ROZHODNUTÍ RADY 2010/446/SZBP
ze dne 11. srpna 2010
o prodloužení mandátu zvláštního zástupce Evropské unie v Kosovu (1)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 28, čl. 31 odst. 2 a článek 33 této smlouvy,
s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dne 10. června 1999 přijala Rada bezpečnosti Organizace spojených národů rezoluci č. 1244 (1999).
(2)
Dne 15. září 2006 přijala Rada společnou akci 2006/623/SZBP (2) o zřízení týmu podílejícího se na přípravách zřízení možného mezinárodního civilního úřadu v Kosovu, včetně účasti zvláštního zástupce Evropské unie (přípravný tým MCM/ZZEU).
(3)
Ve dnech 13. a 14. prosince 2007 Evropská rada zdůraznila, že je Evropská unie (dále jen „EU“ nebo „Unie“) připravena hrát vedoucí úlohu při posilování stability v regionu a při provádění dohody vymezující budoucí status Kosova. Uvedla, že Unie je připravena napomáhat Kosovu na cestě k udržitelné stabilitě, a to i prostřednictvím mise evropské bezpečnostní a obranné politiky a příspěvku k mezinárodnímu civilnímu úřadu v Kosovu jako součásti mezinárodní přítomnosti.
(4)
Dne 4. února 2008 přijala Rada společnou akci 2008/124/SZBP o Misi Evropské unie v Kosovu na podporu právního státu (EULEX KOSOVO) (3) a společnou akci 2008/123/SZBP (4) o jmenování pana Pietera FEITH zvláštním zástupcem Evropské unie v Kosovu (dále jen „zvláštní zástupce EU“).
(5)
Dne 25. února 2010 přijala Rada rozhodnutí 2010/118/SZBP (5) o prodloužení mandátu zvláštního zástupce Evropské unie do 31. srpna 2010.
(6)
Mandát zvláštního zástupce EU by měl být prodloužen do 28. února 2011. Avšak po vstupu rozhodnutí o zřízení Evropské služby pro vnější činnost v platnost může být na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoká představitelka“) mandát zvláštního zástupce EU ukončen dříve, pokud tak rozhodne Rada.
(7)
Strategickým rámcem politiky Unie vůči oblasti západního Balkánu je proces stabilizace a přidružení, jehož nástroje se na Kosovo vztahují, včetně evropského partnerství, politického a odborného dialogu v rámci mechanismu sledování procesu stabilizace a přidružení a souvisejících programů pomoci Unie.
(8)
Mandát zvláštního zástupce EU by měl být vykonáván v koordinaci s Komisí s cílem zajistit soulad s jinými příslušnými činnostmi spadajícími do pravomoci Unie.
(9)
Rada předpokládá, že pravomoci a působnost zvláštního zástupce EU a pravomoci a působnost mezinárodního civilního zástupce budou svěřeny stejné osobě.
(10)
Zvláštní zástupce EU bude vykonávat svůj mandát za situace, která se může zhoršit a která by mohla ohrozit cíle společné zahraniční a bezpečnostní politiky stanovené v článku 21 Smlouvy,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Zvláštní zástupce Evropské unie
Mandát pana Pietera FEITHA jako zvláštního zástupce Evropské unie v Kosovu se prodlužuje do dne 28. února 2011. Po vstupu rozhodnutí o zřízení Evropské služby pro vnější činnost v platnost může být na návrh vysoké představitelky mandát zvláštního zástupce EU ukončen dříve, pokud tak rozhodne Rada.
Článek 2
Cíle politiky
Mandát zvláštního zástupce EU vychází z cílů politiky Unie v Kosovu. Mezi ně patří hrát vedoucí úlohu při posilování stability v regionu a při provádění dohody vymezující budoucí status Kosova za účelem stabilního, životaschopného, mírového, demokratického a mnohonárodnostního Kosova, které na základě dobrých sousedských vztahů přispívá k regionální spolupráci a stabilitě; Kosova, které dodržuje zásady právního státu a poskytuje ochranu menšinám a kulturnímu i náboženskému dědictví.
Článek 3
Mandát
K dosažení cílů politiky se zvláštnímu zástupci EU uděluje mandát
a)
nabízet poradenství a podporu Unie v politickém procesu;
b)
podporovat celkovou politickou koordinaci Unie v Kosovu;
c)
poskytovat vedoucímu Mise Evropské unie v Kosovu na podporu právního státu (EULEX KOSOVO) vedení v otázkách místní politické situace, včetně politických hledisek otázek týkajících se výkonných pravomocí;
d)
zajišťovat soulad a soudržnost opatření Unie vůči veřejnosti. Mluvčí zvláštního zástupce EU je hlavní kontaktní osobou Unie pro kosovské sdělovací prostředky v otázkách společné zahraniční a bezpečnostní politiky a společné bezpečnostní a obranné politiky. Veškeré činnosti v oblasti tisku a informování veřejnosti budou prováděny v úzké a nepřetržité spolupráci s mluvčím vysoké představitelky Unie pro zahraniční a bezpečnostní politiku/tiskovým oddělením sekretariátu Rady;
e)
přispívat k rozvoji a upevňování dodržování lidských práv a základních svobod v Kosovu, včetně práv a základních svobod žen a dětí, v souladu s politikou Unie v oblasti lidských práv a obecnými zásadami Unie pro lidská práva.
Článek 4
Provádění mandátu
1. Zvláštní zástupce EU odpovídá za provádění mandátu pod dohledem vysoké představitelky.
2. Politický a bezpečnostní výbor udržuje se zvláštním zástupcem EU výsadní spojení a je pro zvláštního zástupce EU hlavním orgánem pro styk s Radou. Politický a bezpečnostní výbor poskytuje zvláštnímu zástupci EU strategické a politické vedení v rámci jeho mandátu, aniž by byly dotčeny pravomoci vysoké představitelky.
Článek 5
Financování
1. Finanční referenční částka určená na krytí výdajů souvisejících s mandátem zvláštního zástupce EU v období od 1. září 2010 do 28. února 2011 činí 1 230 000 EUR.
2. Výdaje jsou spravovány v souladu s postupy a pravidly použitelnými na souhrnný rozpočet Unie. Nabídkových řízení se mohou účastnit státní příslušníci zemí oblasti západního Balkánu.
3. Správa výdajů bude upravena smlouvě mezi zvláštním zástupcem EU a Komisí. Zvláštní zástupce EU je za veškeré výdaje odpovědný Komisi.
Článek 6
Sestavení a složení týmu
1. Zvláštnímu zástupci EU je přidělen vyhrazený personál Unie, který je mu nápomocen při provádění jeho mandátu a který přispívá k soudržnosti, viditelnosti a účinnosti celkové činnosti Unie v Kosovu. V mezích svého mandátu a odpovídajících finančních prostředků, které má k dispozici, odpovídá zvláštní zástupce EU za sestavení svého týmu. Tým zahrnuje odborníky na konkrétní politické otázky podle požadavků mandátu. Zvláštní zástupce EU neprodleně informuje o složení svého týmu Radu a Komisi.
2. Členské státy a orgány Unie mohou navrhnout vyslání personálu ke zvláštním zástupci EU. Plat personálu vyslaného členským státem nebo orgánem Unie ke zvláštnímu zástupci EU hradí dotyčný členský stát nebo dotyčný orgán Unie. Ke zvláštnímu zástupci EU mohou být rovněž přiděleni odborníci vyslaní členskými státy do generálního sekretariátu Rady. Mezinárodní smluvní pracovníci musí být státními příslušníky některého členského státu.
3. Veškerý vyslaný personál je nadále administrativně podřízen vysílajícímu členskému státu nebo orgánu Unie a vykonává své povinnosti a jedná v zájmu mandátu zvláštního zástupce EU.
Článek 7
Výsady a imunity zvláštního zástupce EU a členů jeho týmu
Výsady, imunity a další záruky nezbytné pro završení a řádné působení mise zvláštního zástupce EU a členů jeho týmu se dohodnou s hostitelskou stranou či stranami podle potřeby. Veškerou podporu nezbytnou k tomuto účelu poskytují členské státy a Komise.
Článek 8
Bezpečnost utajovaných informací
1. Zvláštní zástupce EU a členové jeho týmu dodržují bezpečnostní zásady a minimální bezpečnostní normy zavedené rozhodnutím Rady 2001/264/ES ze dne 19. března 2001, kterým se přijímají bezpečnostní předpisy Rady (6), zejména při nakládání s utajovanými informacemi EU.
2. Vysoká představitelka je v souladu s bezpečnostními předpisy Rady oprávněna poskytovat NATO/KFOR utajované informace EU a dokumenty Unie vytvořené pro účely dané akce až do stupně „CONFIDENTIEL UE“.
3. Vysoká představitelka je v souladu s operativními potřebami zvláštního zástupce EU a v souladu s bezpečnostními předpisy Rady oprávněna poskytovat OSN a Organizaci pro bezpečnost a spolupráci v Evropě utajované informace EU a dokumenty Unie vytvořené pro účely dané akce až do stupně „RESTREINT UE“. Za tím účelem se vypracují místní ujednání.
4. Vysoká představitelka je oprávněna poskytnout třetím stranám přidruženým k tomuto rozhodnutí neutajované dokumenty Unie o jednáních Rady týkajících se dané akce, na které se vztahuje služební tajemství podle čl. 6 odst. 1 jednacího řádu Rady (7).
Článek 9
Přístup k informacím a logistická podpora
1. Členské státy, Komise a generální sekretariát Rady zajistí, aby měl zvláštní zástupce EU přístup k veškerým důležitým informacím.
2. Logistickou podporu v oblasti mise poskytnou, podle okolností, delegace Unie nebo členské státy.
Článek 10
Bezpečnost
V souladu s politikou Unie pro bezpečnost personálu vyslaného mimo Unii při provádění operací podle hlavy V Smlouvy přijme zvláštní zástupce EU v souladu se svým mandátem a s ohledem na bezpečnostní situaci v rámci své územní působnosti veškerá rozumně proveditelná opatření pro zajištění bezpečnosti veškerého personálu, který je mu přímo podřízen, zejména tím, že:
a)
vypracuje bezpečnostní plán pro danou misi na základě pokynů generálního sekretariátu Rady, zahrnující fyzická, organizační a procedurální bezpečnostní opatření pro danou misi, řízení bezpečných přesunů personálu do oblasti mise a uvnitř této oblasti, jakož i řízení bezpečnostních událostí, a zahrnující pohotovostní a evakuační plán mise;
b)
zajistí, aby byl veškerý personál vyslaný mimo Unii pojištěn pro případ zvýšeného rizika, jak vyžaduje situace v oblasti mise;
c)
zajistí, aby všichni členové jeho týmu, kteří mají být vysláni mimo Unii, včetně najatého místního personálu prošli před příjezdem nebo bezprostředně po příjezdu do oblasti mise náležitým bezpečnostním školením, a to na základě stupně rizika vyhodnoceného pro danou oblast mise generálním sekretariátem Rady;
d)
zajistí, aby byla provedena veškerá schválená doporučení vydaná na základě pravidelných posouzení bezpečnosti, a předkládá vysoké představitelce, Radě a Komisi písemné zprávy o provádění těchto doporučení a o jiných bezpečnostních otázkách v rámci zpráv v polovině období a zpráv o provádění mandátu.
Článek 11
Podávání zpráv
Zvláštní zástupce EU pravidelně podává ústní a písemné zprávy vysoké představitelce a Politickému a bezpečnostnímu výboru. Zvláštní zástupce EU podává podle potřeby zprávy rovněž pracovním skupinám Rady. Pravidelné písemné zprávy jsou rozesílány prostřednictvím sítě COREU. Na doporučení vysoké představitelky nebo Politického a bezpečnostního výboru může zvláštní zástupce EU podávat zprávy Radě pro zahraniční věci.
Článek 12
Koordinace
1. Zvláštní zástupce EU podporuje celkovou politickou koordinaci Unie. Pomáhá zajišťovat, aby všechny nástroje Unie byly na místě uplatňovány konzistentním způsobem v zájmu dosažení cílů politiky Unie. Činnosti zvláštního zástupce EU jsou koordinovány s činnostmi Komise a případně i s činnostmi dalších zvláštních zástupců Evropské unie působících v oblasti. Zvláštní zástupce EU pravidelně informuje mise členských států a delegace Unie.
2. Na místě jsou udržovány úzké vztahy s vedoucími delegací Unie v regionu a vedoucími misí členských států. Ti se snaží být zvláštnímu zástupci EU co nejvíce nápomocni při provádění mandátu. Zvláštní zástupce EU poskytuje vedoucímu mise EULEX KOSOVO vedení v otázkách místní politické situace, včetně politických hledisek otázek týkajících se výkonných pravomocí. Zvláštní zástupce EU a civilní velitel operace se podle potřeby navzájem konzultují.
3. Zvláštní zástupce EU rovněž udržuje vztahy s příslušnými místními subjekty a dalšími mezinárodními a regionálními subjekty působícími na místě.
4. Zvláštní zástupce EU společně s dalšími činiteli Unie působícími na místě zajistí šíření a sdílení informací mezi činiteli Unie na místě s cílem dosáhnout vysokého stupně společného situačního uvědomování a hodnocení.
Článek 13
Přezkum
Provádění tohoto rozhodnutí a jeho soulad s jinými iniciativami Unie v dané oblasti budou pravidelně přezkoumávány. Zvláštní zástupce EU předloží vysoké představitelce, Radě a Komisi na konci období svého mandátu souhrnnou zprávu o provádění mandátu.
Článek 14
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
V Bruselu dne 11. srpna 2010.
PADOMES LĒMUMS 2010/446/KĀDP
(2010. gada 11. augusts),
ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Kosovā (1)
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. pantu, 31. panta 2. punktu un 33. pantu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko iesniegusi Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos,
tā kā:
(1)
Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome 1999. gada 10. jūnijā pieņēma Rezolūciju 1244 (1999).
(2)
Padome 2006. gada 15. septembrī pieņēma Vienoto rīcību 2006/623/KĀDP (2) par grupas izveidi, lai palīdzētu sagatavot iespējamas Kosovā izvietotas Starptautiskas civilas misijas izveidi, tostarp Eiropas Savienības īpašā pārstāvja aspektu (SCM/ESĪP plānošanas grupa).
(3)
Eiropadome 2007. gada 13. un 14. decembrī uzsvēra, ka Eiropas Savienība (turpmāk “ES”) ir gatava uzņemties vadošo lomu, lai sekmētu stabilitāti reģionā un panāktu jautājuma noregulēšanu, definējot Kosovas turpmāko statusu. Tā apliecināja Savienības gatavību palīdzēt Kosovai, lai panāktu ilgtspējīgu stabilitāti, tostarp ar Eiropas Drošības un aizsardzības politikas (EDAP) misijas starpniecību, kā arī sniedzot ieguldījumu Starptautiskā civilā biroja izveidē kā daļu no starptautiskās klātbūtnes.
(4)
Padome 2008. gada 4. februārī pieņēma Vienoto rīcību 2008/124/KĀDP par Eiropas Savienības tiesiskuma misiju Kosovā, EULEX KOSOVO (3) un Vienoto rīcību 2008/123/KĀDP (4), ar ko Pieter FEITH kungu iecēla par Eiropas Savienības īpašo pārstāvi (turpmāk “ESĪP”) Kosovā.
(5)
Padome 2010. gada 25. februārī pieņēma Lēmumu 2010/118/KĀDP (5), ar ko ESĪP pilnvaru termiņu pagarināja līdz 2010. gada 31. augustam.
(6)
ESĪP pilnvaru termiņš būtu jāpagarina līdz 2011. gada 28. februārim. Tomēr ESĪP pilnvaras var beigties agrāk, ja Padome pieņemtu tādu lēmumu pēc Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP) priekšlikuma, kad būtu stājies spēkā lēmums, ar ko izveido Eiropas Ārējās darbības dienestu.
(7)
Stabilizācijas un asociācijas process ir stratēģisks pamats Savienības politikai attiecībā uz Rietumbalkānu reģionu, un Kosovai piemēro tā instrumentus, tostarp Eiropas partnerību, politisko un tehnisko dialogu kā daļu no SAP Uzraudzības mehānisma, kā arī saistītas Savienības palīdzības programmas.
(8)
ESĪP pilnvaras būtu jāīsteno sadarbībā ar Komisiju, lai nodrošinātu saskaņotību ar citām attiecīgām darbībām, kas ir Savienības kompetencē.
(9)
Padome ir noteikusi, ka ESĪP kompetenci un pilnvaras, kā arī Starptautiskā civilā pārstāvja kompetenci un pilnvaras piešķir vienai un tai pašai personai.
(10)
ESĪP īstenos savas pilnvaras situācijā, kas var pasliktināties un varētu kaitēt Līguma 21. pantā izklāstīto kopējās ārpolitikas un drošības politikas mērķu sasniegšanai,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Eiropas Savienības īpašais pārstāvis
Ar šo ESĪP Kosovā Pieter FEITH kunga pilnvaru termiņš tiek pagarināts līdz 2011. gada 28. februārim. ESĪP pilnvaras var beigties agrāk, ja Padome pieņemtu tādu lēmumu pēc AP priekšlikuma, kad būtu stājies spēkā lēmums, ar ko izveido Eiropas Ārējās darbības dienestu.
2. pants
Politikas mērķi
ESĪP pilnvaru pamatā ir Savienības politikas mērķi Kosovā. Tie ietver vadošo lomu, stiprinot stabilitāti reģionā un īstenojot risinājumu par Kosovas statusa noteikšanu nākotnē, kā mērķis ir izveidot stabilu, dzīvotspējīgu, mierīgu, demokrātisku un etniski daudzveidīgu Kosovu, kas sniedz ieguldījumu reģiona sadarbībā un stabilitātē, balstoties uz labām kaimiņattiecībām; Kosovu, kas ievēro tiesiskumu un aizsargā mazākumtautības un kultūras un reliģisko mantojumu.
3. pants
Pilnvaras
Lai sasniegtu politikas mērķus, ESĪP ir pilnvarots:
a)
piedāvāt Savienības konsultācijas un atbalstu politiskajā procesā;
b)
veicināt vispārēju Savienības politikas koordināciju Kosovā;
c)
nodrošināt politisku vadību uz vietas Eiropas Savienības tiesiskuma misijas Kosovā (EULEX KOSOVO) vadītājam, tostarp par to jautājumu politiskajiem aspektiem, kas saistīti ar izpildes pienākumiem;
d)
nodrošināt konsekvenci un saskaņotību Savienības darbībās, kas vērstas uz sabiedrību. ESĪP preses pārstāvis ir galvenā Savienības kontaktpersona ar Kosovas masu informācijas līdzekļiem kopējās ārpolitikas un drošības politikas/kopējās drošības un aizsardzības politikas (KĀDP/KDAP) jautājumos. Visas darbības, kas saistītas ar plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrības informēšanu, īstenos ciešā un nepārtrauktā koordinācijā ar Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP) preses pārstāvi/Padomes sekretariāta Preses biroju;
e)
veicināt cilvēktiesību un pamatbrīvību, tostarp sieviešu un bērnu tiesību, ievērošanas attīstību un konsolidāciju Kosovā saskaņā ar ES politiku cilvēktiesību jomā un ES pamatnostādnēm cilvēktiesību jomā.
4. pants
Pilnvaru īstenošana
1. ESĪP ir atbildīgs par pilnvaru īstenošanu AP pakļautībā.
2. Politikas un drošības komiteja (turpmāk “PDK”) uztur privileģētus sakarus ar ESĪP un ir galvenais ESĪP kontaktpunkts sakariem ar Padomi. PDK saskaņā ar savām pilnvarām, neskarot AP pilnvaras, dod ESĪP stratēģiskas norādes un politisku virzību.
5. pants
Finansējums
1. ESĪP pilnvaru īstenošanas izdevumiem paredzētā finanšu atsauces summa laikposmam no 2010. gada 1. septembra līdz 2011. gada 28. februārim ir EUR 1 230 000.
2. Izdevumus pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam. Rietumbalkānu reģiona valstu valstspiederīgie var piedalīties konkursos par līgumiem.
3. Izdevumus pārvalda saskaņā ar ESĪP un Komisijas noslēgtu līgumu. ESĪP sniedz Komisijai pārskatu par visiem izdevumiem.
6. pants
Komandas izveide un tās sastāvs
1. ESĪP vajadzībām norīko īpaši atlasītu ES personālu, lai palīdzētu īstenot ESĪP pilnvaras un nodrošinātu saskaņotību, publicitāti un efektivitāti visām ES darbībām Kosovā. ESĪP saskaņā ar savām pilnvarām un atbilstīgajiem pieejamiem finanšu līdzekļiem ir atbildīgs par savas komandas izveidi. Komandā iekļauj personas, kam, kā pilnvarās paredzēts, ir īpašas zināšanas konkrētos politikas jautājumos. ESĪP operatīvi informē Padomi un Komisiju par komandas sastāvu.
2. Dalībvalstis un Savienības iestādes var ierosināt personāla norīkošanu darbā pie ESĪP. Atalgojumu personālam, ko kāda dalībvalsts vai Savienības iestāde norīko darbā pie ESĪP, maksā attiecīgā dalībvalsts vai Savienības iestāde. Darbā pie ESĪP var nosūtīt arī ekspertus, ko dalībvalstis ir norīkojušas darbā uz Padomes Ģenerālsekretariātu. Starptautiskajiem personāla līgumdarbiniekiem ir kādas dalībvalsts valstspiederība.
3. Norīkotais personāls turpina būt nosūtītājas dalībvalsts vai nosūtītājas Savienības iestādes administratīvā pakļautībā, un tas veic savus pienākumus un rīkojas ESĪP pilnvaru interesēs.
7. pants
ESĪP un viņa personāla privilēģijas un imunitāte
Par privilēģijām, imunitāti un citām garantijām, kas vajadzīgas ESĪP un viņa personāla locekļu misijas veikšanai un sekmīgai norisei, attiecīgi vienojas ar uzņēmēju pusi/uzņēmējām pusēm. Šajā nolūkā dalībvalstis un Komisija sniedz visu vajadzīgo atbalstu.
8. pants
Klasificētas informācijas drošība
1. ESĪP un viņa komandas locekļi ievēro drošības principus un minimālos standartus, kas ir noteikti Padomes Lēmumā 2001/264/EK (2001. gada 19. marts), ar ko pieņem Padomes drošības reglamentu (6), jo īpaši rīkojoties ar klasificētu ES informāciju.
2. Saskaņā ar Padomes drošības reglamentu AP ir pilnvarots nodot NATO/KFOR to klasificēto ES informāciju un dokumentus, kuri ir izstrādāti pasākumu vajadzībām un kuru klasifikācija nav augstāka par “CONFIDENTIEL UE”.
3. Saskaņā ar Padomes drošības reglamentu ESĪP darbības vajadzībām AP ir pilnvarots nodot Apvienoto Nāciju Organizācijai (ANO) un Eiropas Drošības un sadarbības organizācijai (EDSO) to klasificēto ES informāciju un dokumentus, kuri ir izstrādāti pasākumu vajadzībām un kuru klasifikācija nav augstāka par “RESTREINT UE”. Šim nolūkam sagatavo vietējus noteikumus.
4. AP ir pilnvarots ar šo lēmumu saistītajām trešām personām nodot neklasificētus ES dokumentus, kas ir saistīti ar Padomes apspriedēm par operāciju un uz ko atbilstīgi Padomes reglamenta (7) 6. panta 1. punktam attiecas pienākums ievērot dienesta noslēpumu.
9. pants
Piekļuve informācijai un materiāltehniskais atbalsts
1. Dalībvalstis, Komisija un Padomes Ģenerālsekretariāts nodrošina, ka ESĪP var piekļūt jebkurai atbilstīgai informācijai.
2. Savienības delegācija un/vai dalībvalstis attiecīgos gadījumos nodrošina materiāltehnisko atbalstu reģionā.
10. pants
Drošība
Saskaņā ar Savienības politiku tāda personāla drošības jomā, kas izvietots ārpus Savienības, lai veiktu operatīvas darbības saskaņā ar Līguma V sadaļu, ESĪP saskaņā ar savām pilnvarām un drošības situāciju ģeogrāfiskajā teritorijā, par ko viņš ir atbildīgs, veic visus praktiski iespējamos pasākumus visa viņa tiešā pakļautībā esošā personāla drošībai, jo īpaši:
a)
izstrādājot konkrētai misijai drošības plānu, kura pamatā ir Padomes Ģenerālsekretariāta norādes, ietverot tai pielāgotus fiziskus, organizatoriskus un procesuālus drošības pasākumus, reglamentējot personāla drošu pārvietošanos uz misijas teritoriju un drošu pārvietošanos tajā, kā arī drošības pārkāpumu novēršanu un plānus ārkārtas situācijām un misijas evakuācijai;
b)
nodrošinot, ka visam personālam, kas izvietots ārpus Savienības, ir augsta riska apdrošināšana atbilstīgi apstākļiem misijas teritorijā;
c)
nodrošinot, ka visi komandas locekļi, ko izvieto ārpus Savienības, tostarp vietējie līgumdarbinieki, pirms vai pēc ierašanās misijas teritorijā ir piedalījušies atbilstīgās drošības apmācībās, kuru pamatā ir riska klasifikācija, ko misijas teritorijai piešķīris Padomes Ģenerālsekretariāts;
d)
nodrošinot, ka tiek īstenoti visi saskaņotie ieteikumi, kas sniegti pēc regulāra drošības izvērtējuma, un - saistībā ar starpposma ziņojumiem un pārskata ziņojumu par pilnvaru īstenošanu - rakstiski ziņojot AP, Padomei un Komisijai par šo ieteikumu īstenošanu un citiem drošības jautājumiem.
11. pants
Pārskata ziņojumi
ESĪP regulāri sniedz mutiskus un rakstiskus ziņojumus AP un PDK. Vajadzības gadījumā ESĪP ziņojumus sniedz arī Padomes darba grupām. Rakstiskus ziņojumus regulāri izsūta, izmantojot COREU tīklu. Pēc AP vai PDK ieteikuma ESĪP var sniegt ziņojumus arī Ārlietu padomei.
12. pants
Koordinācija
1. ESĪP veicina vispārēju Savienības politisko koordināciju. Viņš palīdz nodrošināt, lai visi Savienības instrumenti misijas norises vietā būtu saskaņoti Savienības politisko mērķu sasniegšanai. ESĪP darbības koordinē ar Komisijas darbībām, kā arī attiecīgā gadījumā ar darbībām, ko reģionā veic citi ESĪP. ESĪP regulāri sniedz informatīvus ziņojumus dalībvalstu pārstāvniecībām un Savienības delegācijām.
2. Misijas norises vietā ESĪP uztur ciešu saikni ar Savienības delegāciju vadītājiem un dalībvalstu pārstāvniecību vadītājiem. Viņi dara visu iespējamo, lai palīdzētu ESĪP īstenot pilnvaras. ESĪP sniedz norādes EULEX KOSOVO vadītājam par vietējo politisko situāciju, tostarp par to jautājumu politiskajiem aspektiem, kas saistīti ar izpildes pienākumiem. ESĪP un civilās operācijas komandieris vajadzības gadījumā savstarpēji apspriežas.
3. ESĪP uztur saikni arī ar attiecīgām vietējām organizācijām un citām starptautiskajām un reģionālajām struktūrām attiecīgajā teritorijā.
4. ESĪP kopā ar citiem Savienības darbību īstenotājiem attiecīgajā teritorijā uzlabo informācijas izplatīšanu un apmaiņu starp Savienības darbību īstenotājiem uz vietas, lai sasniegtu augstu situācijas kopīgas izpratnes un novērtēšanas pakāpi.
13. pants
Pārskatīšana
Šā lēmuma īstenošanu un tā saderību ar citām Savienības darbībām reģionā regulāri pārskata. Pilnvaru termiņa beigās ESĪP iesniedz AP, Padomei un Komisijai visaptverošu pilnvaru īstenošanas pārskata ziņojumu.
14. pants
Stāšanās spēkā
Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
Briselē, 2010. gada 11. augustā