra rezolūciju Nr. 1343 jau ir veikta. Tomēr 2010. gada 12. maijā Komisija tika informēta (SA.30908 ČSA - Czech Airlines - Pārstrukturēšanas plāns) par nodrošinājuma atbrīvošanu un tā kapitalizāciju (parāda maiņa pret akcijām pamatkapitālā), bet 2010. gada jūnijā minētie pasākumi tika ieviesti. Tāpēc šis lēmums attiecas tikai uz Osinek aizdevumu 2,5 miljardu CZK apmērā, kas tika piešķirts saskaņā ar 2009. gada 30. aprīlī noslēgto aizdevuma līgumu. Novērtējums par aizdevuma nodrošinājuma atbrīvošanu un pēc tam īstenoto parāda maiņu pret akcijām pamatkapitālā saistībā ar Osinek aizdevumu tiks sniegts galīgajā lēmumā lietā SA.30908.
2.3. Osinek
(11)
Osinek bija finanšu instrumentsabiedrība, kura tika dibināta, lai uzraudzītu ogļraktuvju slēgšanu un to darbības atjaunošanu Čehijā. Laikā, kad tika piešķirts aizdevums, tā pilnībā piederēja Čehijas iestādēm un to uzraudzīja Finanšu ministrija. 2008. gada 5. novembrī tika uzsākta Osinek likvidācija. Pirms likvidācijas Osinek rīcībā vēl bija finanšu līdzekļi, un saskaņā ar pieejamo informāciju Osinek meklēja dažādas ieguldījumu iespējas. 2009. gada 30. aprīlīOsinek aizdevuma līgumu Osinek vārdā noslēdza un parakstīja likvidators. Lai konstatētu iespējamos ar aizdevumu saistītos riskus, Osinek pasūtīja ČSA ekonomisko analīzi neatkarīgam ekspertam, European Business Consulting spol. s.r.o. (turpmāk - EBC), un juridisko analīzi - juridiskajam uzņēmumam JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík.
(12)
Osinek un Čehijas Republikas Rūpniecības un tirdzniecības ministrija 2009. gada 29. septembrī parakstīja līgumu, saskaņā ar kuru Osinek debitoru parādi, kas saņemami no ČSA saistībā ar Osinek aizdevuma līgumu, Osinek likvidācijas procedūras rezultātā tika nodoti ministrijai. ČSA tajā pašā dienā saņēma paziņojumu par šo nodošanu. Osinek likvidācijas procedūra tika pabeigta 2010. gada 8. martā.
(13)
Čehijas valdība 2010. gada 3. maijā pieņēma rezolūciju Nr. 333 par ČSA pārstrukturēšanas plānu, saskaņā ar kuru Čehijas valdība deva rīkojumu Rūpniecības un tirdzniecības ministrijai īstenot ieķīlājuma atbrīvošanu attiecībā uz daļu nodrošinājuma pirms ČSA statūtkapitāla palielinājuma. Aizdevuma kapitalizācijas (parāda maiņa pret akcijām pamatkapitālā) juridiskais pamatojums bija šī rezolūcija, un tā tika īstenota 2010. gada 30. jūnijā.
2.4. Labuma guvējs ČSA
(14)
Kopš 1923. gada ČSA ir Čehijas Republikas nacionālā aviokompānija. Tās galvenais birojs atrodas Prāgā, un tā savu darbību veic no Prāgas Ruzyně lidostas. ČSA ir lielākā aviokompānija, kuras bāzes lidosta ir Prāgas Ruzyně lidosta, un tās pasažieri veido 37 % no visiem pasažieriem, kuri savu ceļojumu uzsāk vai beidz Prāgā. ČSA ir Sky Team alianses biedrs. Pirms pārstrukturēšanas ČSA flotē bija 51 gaisa kuģis. ČSA piedāvā regulāros gaisa pārvadājumu pakalpojumus (uz 104 galamērķiem 44 valstīs). ČSA nodrošina arī čarterlidojumus, kravu pārvadājumu pakalpojumus, lidlauka pakalpojumus (tā apkalpo aptuveni 60 % no visiem Prāgas Ruzyně lidostas pasažieriem), gaisa kuģu uzturēšanas pakalpojumus, apkalpju apmācības pakalpojumus, ēdināšanas pakalpojumus, un tā nodrošina beznodokļu veikalu darbību Prāgas Ruzyně lidostā, kā arī beznodokļu tirdzniecību uz gaisa kuģu klāja.
2.4.1. Īpašnieku struktūra
(15)
ČSA ir valsts uzņēmējsabiedrība, un 95,69 % tās akciju ar Finanšu ministrijas starpniecību pieder Čehijas Republikai. Mazākuma akcionāri ir Česká pojišťovna, a.s. (2,26 %), Prāgas pilsēta (1,53 %) un Bratislavas pilsēta (0,51 %).
(16)
Valsts mērķis ir pēc pārstrukturēšanas procesa pabeigšanas atrast ČSA stratēģisko partneri. Gatavojoties plānotajai privatizācijai, Čehijas valdība nolēma Český Aeroholding, a.s. (turpmāk - ČAH) paspārnē izveidot jaunu korporatīvu struktūru.
(17)
Čehijas konkurences iestāde 2011. gada 25. oktobrī apstiprināja ČAH izveidošanu, kas ietvers ČSA, Prāgas Ruzyně lidostu un ČSA pašreizējās meitassabiedrības, t. i., Czech Airlines Handling, Holidays Czech Airlines, Technics un ČSA Services s.r.o. ČAH vadībā un struktūrā tiktu iekļauti finanšu kontrolakciju sabiedrības struktūras elementi, ievērojot tās mērķi pārstrukturēt kontrolakciju pārvaldījumā apvienotās uzņēmējsabiedrības, lai veicinātu šo uzņēmējsabiedrību piekļuvi komerciālam finansējumam un lai tās sagatavotu gaidāmajai privatizācijai.
2.4.2. Uzņēmējsabiedrības finanšu stāvoklis
(18)
ČSA ir sarežģījumi, kas 2009. gadā pašreizējās ekonomiskās krīzes kulminācijas laikā nozīmīgi palielinājās. Lai gan šai uzņēmējsabiedrībai saskaņā ar Čehijas valsts tiesību aktiem nekad nav bijušas pazīmes, kas ļautu uzsākt maksātnespējas procedūru, tās galveno finanšu rādītāju attīstībā bija skaidri vērojamas negatīvas tendences.
2. tabula
ČSA pamatkapitāls un statūtkapitāls 2006.-2009. gadā (tūkstošos CZK)
2006
2007
2008
2009
Pamatkapitāls
938 646
1 238 093
101 686
-2 352 045
Statūtkapitāls
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
Avots: ČSA gada pārskati.
3. tabula
Pārmaiņas ČSA finanšu rādītājos (tūkstošos CZK)
(tūkstoši) CZK
31.12.2006.
31.12.2007.
31.3.2008.
30.6.2008.
31.12.2008.
31.3.2009.
30.6.2009.
30.9.2009.
31.12.2009.
Peļņa/zaudējumi
- 396 951
206 600
[- 880 000 - - 800 000]
[- 180 000 - - 165 000]
470 057
[- 1 320 000 - - 1 190 000]
[- 1 840 000 - - 1 660 000]
[- 2 625 000 - - 2 365 000]
-3 756 125
Apgrozījums (5)
23 375 950
23 399 853
[4 625 000 - 5 080 000]
[10 175 000 - 11 250 000]
22 581 692
[4 385 000 - 4 820 000]
[9 265 000 - 10 235 000]
[14 300 000 - 15 830 000]
19 789 620
Neto naudas plūsma no darbības
- 533 192
- 275 234
[- 1 110 000 - - 1 000 000]
[- 640 000 - - 580 000]
-1 762 376
[- 1 230 000 - - 1 115 000]
[- 1 320 000 - - 1 195 000]
-
-3 066 694
Parāds
6 476 911
4 391 070
[4 410 000 - 4 890 000]
[3 665 000 - 4 065 000]
6 494 752
[5 685 000 - 6 285 000]
[5 550 000 - 6 065 000]
[6 290 000 - 6 960 000]
6 581 325
Neto aktīvi
11 679 439
10 161 647
[8 945 000 - 9 855 000]
[9 535 000 - 10 065 000]
10 418 871
[8 340 000 - 9 255 000]
[8 990 000 - 9 920 000]
[8 470 000 - 9 390 000]
7 948 571
Avots: ČSA sniegtie finanšu pārskati.
(19)
2007. un 2008. gadā uzņēmējsabiedrība darbojās ar peļņu. Tomēr tās darbības rezultāti nozīmīgi pasliktinājās 2009. gadā. Uzņēmējsabiedrības apgrozījums bija nedaudz samazinājies iepriekšējo četru gadu laikā, bet naudas plūsma būtiski saruka. Parāda līmenis bija daudzmaz stabils. Uzņēmējsabiedrība zaudējumus kompensēja, pārdodot aktīvus, jo īpaši 2009. gadā.
(20)
2009. gada laikā uzņēmējsabiedrības stāvoklis pasliktinājās, jo īpaši pēc vasaras, kas parasti ČSA ir ienesīgs laiks.
2.5. Lēmums par procedūras uzsākšanu
(21)
Komisija 2010. gada 24. februārī uzsāka oficiālo izmeklēšanas procedūru. Savā lēmumā Komisija izteica šaubas par to, vai ČSA aizdevuma saņemšanas laikā jau bija nonākusi grūtībās tādā izpratnē, kā nosaka Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (turpmāk - Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes) (6).
(22)
Papildus Komisija izteica šaubas par to, vai nosacījumi, ar kādiem Osinek piešķīra aizdevumu ČSA, ņemot vērā uzņēmējsabiedrības finanšu stāvokli, deva ČSA tādas ekonomiskas priekšrocības, kuras aizdevuma saņēmējs nebūtu varējis saņemt parastos tirgus apstākļos. Turklāt Komisija apšaubīja, vai tad, ja aizdevums ietvēra valsts atbalstu, šis atbalsts bija atbilstīgs attiecīgajiem valsts atbalsta noteikumiem, jo īpaši Komisijas paziņojumam “Valsts atbalsta pasākumu Kopienas pagaidu shēma, lai veicinātu piekļuvi finansējumam pašreizējās finanšu un ekonomiskās krīzes apstākļos” (turpmāk - pagaidu shēma) (7). Ja tiktu konstatēts, ka Osinek aizdevums ietver valsts atbalstu, pasākumam būtu kaitīga ietekme uz konkurenci, t. i., uz uzņēmējsabiedrībām, kuras apkalpo maršrutus no Prāgas Ruzyně lidostas vai kuras konkurē ar ČSA un tās meitassabiedrībām citos tirgos.
3. ČEHIJAS PIEZĪMES
(23)
Atbildot uz lēmumu par procedūras uzsākšanu, Čehija iesniedza piezīmes, kurās tā apgalvoja, ka Osinek aizdevums bija atbilstīgs tirgus ekonomikas ieguldītāju principa pārbaudei, jo ar šo aizdevumu ČSA netika sniegti neattaisnoti ekonomiski labumi.
(24)
Jo īpaši Čehija uzskata, ka Osinek aizdevuma līguma parakstīšanas dienā ČSA nebija grūtībās nonākusi uzņēmējsabiedrība un ka par šādu uzņēmējsabiedrību ČSA kļuva tikai 2009. gada augustā. Čehija apgalvo, ka, neraugoties uz pieaugošajām problēmām, ČSA vienmēr ir spējusi nodrošināt savu dzīvotspēju. Tomēr 2008. gada beigās un 2009. gada sākumā situācija mainījās un gada laikā turpināja pasliktināties sakarā ar globālo ekonomisko lejupslīdi, kam bija nozīmīga ietekme uz pasaules transporta tirgu (8). Šie notikumi apvienojumā ar stabilitātes zudumu naftas tirgū un valūtas svārstībām veicināja ČSA finanšu stāvokļa pasliktināšanos.
(25)
2009. gada laikā ČSA paļāvās uz prognozēm, kas bija balstītas uz iepriekšējā gada rezultātiem, un cerēja, ka vasaras sezonā tiks sasniegti daudz labāki rezultāti. Tomēr 2009. gada pirmajā pusē sasniegtie rezultāti, par kuriem tika ziņots vadībai augusta vidū, parādīja, ka ČSA vidējie ieņēmumi jūnijā ir būtiski kritušies. 2009. gada augustā vadībai kļuva skaidrs, ka uzņēmējsabiedrība vairs nevar darboties bez tūlītējiem izmaksu samazināšanas pasākumiem un ārēju avotu sniegtas finanšu palīdzības.
(26)
Saistībā ar Osinek aizdevuma iespējamo valsts atbalsta elementu Čehija turpina apgalvot, ka procentu likme atbilst prasībām, kas noteiktas Komisijas Paziņojumā par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodes pārskatīšanu (turpmāk - paziņojums par atsauces likmi) (9). Jo īpaši Čehija uzskata, ka, ievērojot finanšu tirgu svārstības Osinek aizdevuma līguma parakstīšanas brīdī, bija atbilstīgi trīs mēnešu PRIBOR likmi lietot kā bāzes likmi, lai noteiktu minētā aizdevuma procentus.
(27)
ČSA nav novērtēta saskaņā ar reitingu sistēmām, un tāpēc Čehija nevar sniegt pierādījumus savam pieņēmumam, ka laikā, kad tika parakstīts Osinek aizdevuma līgums, ČSA atbilda B reitingam. Tomēr Čehija atsaucas uz EBC2009. gada 27. aprīļa ziņojumu, saskaņā ar kuru ČSA bija maksātspējīga un kredītspējīga.
(28)
Čehija atkārto, ka, lai nodrošinātu aizdevumu, ČSA tika izteikta prasība sniegt nodrošinājumu vismaz 110 % apmērā no aizdevuma visā aizdevuma termiņa laikā. Tādējādi aizdevuma summa, kas faktiski tika piešķirta ČSA, nevienā brīdī nedrīkstēja pārsniegt 90 % no visa nodrošinājuma vērtības. Čehija apstiprināja, ka šī prasība tika izpildīta visos gadījumos, un iesniedza to aktīvu novērtējuma ziņojumus, kuri tika izmantoti kā aizdevuma nodrošinājums.
(29)
Turklāt Čehija apgalvo, ka Osinek likvidators, ievērojot to, ka Osinek rīcībā bija ievērojami brīvi finanšu līdzekļi, peļņas gūšanas nolūkos meklēja ieguldījumu iespējas. Pirms Osinek aizdevuma līguma noslēgšanas likvidators neatkarīgai konsultāciju sabiedrībai EBC un juridiskajam uzņēmumam JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík pasūtīja aizdevuma piedāvājuma ekonomisko un juridisko analīzi. EBC veiktā analīze apstiprināja, ka ČSA varēja uzskatīt par maksātspējīgu un ka risks, kas saistīts ar iespēju, ka aizdevuma piešķiršana ČSA varētu radīt zaudējumus vai kaitējumu Osinek, bija minimāls. Pamatojoties uz šo analīzi, likvidators nolēma, ka aizdevuma piešķiršana ČSA būtu izdevīgs veids Osinek brīvo finanšu līdzekļu noguldīšanai.
(30)
Turklāt Čehija apgalvo, ka pat tad, ja Komisija konstatētu, ka Osinek aizdevuma noteikumi bija labvēlīgāki nekā tirgū piedāvātie noteikumi, aizdevums būtu atbilstīgs noteikumiem, kas paredzēti pagaidu shēmā.
4. IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES
(31)
Oficiālās izmeklēšanas procedūras laikā Komisija saņēma piezīmes no trim ieinteresētajām personām un no izmeklējamā pasākuma labuma guvēja, ČSA, (4. apsvērums).
(32)
ČSA piezīmes īsumā atspoguļo Čehijas iepriekšminētās piezīmes saistībā ar lēmumu par procedūras uzsākšanu. ČSA atkārto, ka Osinek aizdevums tika piešķirts saskaņā ar tirgus noteikumiem, jo Osinek rīkojās kā saprātīgs tirgus ekonomikas dalībnieks, kuru motivē drīzāk komerciāli, nevis ekonomiski vai sociālās politikas mērķi. Turklāt ČSA sniedz piezīmes par to, kā noteikt iespējamā valsts atbalsta elementa apmēru, ja Komisija secinātu, ka Osinek aizdevums tika piešķirts, nosakot labvēlīgu procentu likmi, t. i., pieņemot, ka ČSA reitings bija zemāks nekā B reitings un/vai nodrošinājums nebija jāklasificē kā augsts.
(33)
Visas ieinteresētās trešās personas ir ČSA konkurenti, un tos pārstāv tas pats juridiskais uzņēmums; tāpēc to spriedumi ir zināmā mērā vienādi. Ieinteresētās trešās personas apgalvo, ka Osinek aizdevums nodrošināja ČSA valsts atbalstu, kas uzņēmējsabiedrībai ļāva negodīgi konkurēt, nosakot tādas cenas, kādas citi konkurenti, kas nav saņēmuši valsts subsīdijas, nevar piedāvāt, nezaudējot spēju segt savus izdevumus un gūt saprātīgu peļņu (10).
(34)
Ieinteresētās trešās personas apgalvo, ka ČSA bija nopietnas grūtības jau pirms 2008. gada 1. jūlija. Turklāt tās apgalvo, ka Osinek aizdevumam tika piemērota procentu likme, kas bija būtiski zemāka nekā procentu likme, ko līdzīgos apstākļos aizdevumam būtu piemērojusi banka, ņemot vērā ČSA finanšu stāvokli, atmaksas ilgumu, nodrošinājuma kvalitāti un faktiskās atmaksas zemo iespējamību. Šādos apstākļos Osinek aizdevums veidotu nelikumīgu valsts atbalstu, kas neatbilst ES noteikumiem. Viens konkurents, kurš sniedza piezīmes, apgalvo, ka ČSA izpildīja nosacījumu, jo 2007., 2008. un 2009. gadā zuda vairāk nekā puse no uzņēmējsabiedrības statūtkapitāla. Turklāt 2008. un 2009. gadā vairāk nekā ceturtā daļa ČSA statūtkapitāla tika zaudēta iepriekšējo 12 mēnešu laikā. Tas pats konkurents paskaidro, ka, pamatojoties uz ČSA statūtkapitāla samazinājumu 2008. gadā, var pieņemt, ka jau 2008. gada 1. jūlijā uzņēmējsabiedrība atbilda abiem nosacījumiem, saskaņā ar kuriem nosaka grūtības nonākušu uzņēmumu Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 10. punkta a) apakšpunkta izpratnē.
(35)
Ieinteresētās trešās personas arī apgalvo, ka darbības rezultātā gūtās negatīvās naudas plūsmas, daudzie kreditori un tas, ka pastāv finanšu saistības, kuru samaksas termiņš ir 30 dienas, ļauj pieņemt, ka uzņēmējsabiedrībai no 2007. gada beigām pastāvēja maksātnespējas iespējamība un ka tāpēc tā kopš 2007. gada varēja tikt kvalificēta kā grūtībās nonācis uzņēmums (saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 10. punkta c) apakšpunktu).
5. ČEHIJAS PIEZĪMES PAR IEINTERESĒTO PERSONU NOVĒROJUMIEM
(36)
Čehija nepiekrita ieinteresēto trešo personu piezīmēm, bet piekrita ČSA piezīmēm. Čehija atkārtoja savu apgalvojumu, ka Osinek aizdevums tika piešķirts saskaņā ar tirgus noteikumiem un paziņojumu par atsauces likmi. Turklāt Čehijas iestādes apgalvo, ka ČSA bija spējīga darboties bez valsts atbalsta līdz 2009. gada otrajai pusei. ČSA aktīvu stāvoklis būtiski nepasliktinājās pat 2009. gada pirmajā pusē, un to vērtība faktiski palielinājās no [8 340-9 255] miljoniem CZK 2009. gada 1. ceturksnī līdz [8 990-9 920] miljoniem CZK 2009. gada 2. ceturksnī.
(37)
Čehija norāda, ka, lai gan ČSA publicē savas darbības rezultātus, kas apkopoti saskaņā ar Čehijas grāmatvedības standartiem (CAS) un Starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem (SFPS), ieinteresētās trešās personas savas piezīmes balstīja tikai uz rezultātiem, kas apkopoti saskaņā ar CAS, kuru metodoloģija nesniedz patiesu skatījumu uz uzņēmējsabiedrības darbību. Saskaņā ar SFPS sagatavotie pārskati sniedz labāku informāciju par uzņēmējsabiedrības finanšu stāvokli, un tāpēc šie pārskati ir atbilstīgāki. ČSA izmanto CAS, lai izpildītu savus pienākumus saskaņā ar Čehijas nodokļu tiesību aktiem. Tomēr ČSA darbība tiek veikta ne tikai Čehijā, bet visā pasaulē, un tāpēc ČSA izmanto arī SFPS. Čehija norāda, ka bankas, pieņemot lēmumus par aizdevumu piešķiršanu, izmanto SFPS, jo tiek uzskatīts, ka SFPS ir precīzāki nekā CAS.
(38)
Visbeidzot, Čehija sniedza pierādījumus, kas liecināja, ka laikā, kad tika piešķirts Osinek aizdevums, saskaņā ar Čehijas maksātnespējas likumu ČSA neatbilda maksātnespējas nosacījumiem (11).
6. VALSTS ATBALSTA ESAMĪBA
(39)
Pamatojoties uz LESD 107. panta 1. punktu, ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.
(40)
LESD 107. panta 1. punktā noteiktie kritēriji ir kumulatīvi. Tāpēc, lai noteiktu, vai paziņotie pasākumi ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, ir jāizpilda visi šie nosacījumi. Finanšu atbalstam būtu jāatbilst šādiem nosacījumiem:
-
to piešķir valsts vai izmantojot valsts līdzekļus,
-
finanšu atbalsta saņēmējam tiek sniegtas ekonomiskas priekšrocības,
-
tiek dota priekšroka noteiktiem uzņēmumiem vai noteiktu preču ražošanai,
-
tiek radīti konkurences izkropļojumi vai pastāv draudi, ka tie tiks radīti, un
-
tiek ietekmēta tirdzniecība starp dalībvalstīm.
6.1. Valsts līdzekļi un attiecināmība uz valsti
(41)
Valsts atbalsta jēdziens attiecas uz jebkurām tieši vai netieši piešķirtām priekšrocībām, ko finansē no valsts līdzekļiem vai ko piešķir valsts vai starpnieks, kas darbojas saskaņā ar tam piešķirto pilnvarojumu.
(42)
Tāpēc, pirmkārt, ir jānoskaidro vai Osinek aizdevums ir jāuzskata par valsts līdzekļiem. Kā minēts iepriekš, laikā, kad tika piešķirts aizdevums, Osinek pilnībā piederēja Čehijas Republikas Finanšu ministrijai, un šī iemesla dēļ, neraugoties uz korporatīvo vai citu juridisko statusu, šī uzņēmējsabiedrība ir publisks uzņēmums saskaņā ar 2. panta b) punktu Komisijas 2006. gada 16. novembra Direktīvā 2006/111/EK par dalībvalstu un publisku uzņēmumu finansiālo attiecību pārredzamību, kā arī par dažu uzņēmumu finanšu pārredzamību (12). Tādējādi Komisija uzskata, ka Osinek aizdevums ir finansēts no valsts līdzekļiem.
(43)
Tomēr Tiesa ir arī lēmusi, ka pat tad, ja valsts spēj kontrolēt publisku uzņēmumu un īstenot dominējošu ietekmi uz tā darbību, nevar vienkārši pieņemt, ka konkrētā gadījumā kontrole arī faktiski tiek īstenota. Publisks uzņēmums var darboties vairāk vai mazāk neatkarīgi atkarībā no autonomijas pakāpes, ko tam nodrošina valsts. Tāpēc tikai pats fakts, ka publisko uzņēmumu kontrolē valsts, nav pietiekams, lai uzskatītu, ka šā uzņēmuma veiktie pasākumi, piemēram, minētais aizdevuma līgums, ir attiecināmi uz valsti. Ir nepieciešams arī pārbaudīt, vai ir jāuzskata, ka valsts iestādes tādā vai citādā veidā ir bijušas iesaistītas šā pasākuma pieņemšanā. Saistībā ar šo Tiesa norādīja, ka publiska uzņēmuma veikta atbalsta pasākuma attiecināmību uz valsti var noteikt, pamatojoties uz rādītāju kopumu, kas izriet no konkrētās lietas apstākļiem un pasākuma veikšanas konteksta (13).
(44)
Šādi rādītāji var būt uzņēmuma integrācija valsts pārvaldes struktūrās, tā darbības veids un darbība tirgū parastos konkurences apstākļos ar privātiem uzņēmumiem, uzņēmuma juridiskais statuss (proti, vai uz to attiecas publiskās tiesības vai vispārējās uzņēmējdarbības tiesības), tas, cik intensīvi valsts iestādes veic uzņēmuma vadības uzraudzību, vai jebkurš cits rādītājs, kas konkrētajā gadījumā liecina par valsts iestāžu iesaistīšanos pasākuma pieņemšanā vai ticamības trūkumu tam, ka valsts iestādes nav iesaistījušās pasākuma pieņemšanā, turklāt jāņem vērā arī pasākuma tvērums, saturs vai nosacījumi.
(45)
Komisija norāda, ka lielākā daļa Osinek Uzraudzības padomes locekļu ir valsts iestāžu (piemēram, Finanšu ministrijas) pārstāvji.
(46)
Osinek likvidācija tika uzsākta 2008. gada 5. novembrī saskaņā ar uzņēmējsabiedrības vienīgā akcionāra lēmumu, kas tika pieņemts tajā pašā datumā. Komisija arī norāda, ka, lai gan saskaņā ar Čehijas tiesību aktiem likvidatoram likvidācijas procesa laikā ir jārīkojas savā vārdā bez uzņēmējsabiedrības struktūrvienību norādījumiem, likvidatoru iecēla Čehijas Republikas Finanšu ministrija, kas rīkojās kā vienīgais Osinek akcionārs.
(47)
Turklāt Čehijas iestādes Komisijai ir iesniegušas JUDr. Jiří Rybář and JUDr. Pavel Štrbík sniegto ekspertu atzinumu, kurā ieteikts, ka Osinek likvidatoram pirms lēmuma pieņemšanas saistībā ar aizdevuma piešķiršanu ČSA vajadzētu konsultēties ar Osinek akcionāru, t. i., Čehijas Republiku.
(48)
Attiecībā uz valsts veikto Osinek darbības uzraudzību Komisija papildus norāda, ka arī Čehijas valdība pēc tam pieņēma rezolūciju Nr. 333, nosakot, ka jāatbrīvo Osinek aizdevuma nodrošinājums un jāveic parāda maiņa pret akcijām ČSA pamatkapitālā.
(49)
Tāpēc Komisija secina, ka lēmums piešķirt Osinek aizdevumu ir attiecināms uz Čehijas valsti. Tāpēc jāuzskata, ka Osinek aizdevums ir finansēts no valsts līdzekļiem.
6.2. Ekonomiskās priekšrocības
(50)
Komisija norāda, ka saskaņā vispāratzītiem ES tiesību aktu principiem tad, ja valsts nodrošina uzņēmumam papildu kapitālu ar nosacījumiem, kas ir labāki nekā parasti tirgus nosacījumi, uz šo rīcību attiecas LESD 107. panta 1. punkts, jo ar šo rīcību noteiktam uzņēmumam tiek nodrošinātas priekšrocības šā panta izpratnē. Lai noteiktu, vai valsts uzņēmumam nodrošinājusi ekonomiskās priekšrocības, ko tas nebūtu varējis iegūt parastos tirgus apstākļos, Komisija piemēro tirgus ekonomikas ieguldītāja principu (14).
(51)
Saskaņā ar šo principu valsts atbalsts nav iesaistīts, ja, darbojoties parastos tirgus apstākļos tirgus ekonomikā, privātais ieguldītājs, kura lielums ir atbilstīgs attiecīgajai valsts struktūrai, līdzīgos apstākļos būtu veicis minēto kapitāla ieguldījumu. Tāpēc Komisijai ir jānovērtē, vai privātais ieguldītājs būtu veicis minēto darījumu ar tādiem pašiem noteikumiem. Hipotētiskā privātā ieguldītāja prognozētā uzvedība ir tāda kā piesardzīgam ieguldītājam, kura mērķi - gūt maksimālo peļņu - ietekmē piesardzība attiecībā uz riska līmeni, ko iespējams uzņemties saistībā ar noteikto peļņu. Saskaņā ar šo principu kapitāls, ko valsts tieši vai netieši nodod uzņēmējsabiedrības rīcībā apstākļos, kas atbilst parastiem tirgus apstākļiem, nav uzskatāms par valsts atbalstu (15).
(52)
Saskaņā ar spēkā esošo judikatūru tirgus ekonomikas ieguldītāja princips tiek piemērots aizdevumiem. Kad šo principu piemēro aizdevuma piešķiršanai, rodas jautājums, vai privātais ieguldītājs būtu piešķīris aizdevumu labuma guvējam ar tādiem noteikumiem, ar kādiem aizdevums faktiski tika piešķirts (16). Tāpēc Komisija novērtē, vai aizdevums ir piešķirts ar parastiem komerciāliem noteikumiem un vai šādus aizdevumus piešķirtu komercbanka. Attiecībā uz šādu aizdevumu noteikumiem Komisija jo īpaši ņem vērā gan aizdevumam piemēroto procentu likmi, gan pieprasīto aizdevuma nodrošinājumu. Komisija novērtē, vai sniegtais nodrošinājums ir pietiekams, lai pilnībā atmaksātu aizdevumu gadījumā, ja uzņēmējsabiedrība nespētu pildīt savas saistības, un uzņēmējsabiedrības finanšu stāvokli aizdevuma piešķiršanas brīdī (17).
(53)
Komisija norāda, ka ČSA ir juridiskā persona, kas veic ekonomisko darbību, un ka tāpēc to uzskata par uzņēmumu LESD 107. panta izpratnē. Lai noteiktu, vai Osinek aizdevums tika piešķirts saskaņā ar labvēlīgiem nosacījumiem vai tirgus nosacījumiem, Komisija pārbaudīja minētā aizdevuma procentu likmes atbilstību paziņojumā par atsauces likmi noteiktajai atsauces likmei, ko piemēro kā tirgus likmes aizstājēju.
(54)
Attiecībā uz datumu, kurš jāņem vērā, salīdzinot minētā aizdevuma procentu likmi ar atsauces procentu likmi, Komisija lēmumā par procedūras uzsākšanu jau izteica savu viedokli, ka šim datumam jābūt tā juridiski saistošā tiesību akta datumam, saskaņā ar kuru tika piešķirts aizdevums, t. i., 2009. gada 30. aprīlim (diena, kad starp Osinek un ČSA tika noslēgts aizdevuma līgums).
(55)
Čehija apgalvo, ka tajā laikā ČSA vēl bija piekļuve privāto banku sniegtajam ārējam finansējumam un ka par grūtībās nonākušu uzņēmumu ČSA kļuva tikai 2009. gada augustā. 2009. gada sākumā ČSA kredītspēja atbilda reitinga B kategorijai.
(56)
Lai pārbaudītu Čehijas apgalvojumus, Komisija konsultējās ar vairākām privātajām bankām, kurām ir darījumu attiecības ar ČSA, par to, kāds 2009. gada pirmajos sešos mēnešos bija ČSA piešķirtais iekšējais reitings, kādas bija pārmaiņas ČSA iekšējos reitingos no 2008. gada jūlija līdz 2009. gada jūlijam, kādi bija 2009. gada pirmajos sešos mēnešos ČSA piešķirto aizdevumu nosacījumi un kādas ir citas piezīmes par ČSA kredītspēju 2009. gada pirmajos sešos mēnešos. Trīs privātās bankas sniedza informāciju ar nosacījumu, ka tiks nodrošināta šīs informācijas konfidencialitāte, ka to izmantos tikai Komisijas iekšējā vērtējuma vajadzībām un ka to neatklās nevienai trešajai personai, tostarp, ČSA un Čehijas iestādēm.
(57)
Lai gan visas šīs bankas atzina, ka ČSA finanšu stāvoklis pasliktinājās 2009. gada sākumā, 2009. gada 1. pusē ČSA tika piešķirti apgrozāmā kapitāla aizdevumi un kredītlīnijas. Kopumā iekšējais reitings, ko trīs privātās bankas piešķīra ČSA, atbilst B reitingam.
(58)
Komisija norāda, ka banku atbildes ir saskanīgas un drošas. Lai gan uzņēmējsabiedrības iekšējais reitings pasliktinājās, reitinga kritums nešķiet pietiekami nozīmīgs, lai attaisnotu lielākas riska rezerves piemērošanu.
(59)
Turklāt Komisija konstatēja, ka saskaņā ar lēmumā par procedūras uzsākšanu norādīto un pamatojoties uz informāciju, ko sniedza Čehija, 2008. gada septembrī UniCreditBank piešķīra ČSA vidēja termiņa (4 gadi) apgrozāmā kapitāla kredītu, kas nodrošināts ar lidojumu trenažieri, 200 miljonu CZK apmērā. 2009. gada 25. jūnijā, ņemot vērā to, ka bija vērojamas novirzes aizdevuma līgumā noteiktajos finanšu rādītājos, UniCreditBank palielināja ČSA aizdevuma riska rezervi no 160 bāzes punktiem (saskaņā ar vienošanos 2008. gada septembrī) līdz 325 bāzes punktiem virs viena mēneša PRIBOR (t. i., gada procentu likme 5,10 % apmērā 2009. gada 25. jūnijā). Komisija norāda, ka šī procentu likme, kura atspoguļoja neseno ČSA finanšu stāvokļa pasliktināšanos, ir zemāka nekā Osinek aizdevuma procentu likme (5,51 % gadā) un aptuveni atbilst atsauces likmei, kas piemērojama uzņēmējsabiedrībai ar B reitingu (ar augstu nodrošinājuma līmeni).
(60)
Ņemot vērā iepriekšminēto, iespējams secināt, ka kopumā ČSA bija piekļuve ārējam finansējumam laikā, kad tika piešķirts Osinek aizdevums, un ka ČSA kredītspēja 2009. gada 1. pusē atbilda B reitingam.
(61)
Nodrošinājums, kas tika izmantots aizdevuma garantēšanai, ietvēra Prāgas Ruzyně lidostā esošas ēkas, zemi, krājumus un rezerves daļas. Nodrošinājuma tirgus vērtību noteica neatkarīgi Čehijas eksperti, kas ir reģistrēti Čehijas Tieslietu ministrijas uzturētā Ekspertu institūtu reģistrā vai Zvērināto ekspertu centrālajā reģistrā un kam ir pieredze aktīvu novērtēšanā (18).
(62)
Komisija norāda, ka novērtējuma ziņojums par nodrošinājumam izmantoto F angāru (sk. 1. tabulu) ir datēts ar 2009. gada 1. jūniju, bet Osinek aizdevuma pirmā daļa tika izmaksāta 2009. gada 11. maijā. Čehijas iestādes ir iesniegušas YBN Consult2009. gada 6. maija paziņojumu, kas apstiprina izmantotā nodrošinājuma vērtību. Šāds paziņojums atbilst Osinek aizdevuma līguma 5.9.11. punktam, tad ja pilns novērtējuma ziņojums tiek iesniegts mēneša laikā pēc aizdevuma pirmās daļas izmaksas datuma. Komisija norāda, ka šis nosacījums tika izpildīts.
(63)
Turklāt Komisija ir veikusi iesniegto novērtējuma ziņojumu kritisku izvērtējumu. Saistībā ar novērtējumiem nav pamata bažām, jo nav konstatētas nepārprotamas kļūdas, ir izmantota apstiprināta metodoloģija un novērtējumi ir balstīti uz ticamiem pieņēmumiem. Tāpēc Komisija uzskata, ka šo novērtējuma ziņojumu rezultāti ir atbilstīgs tuvinājums to aktīvu reālistiskai tirgus cenai, kuri tika izmantoti kā nodrošinājums Osinek aizdevumam. Vienam nodrošinājuma veidam (rezerves daļām) vērtība tika noteikta, pamatojoties uz šo aktīvu neto bilances vērtību. Komisija uzskata, ka šī novērtējuma metode ir atbilstīga šim aktīvu veidam, ņemot vērā to, ka rezerves daļas ir viegli tirgojamas, un tāpēc to vērtībai būtu jāatbilst to sākotnējai iegādes vērtībai, no kuras atskaitīts uzkrātais nolietojums.
(64)
Aizdevuma līgumā bija paredzēts, ka faktiskā aizdevuma summa nedrīkst pārsniegt 90 % no nodrošinājuma vērtības, t. i., nodrošinājuma vērtībai jābūt vismaz vienādai ar 110 % no aizdevuma summas. Saskaņā ar iesniegto informāciju 2009. gada maijā, kad tika piešķirta aizdevuma pirmā daļa, sākotnējā 2009. gada 30. aprīļa aizdevuma līgumā noteiktā nodrošinājuma vērtība bija vismaz [110-117] %, 2009. gada jūlijā, kad tika piešķirta aizdevuma otrā daļa, - vismaz [120-132] % un 2009. gada septembrī, kad tika piešķirta aizdevuma trešā daļa, - vismaz [128-141] %. Turklāt ar vairākiem Osinek aizdevuma līguma papildinājumiem (sk. 8. apsvērumu) tika pievienoti papildu nodrošinājuma aktīvi, bet daži aktīvi tika atbrīvoti.
4. tabula
Pārskats par nodrošinājumu dažādos Osinek aizdevuma periodos
Pārmaiņu datums
Izmaksātā summa
(miljonos CZK)
Nodrošinājuma vērtība (miljonos CZK)
Nodrošinājuma % līmenis
2009. gada 11. maijs
800
[880-935]
[110-117] %
2009. gada 23. jūlijs
800
[1 350 - 1 485]
[169-186] %
2009. gada 30. jūlijs
1 700
[2 040 - 2 240]
[120-132] %
2009. gada 22. septembris
1 700
[2 485 - 2 760]
[146-162] %
2009. gada 24. septembris
2 500
[3 190 - 3 535]
[128-141] %
2009. gada 9. decembris
2 500
[3 275 - 3 615]
[131-145] %
2010. gada 25. janvāris
2 500
[3 310 - 3 640]
[132-146] %
(65)
Paziņojumā par atsauces likmi tiek pieņemts, ka augsts nodrošinājuma līmenis nozīmē, ka saistību nenokārtošanas gadījumā zaudējumi būs mazāki par vai vienādi ar 30 %, un tas atbilst nodrošinājumam, kura vērtība ir vismaz 70 % no aizdevuma summas. Komisija norāda, ka aizdevuma nodrošinājuma līmenis ir būtiski augstāks un ka tas rada nozīmīgu drošības rezervi attiecībā uz iespējamām nodrošinājuma vērtības aplēšu novirzēm.
(66)
Saskaņā ar paziņojumu par atsauces likmi tajā laikā atbilstīgajai procentu likmei vajadzēja būt 5,16 % gadā (bāzes likme 2,96 % apmērā + 220 bāzes punkti = 5,16 % gadā). Saskaņā ar privāto banku apstiprinājumu rezerve 220 bāzes punktu apmērā atspoguļo B reitingu un iepriekš aprakstīto augsto nodrošinājuma līmeni.
(67)
Šī likme ir zemāka nekā Osinek aizdevumam piemērotā procentu likme (3 mēnešu PRIBOR (19) + 300 bāzes punkti), kas 2009. gada 30. aprīlī bija 5,51 % gadā.
(68)
Analīze, kas veikta saistībā ar piemēroto likmi (trīs mēnešu PRIBOR plus 300 bāzes punkti) un atsauces likmi, kam pieskaitīta 220 bāzes punktu rezerve, parāda, ka šīs likmes ir salīdzināmas bāzes metodoloģijas ziņā, kā arī piemēroto likmju, tostarp attiecīgās riska rezerves, kopējā līmeņa ziņā.
(69)
PRIBOR ir procentu likmju atsauces vērtība starpbanku noguldījumu tirgū, un to Čehijas centrālās bankas un Čehijas forex kluba (Čehijas Republikas Finanšu tirgu asociācijas - A.C.I.) vajadzībām aprēķina (nosaka) aprēķinu iestāde, pamatojoties uz atsauces banku kotētajām noguldījumu pārdošanas (t. i., piedāvājumu) likmēm (20).
(70)
Osinek aizdevuma likmes pamatā ir PRIBOR, kas aprēķināts 3 mēnešu termiņam. Atsauces likmes pamatā ir naudas tirgus 1 gada likmes. Tomēr Komisija sev patur tiesības izmantot īsākus vai garākus termiņus, kas pielāgoti konkrētiem gadījumiem.
(71)
Analīze, kas veikta attiecībā uz divu likmju attīstību Osinek aizdevuma darbības laikā (no 2009. gada aprīļa līdz 2010. gada jūnijam), parāda, ka šīs divas likmes tiešām ir salīdzināmas. Periodā no 2009. gada aprīļa līdz 2010. gada jūnijam vidējās likmes (21) ir gandrīz tādas pašas (PRIBOR 4,77 % apmērā + 300 bāzes punkti; atsauces likme 4,79 % apmērā, t. sk. riska rezerve 220 bāzes punktu apmērā). Nelielo atšķirību 2 bāzes punktu robežās rada atšķirīga korekciju metode. PRIBOR tiek koriģēts katru dienu; atsauces likme tiek koriģēta tikai ik pēc dažiem mēnešiem.
(72)
Ievērojot šo informāciju, piemēroto procentu likmi var pieņemt par atbilstīgu tirgus likmes aizstājēju. Saskaņā ar paziņojumu par atsauces likmi pasākums ir saskanīgs ar tirgu, un tāpēc tas neietver ekonomiskās priekšrocības ČSA.
(73)
Visbeidzot, Komisija norāda, ka kreditoram veiktie ČSA procentu maksājumi tika izpildīti atbilstīgi Osinek aizdevuma līguma noteikumiem (22).
6.3. Selektivitāte
(74)
LESD 107. panta 1. punktā noteikts, ka, lai pasākumu varētu klasificēt kā valsts atbalstu, tam jānodrošina priekšrocības noteiktiem uzņēmumiem vai noteiktu preču ražošanai. Saistībā ar šo lietu Komisija norāda, ka Osinek aizdevums tika piešķirts tikai ČSA. Tādējādi LESD 107. panta 1. punkta izpratnē tas ir selektīvs.
6.4. Konkurences izkropļošana un ietekme uz tirdzniecību
(75)
Attiecībā uz kumulatīvajiem valsts atbalsta kritērijiem šajā lietā izmeklējamā pasākuma ietekme uz tirdzniecību ES iekšienē un konkurences kropļošana ir neapstrīdama, un to neapstrīdēja pat Čehijas iestādes. ČSA konkurē ar citām Eiropas Savienības aviokompānijām, jo īpaši kopš 1993. gada 1. janvāra, kad spēkā stājās trešais gaisa transporta liberalizācijas posms (t. s. “trešā pakete”). Minētie pasākumi ļāva ČSA turpināt darbību, un ČSA atšķirībā no citiem konkurentiem nebija jāsaskaras ar sekām, ko parastos apstākļos rada slikti finanšu rezultāti.
6.5. Secinājums
(76)
Ņemot vērā iepriekšminēto informāciju, Komisija uzskata, ka pasākums neietver valsts atbalstu ČSA, jo Osinek aizdevums tika piešķirts ar nosacījumiem, kādus būtu noteicis tirgus ekonomikas ieguldītājs. Konkrēti, Osinek aizdevuma procentu likme ir atbilstīga atsauces likmei, kas noteikta saskaņā ar paziņojumu par atsauces likmi, ņemot vērā, ka aizdevuma piešķiršanas laikā saskaņā ar privāto banku apstiprinājumu ČSA bija B reitings, un aizdevuma nodrošinājums visu laiku nozīmīgi pārsniedza 70 % no aizdevuma summas, kas paredzēta paziņojumā par atsauces likmi.
7. ATBALSTA SADERĪBA AR IEKŠĒJO TIRGU
(77)
Komisija tomēr arī analizēja, vai gadījumā, ja tiktu uzskatīts, ka aizdevums ietver valsts atbalstu, pasākums būtu saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, pamatojoties uz pagaidu shēmu.
(78)
Osinek aizdevums tika piešķirts 2009. gadā. Tāpēc pasākuma mērķis ir veicināt uzņēmuma piekļuvi ārējam finansējumam laikā, kad kredītu tirgu parastā darbība ir nozīmīgi traucēta finanšu krīzes dēļ un kad finanšu krīze (kredītresursu trūkums) skar plašāku ekonomiku un rada nozīmīgus dalībvalstu ekonomikas traucējumus.
(79)
Komisija 2008. gada 17. decembrī pievērsās krīzes risināšanai, pieņemot pagaidu shēmu. Tajā Komisija atzina “pašreizējās finanšu krīzes smagumu un tās ietekmi uz dalībvalstu tautsaimniecību kopumā”. Komisija arī secināja, ka “ierobežotā laika posmā atsevišķi valsts atbalsta veidi ir pamatoti, lai risinātu šīs problēmas, un ka tos var atzīt par saderīgiem ar kopējo tirgu, pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu”.
7.1. Atbilstība pagaidu shēmas 4.4.2. iedaļai
(80)
Pasākums jāvērtē saskaņā ar pagaidu shēmas 4.4.2. iedaļu (“Atbalsts procentu likmju subsīdiju veidā”).
(81)
Saskaņā ar pagaidu shēmu piemērotajai procentu likmei jābūt vismaz vienādai ar centrālās bankas diennakts likmi, pieskaitot prēmiju, kas ir vienāda ar starpību starp vidējo viena gada starpbanku likmi un centrālās bankas vidējo diennakts likmi laika posmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 30. jūnijam, pieskaitot kredītriska prēmiju, kura atbilst saņēmēja riska profilam, kā paredzēts paziņojumā par atsauces likmi.
(82)
Čehijā diennakts likme 2009. gada 30. aprīlī bija 1,45 % (23). Starpība starp vidējo viena gada starpbanku likmi un centrālās bankas vidējo diennakts likmi laika posmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 30. jūnijam bija 68 bāzes punkti.
(83)
Kredītriska prēmija, kas atbilst saņēmēja riska profilam, bija 220 bāzes punkti. Šīs prēmijas pamatā ir B reitings (sk. 57. apsvērumu) un augsts nodrošinājuma līmenis, ņemot vērā piedāvāto nodrošinājumu (sk. 64. un 65. apsvērumu).
(84)
Saskaņā ar pagaidu shēmu minimālajai likmei tāpēc vajadzētu būt 4,33 % (1,45 % + 0,68 % + 2,20 %). Faktiskā Osinek aizdevuma likme bija 5,51 %. Tā rezultātā Osinek aizdevums tika piešķirts par augstāku likmi nekā minimālā saskaņā ar pagaidu shēmu atļautā likme.
(85)
Turklāt pagaidu shēmas 4.4. iedaļā noteikts, ka, lai aizdevumu uzskatītu par saderīgu atbalstu, tam jāatbilst diviem papildu nosacījumiem:
(86)
Pirmkārt, līgumam jābūt noslēgtam vēlākais līdz 2010. gada 31. decembrim. Samazinātās procentu likmes var piemērot procentu maksājumiem līdz 2012. gada 31. decembrim.
(87)
Osinek aizdevuma līgums tika noslēgts 2009. gada 30. aprīlī. Aizdevums bija jāatmaksā vienā maksājumā 2010. gada 30. novembrī. Tāpēc aizdevuma līgums atbilst pirmajam nosacījumam.
(88)
Otrkārt, labuma guvējs nedrīkstēja būt nonācis grūtībās 2008. gada 1. jūlijā.
(89)
Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 9. punktā konstatēts, ka ES jēdzienam “grūtībās nonācis uzņēmums” nav definīcijas, un papildus minēts, ka Komisija uzskata uzņēmumu par nonākušu grūtībās, ja tas no saviem resursiem vai ar līdzekļiem, ko tas spēj iegūt no sava īpašnieka/akcionāriem vai kreditoriem, nespēj apturēt zaudējumus, kuri bez valsts iestāžu ārējas iejaukšanās īstermiņā vai vidējā termiņā gandrīz noteikti novedīs to līdz nespējai turpināt darbību.
(90)
Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 10. punkta b) apakšpunktā paskaidrots, ka uzņēmums ir uzskatāms par grūtībās nonākušu tad, ja vismaz dažiem uzņēmuma locekļiem ir neierobežota atbildība par uzņēmuma parādu, ja vairāk nekā puse no tā statūtkapitāla ir zudusi un vairāk nekā viena ceturtdaļa no šā kapitāla ir zaudēta iepriekšējos 12 mēnešos.
(91)
ČSA statūtkapitāls 2008. gadā bija 2 735 miljoni CZK. Pamatojoties uz CAS standartu, uzņēmējsabiedrības pamatkapitāls tajā pašā gadā samazinājās līdz 101 miljonam CZK.
5. tabula
Pamatkapitāls un statūtkapitāls 2007. un 2008. gadā (tūkstošos CZK)
Avots: ČSA sniegtie finanšu pārskati.
2007
6.2007.
7.2007.
8.2007.
9.2007.
10.2007.
11.2007.
12.2007.
Pamatkapitāls
[1 035 000 - 1 140 000]
[1 415 000 - 1 555 000]
[1 450 000 - 1 595 000]
[1 410 000 - 1 565 000]
[1 950 000 - 2 145 000]
[1 260 000 - 1 390 000]
1 238 093
Statūtkapitāls
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2008
1.2008.
2.2008.
3.2008.
4.2008.
5.2008.
6.2008.
Pamatkapitāls
[585 000 - 645 000]
[385 000 - 420 000]
[110 000 - 120 000]
[690 000 - 755 000]
[860 000 - 950 000]
[965 000 - 1 065 000]
Statūtkapitāls
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
7.2008.
8.2008.
9.2008.
10.2008.
11.2008.
12.2008.
Pamatkapitāls
[945 000 - 1 030 000]
[1 220 000 - 1 340 000]
[1 270 000 - 1 410 000]
[1 295 000 - 1 430 000]
[610 000 - 670 000]
101 686
Statūtkapitāls
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
(92)
Lai gan 2008. gada 1. jūlijā vairāk nekā puse no uzņēmējsabiedrības statūtkapitāla jau bija zudusi, otrais Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 10. punkta a) apakšpunkta nosacījums - ka vairāk nekā viena ceturtdaļa no statūtkapitāla ir zaudēta iepriekšējos 12 mēnešos - nav izpildīts. Pamatkapitāls, kas tika zaudēts laika posmā no 2007. gada jūnija līdz 2008. gada jūlijam (CZK [31 570 000-34 875 000]), atbilst tikai [0,8-1,5] % no statūtkapitāla.
(93)
Turklāt Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 10. punkta c) apakšpunktā noteikts, ka uzņēmums ir uzskatāms par grūtībās nonākušu tad, ja tas atbilst kritērijiem saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem, lai tam piemērotu kolektīvās maksātnespējas procedūras. Čehijas iestādes apstiprināja, ka uz ČSA nebija attiecināmas maksātnespējas procedūras saskaņā ar Čehijas maksātnespējas likuma 3. punktu.
(94)
Saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 11. punktu pat tad, ja nepastāv neviens no šo pamatnostādņu 10. punktā norādītajiem apstākļiem, uzņēmumu tomēr var uzskatīt par grūtībās esošu uzņēmumu, jo īpaši, ja ir novērojamas parastās grūtībās nonākuša uzņēmuma pazīmes, tādas kā zaudējumu pieaugums, apgrozījuma samazinājums, gatavās produkcijas krājumu palielinājums, papildu jauda, naudas plūsmas samazināšanās, parāda pieaugums, procentu izmaksu pieaugums un aktīvu vērtības samazināšanās vai zudums.
(95)
Pārmaiņas ČSA finanšu rezultātos attiecīgā perioda laikā neparādīja skaidru negatīvu tendenci (sk. 3. tabulu). Uzņēmējsabiedrībai 2006. gada beigās bija zaudējumi, bet tā atguvās un 2007. gadā sasniedza pozitīvus rezultātus. 2008. gada 1. ceturkšņa beigās uzņēmējsabiedrībai bija zaudējumi [800-880] miljonu CZK apmērā. Tomēr līdz 2. ceturkšņa beigām (2008. gada 30. jūnijam) situācija uzlabojās. Līdzīga tendence ir vērojama naudas plūsmai. Novērojuma periodā ČSA apgrozījums lēni samazinājās salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu. Tomēr nav iespējams secināt, ka apgrozījums būtu nozīmīgi samazinājies pirms līdz 2008. gada 30. jūnija.
(96)
Uzņēmējsabiedrības parāds tika samazināts laikā no 2008. gada marta līdz 2008. gada jūnijam un pēc tam nākamajos sešos mēnešos tika palielināts. Visbeidzot, novērojuma periodā aktīvu vērtība svārstījās, neuzrādot skaidru tendenci.
(97)
Tātad Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 11. punktā noteikto finanšu kritēriju tendence pirms 2008. gada 30. jūnija skaidri nenorāda uz visām parastajām pazīmēm, kādas ir grūtībās nonākušam uzņēmumam. Turklāt tajā laikā ČSA vēl joprojām bija piekļuve finansējumam, kā liecina fakts, ka uzņēmējsabiedrība 2008. gada septembrī spēja iegūt aizdevumu no privātas bankas (sk. 59. apsvērumu).
(98)
Komisija norāda, ka atbalstu, kas atbilst pagaidu shēmas 4.4. iedaļai, var piešķirt uzņēmumiem, kas 2008. gada 1. jūlijā nebija grūtībās, bet pēc tam globālās finanšu un ekonomikas krīzes dēļ nonāca grūtībās. Tāpēc fakts, ka ČSA vēlāk kļuva par grūtībās nonākušu uzņēmumu, neietekmē atbilstību saskaņā ar pagaidu shēmu.
(99)
Tāpēc Komisija uzskata, ka 2008. gada 1. jūlijāČSA nebija grūtībās nonācis uzņēmums un ka tāpēc uz ČSA bija attiecināma pagaidu shēma.
7.2. Secinājums
(100)
Ņemot vērā iepriekšminēto, Osinek aizdevums atbilst visiem pagaidu shēmas 4.4. iedaļā noteiktajiem nosacījumiem. Tāpēc, pat tad, ja Osinek aizdevums ietvertu valsts atbalstu, pasākums joprojām būtu saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu.
8. SECINĀJUMS
(101)
Komisija secina, ka Osinek aizdevums neietver valsts atbalstu. Turklāt pat tad, ja Osinek aizdevums ietvertu valsts atbalstu, pasākums joprojām būtu saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu.
(102)
Šajā lēmumā nav aptverta Osinek aizdevuma nodrošinājuma atbrīvošana un tā kapitalizācija, kas notika 2010. gada 30. jūnijā. Šā pasākuma novērtējums tiks sniegts galīgajā lēmumā lietā SA.30908,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Pasākums, kuru Čehija ir īstenojusi attiecībā uz České aerolinie, a.s. un kurš ir Osinek a.s. aizdevums 2,5 miljardu CZK apmērā, kas piešķirts saskaņā ar 2009. gada 30. aprīļa aizdevuma līgumu, nav atbalsts Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta izpratnē, un pat tad, ja tas būtu šāds atbalsts, tas ir saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar šā līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu.
2. pants
Šis lēmums ir adresēts Čehijas Republikai.
Briselē, 2012. gada 21. martā