PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 559/2012
ze dne 26. června 2012,
kterým se ukončuje částečný prozatímní přezkum týkající se vyrovnávacích opatření uložených na dovoz některých polyethylentereftalátů (PET) pocházejících mimo jiné z Indie
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na články 19 a 24 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Předchozí šetření a stávající vyrovnávací opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 2603/2000 (2) uložila Rada konečné vyrovnávací clo z dovozu polyethylentereftalátů (PET) pocházejících mimo jiné z Indie. Konečné závěry zrychleného přezkumu podle článku 20 základního nařízení jsou uvedeny v nařízení Rady (ES) č. 1645/2005 (3). Po přezkumu před pozbytím platnosti Rada prostřednictvím nařízení (ES) č. 193/2007 (4) uložila konečné vyrovnávací clo na dalších pět let. Vyrovnávací opatření byla pozměněna nařízením Rady (ES) č. 1286/2008 (5) po částečném prozatímním přezkumu (dále jen „poslední přezkumné šetření“). Vyrovnávací opatření mají podobu zvláštního cla. Celní sazba se pohybuje v rozmezí od 0 EUR do 106,5 EUR za tunu pro jednotlivě vyjmenované indické výrobce se zbytkovou celní sazbou 69,4 EUR za tunu uloženou na dovoz od všech ostatních výrobců.
(2)
Po změně názvu jedné indické společnosti, South Asian Petrochem Ltd, Komise v oznámení 2010/C 335/07 (6) dospěla k závěru, že by antisubvenční zjištění týkající se společnosti South Asian Petrochem Ltd měla platit i pro společnost Dhunseri Petrochem & Tea Limited.
1.2 Stávající antidumpingová opatření
(3)
Nařízením (ES) č. 2604/2000 (7) uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu PET pocházejících mimo jiné z Indie. Následně byl proveden přezkum podle čl. 11 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 (8) (dále jen „základní antidumpingové nařízení“) týkající se společnosti South Asian Petrochem Ltd a jeho konečné závěry jsou uvedeny v nařízení Rady (ES) č. 1646/2005 (9). Na základě přezkumu před pozbytím platnosti uložila Rada nařízením (ES) č. 192/2007 (10) konečné antidumpingové clo na dalších pět let. Antidumpingová opatření byla pozměněna nařízením Rady (ES) č. 1286/2008 po částečném prozatímním přezkumném šetření. Opatření byla stanovena na úrovni odstranění újmy a měla podobu zvláštních antidumpingových cel. Celní sazba se pohybuje v rozmezí od 87,5 do 200,9 EUR za tunu pro jednotlivě vyjmenované indické výrobce se zbytkovou celní sazbou 153,6 EUR za tunu uloženou na dovoz od všech ostatních výrobců (dále jen „stávající antidumpingové opatření“).
(4)
Po změně názvu jedné indické společnosti, South Asian Petrochem Ltd, Komise v oznámení 2010/C 335/06 (11) dospěla k závěru, že by antidumpingová zjištění týkající se společnosti South Asian Petrochem Ltd měla platit i pro společnost Dhunseri Petrochem & Tea Limited.
(5)
Rozhodnutím 2005/697/ES (12) přijala Komise závazky nabídnuté společností South Asian Petrochem Ltd stanovící minimální dovozní cenu (dále jen „MIP“) (dále jen „závazky“). Po změně názvu Komise v oznámení 2010/C 335/05 (13) dospěla k závěru, že by závazky nabídnuté společností South Asian Petrochem Ltd měly platit i pro společnost Dhunseri Petrochem & Tea Limited.
1.3 Zahájení částečného prozatímního přezkumu
(6)
Společnost Dhunseri Petrochem & Tea Limited, indický vyvážející výrobce PET (dále jen „žadatel“), podala žádost o částečný prozatímní přezkum podle článku 19 základního nařízení. Žádost byla omezena na subvencování a na žadatele. Žadatel zároveň také požádal o přezkum stávajících antidumpingových opatření. Zbytkové antidumpingové clo a vyrovnávací clo jsou použitelná na dovoz výrobků vyrobených žadatelem a závazek se vztahuje na prodej žadatele do Unie.
(7)
Žadatel poskytl důkazy prima facie o tom, že k vyrovnání napadnutelného subvencování není nutno nadále zachovávat současnou výši opatření. Žadatel zejména poskytl důkazy prima facie o tom, že výše jeho subvencí klesla výrazně pod celní sazbu, která se na něj v současné době vztahuje. Toto snížení celkové úrovně subvencí by bylo způsobeno zejména ukončením statusu jednotky orientované na vývoz (dále jen „EOU“). Svým rozsahem ve výši 13,5 % představoval režim EOU velkou většinu subvencí o výši 13,9 % zjištěných během zrychleného přezkumu.
(8)
Po konzultaci s poradním výborem a vyvození závěru, že žádost obsahuje dostatečné důkazy prima facie, Komise dne 2. dubna 2011 oznámila zveřejněním oznámení 2011/C 108/08 (14) zahájení částečného prozatímního přezkumu (dále jen „tento přezkum“) podle článku 19 základního nařízení. Přezkum byl omezen na posouzení subvencování ve vztahu k žadateli.
1.4 Strany dotčené šetřením
(9)
O zahájení přezkumu Komise úředně vyrozuměla žadatele, zástupce vyvážející země a sdružení výrobců v Unii. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení.
(10)
Jedna zúčastněná strana požádala o slyšení a byla vyslechnuta.
(11)
S cílem získat informace, které pro své šetření považovala za nezbytné, zaslala Komise žadateli a indické vládě dotazník a ve lhůtě stanovené k tomuto účelu obdržela odpovědi.
(12)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace považované za nezbytné pro stanovení subvencování. Komise provedla inspekce na místě v prostorách žadatele v Kalkatě, Indii a v prostorách indické vlády v Novém Dillí (generální ředitelství pro zahraniční obchod a ministerstvo obchodu) a v Kalkatě (ministerstvo obchodu a průmyslu, vláda státu Západní Bengálsko).
1.5 Období přezkumného šetření
(13)
Šetření subvencování se týkalo období od 1. dubna 2010 do 31. března 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“).
1.6 Souběžné antidumpingové šetření
(14)
Dne 2. dubna 2011 oznámením 2011/C 102/09 (15) oznámila Komise zahájení částečného prozatímního přezkumu stávajících antidumpingových opatření podle čl. 11 odst. 3 základního antidumpingového nařízení, který se omezil na posouzení dumpingu vzhledem k žadateli.
(15)
V rámci souběžného antidumpingového šetření bylo zjištěno, že změny nejsou trvalé povahy. V důsledku toho bylo přezkumné šetření ukončeno bez změny platných opatření.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(16)
Přezkoumávaným výrobkem je PET s viskozitním číslem nejméně 78 ml/g podle normy ISO 1628-5, v současnosti kódu KN 3907 60 20, pocházející z Indie (dále jen „dotčený výrobek“).
2.2 Obdobný výrobek
(17)
Šetření odhalilo, že dotčený výrobek vyráběný v Indii a prodávaný do Unie je z hlediska fyzikálních a chemických vlastností a užití shodný s výrobkem, jenž se vyrábí a prodává na domácím trhu v Indii. Byl proto vyvozen závěr, že výrobky prodávané na domácím trhu a na vývozním trhu jsou obdobné výrobky ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.
3. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
3.1 Subvencování
(18)
Na základě informací, které předložila indická vláda a žadatel, a odpovědí na dotazník Komise byly prošetřeny následující režimy, které údajně zahrnují poskytování subvencí:
Celostátní režimy:
a)
režim Duty Entitlement Passbook (DEPBS);
b)
režim jednotek orientovaných na vývoz (dále jen „EOU“)/režim vývozních zpracovatelských zón (dále jen „EPZ“)/režim zvláštních ekonomických zón (dále jen „SEZ“);
c)
režim podpory vývozu kapitálového zboží (dále jen „EPCGS“);
d)
režim „Focus Market Scheme“ (dále jen „FMS“);
e)
režim vývozních úvěrů (dále jen „ECS“);
f)
režim osvobození od daně z příjmu (dále jen „ITES“).
Regionální režimy:
g)
režim West Bengal Incentive.
(19)
Režimy a) až d) uvedené v 18. bodu odůvodnění vycházejí ze zákona o zahraničním obchodu (rozvoj a regulace) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu vydávat oznámení o vývozní a dovozní politice. Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o politice zahraničního obchodu (dále jen „FTP“), které jsou každých pět let vydávány ministerstvem obchodu a pravidelně aktualizovány. Pro období přezkumného šetření, které se vztahuje na tento případ, jsou relevantní dva dokumenty o politice zahraničního obchodu, a sice FTP 04-09 a FTP 09-14. Druhý dokument vstoupil v platnost v srpnu 2009. Indická vláda kromě toho stanoví postupy pro dokumenty FTP 04-09 a FTP 09-14 v Příručce postupů, svazku I („Handbook of Procedures, Volume I“, dále jen „HOP I 04-09“ respektive „HOP I 09-14“). Příručka postupů je také pravidelně aktualizována.
(20)
Režim uvedený v písmenu e) vychází z paragrafů 21 a 35 A zákona o bankovní regulaci z roku 1949, který dovoluje Indické centrální bance (dále jen „ICB“) řídit komerční banky v oblasti vývozních úvěrů.
(21)
Režim uvedený v písmenu f) se zakládá na zákonu o dani z příjmu z roku 1961, který je každoročně novelizován finančním zákonem.
(22)
Režim uvedený v písmenu g) je spravován vládou státu Západní Bengálsko a uveden v oznámení ministerstva obchodu a průmyslu vlády státu Západní Bengálsko č. 580-CI/H ze dne 22. června 1999 (WBIS 1999), které bylo nahrazeno oznámením č. 134-CI/O/Incentive/17/03/I ze dne 24. března 2004 (WBIS 2004).
3.2 Režim Duty Entitlement Passbook (dále jen „režim DEPBS“)
a) Právní základ
(23)
Podrobný popis režimu DEPBS je uveden v bodě 4.3 dokumentů FTP 04-09 a FTP 09-14 a v kapitole 4 příruček HOP I 04-09 a HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(24)
Pro tento režim jsou způsobilí všichni výrobci-vývozci a obchodníci-vývozci.
c) Praktické provádění DEPBS
(25)
Způsobilý vývozce může zažádat o úvěry v rámci režimu DEPBS, které jsou vypočteny jako procento hodnoty výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Tyto sazby režimu DEPBS byly stanoveny indickými orgány pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku. Jsou stanoveny bez ohledu na to, zda bylo dovozní clo skutečně zaplaceno či nikoli. Sazba DEPBS pro dotčený výrobek v období přezkumného šetření v rámci stávajícího šetření činila 8 % hodnoty FOB, s maximální hodnotou 58 INR/kg. V důsledku toho činí maximální výhody 4,64 INR/kg.
(26)
Aby mohla společnost využívat výhod tohoto režimu, musí vyvážet. V čase vývozní transakce musí vývozce podat úřadům v Indii prohlášení, že vývoz probíhá v režimu DEPBS. Aby mohlo být zboží vyvezeno, vydají indické celní úřady během odeslání vývozní přepravní doklad. Ten obsahuje mimo jiné výši úvěru v rámci režimu DEPBS, který má být poskytnut pro danou vývozní transakci. V okamžiku vydání vývozního přepravního dokladu vývozce ví, jakou výhodu získá. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad, je indická vláda povinna poskytnout úvěr DEPBS. Příslušná sazba režimu DEPBS pro výpočet výše výhody je sazba, která je použita v okamžiku podání vývozní deklarace. Neexistuje tudíž možnost zpětné úpravy výše výhody.
(27)
Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy mohou být úvěry DEPBS při splnění vývozní povinnosti zaúčtovány do komerčních účtů na základě časového rozlišení jako příjem. Tyto úvěry mohou být použity k zaplacení cla z následného dovozu jakéhokoliv volně dováženého zboží, s výjimkou investičního majetku. Zboží dovezené na základě takových úvěrů může být prodáno na domácím trhu (přičemž podléhá dani z prodeje), nebo použito jinak. Úvěry v rámci režimu DEPBS jsou volně přenosné a jsou platné po dobu 24 měsíců od data vydání.
(28)
Žádost o úvěry v rámci režimu DEPBS se vyplňují elektronicky a mohou se vztahovat na neomezený počet vývozních transakcí. Pro podávání žádostí o úvěry v rámci režimu DEPBS v podstatě neexistují jasně dané lhůty. Elektronický systém používaný ke správě režimu DEPBS automaticky nevylučuje vývozní transakce mimo lhůty pro podávání uvedené v odstavci 4.47 příručky HOP I 04-09 a HOP I 09-14. Jak je dále stanoveno v odstavci 9.3 příručky HOP I 04-09 a HOP I 09-14, žádosti obdržené po uplynutí lhůt pro podání lze vždy přijmout a přitom uložit drobnou pokutu (např. 10 % nároku).
(29)
Bylo zjištěno, že žadatel tohoto režimu v období přezkumného šetření využíval.
d) Závěry k režimu DEPBS
(30)
Režim DEPBS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Úvěr v rámci režimu DEPBS je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla, a sníží tak příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto úvěr v rámci režimu DEPBS poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu.
(31)
Režim DEPBS je kromě toho právně závislý na vývozní výkonnosti, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(32)
Tento režim nelze považovat za povolený režim vracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, jak tvrdil žadatel. Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitému vstupnímu materiálu. Navíc neexistuje systém nebo postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. V neposlední řadě má vývozce nárok čerpat výhody režimu DEPBS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupy doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály na místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupy materiál, mají tedy nárok na čerpání výhod v rámci režimu DEPBS.
e) Zrušení režimu DEPBS
(33)
Veřejným oznámením č. 54 (RE-2010)/2009-2014 ze dne 17. června 2011 byl režim DEPBS naposledy prodloužen o tři měsíce do 30. září 2011. Vzhledem k tomu, že následně nebylo zveřejněno žádné jeho další prodloužení, režim DEPBS počínaje dnem 30. září 2011 účinně skončil. V důsledku toho nebude tento režim po 30. září 2011 představovat pro žadatele žádné výhody. Musí se proto ověřit, zda by v souladu s čl. 15 odst. 1 základního nařízení měla být v případě tohoto režimu přijata opatření.
(34)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že žadatel získával podobné výhody v rámci paralelního režimu „navracení cla“. Sazba navracení cla pro PET činila 5,5 % hodnoty FOB, podléhající maximální částce 4,64 INR/kg. Nicméně vzhledem k tomu, že režim „navracení cla“ nebyl používán v období přezkumného šetření, není možné vypočítat výši subvence pro tento režim.
(35)
Žadatel tvrdil, že režim navracení cla je v souladu s „hlavními směry o spotřebě vstupů ve výrobním procesu“ v příloze II základního nařízení, zejména odstavce I uvedené přílohy. Nicméně podobně jako v případě režimu DEPBS bylo zjištěno, že sazba navracení cla je stanovena bez ohledu na to, zda bylo dovozní clo skutečně zaplaceno či nikoli.
f) Výpočet výše subvence
(36)
V souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody u příjemce, která byla zjištěna za období přezkumného šetření. V tomto ohledu se mělo za to, že výhodu příjemce získá v okamžiku, kdy dojde k vývozní transakci uskutečněné v rámci tohoto režimu. V tomto okamžiku se indická vláda musí vzdát cla, což představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení.
(37)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti je považováno za vhodné stanovit, že výhoda vyplývající z režimu DEPBS odpovídá výši úvěrů získaných ze všech vývozních transakcí provedených podle tohoto režimu v období přezkumného šetření.
(38)
V případě, že byla podána oprávněná žádost, byly podle čl. 7 odst. 1 druhého pododstavce písm. a) základního nařízení poplatky nezbytně vynaložené na získání subvence odečteny z takto zjištěných úvěrů a výsledná částka byla použita jako čitatel pro výpočet výše subvence.
(39)
V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat v průběhu období přezkumného šetření jako příslušný jmenovatel, neboť subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(40)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazba subvence pro žadatele zjištěná v souvislosti s tímto režimem v období přezkumného šetření 6,7 %.
3.3 Režim jednotek orientovaných na vývoz(dále jen „EOU“) / režim vývozních zpracovatelských zón (dále jen „EPZ“) / režim zvláštních ekonomických zón (dále jen „SEZ“)
(41)
V průběhu šetření bylo zjištěno, že žadatel v období přezkumného šetření režimy EOU/EPZ/SEZ nevyužíval. Proto nebylo nutné tyto režimy v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
3.4 Režim Export Promotion Capital Goods (dále jen „režim EPCGS“)
a) Právní základ
(42)
Podrobný popis režimu EPCGS je uveden v kapitole 5 dokumentů FTP 04-09 a FTP 09-14 a v kapitole 5 příruček HOP I 04-09 a HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(43)
Pro tento režim jsou způsobilí výrobci-vývozci a obchodníci-vývozci „vázaní“ na podpůrné výrobce a poskytovatele služeb.
c) Praktické provádění
(44)
Pod podmínkou vývozní povinnosti je společnosti dovoleno dovážet kapitálové zboží (nový i použitý investiční majetek až 10 let starý) za sníženou celní sazbu. Za tímto účelem vydává indická vláda po požádání a zaplacení poplatku licenci EPCGS. Tento režim zajišťuje sníženou sazbu dovozního cla ve výši 5 % použitelnou na veškeré kapitálové zboží dovezené v rámci tohoto režimu. Aby byla splněna vývozní povinnost, musí být dovezené kapitálové zboží během určitého období využito k výrobě určitého množství zboží na vývoz. Při opatřeních FTP 09-14 mohou být výrobní statky dováženy v rámci EPCGS při sazbě v nulové výši, avšak v takovém případě je lhůta pro splnění vývozní povinnosti kratší.
(45)
Držitel licence EPCGS může také pořídit kapitálové zboží z domácích zdrojů. V takovém případě může domácí výrobce kapitálového zboží využít výhody bezcelního dovozu dílů nutných pro výrobu tohoto kapitálového zboží. Alternativně může domácí výrobce požadovat výhodu domnělého vývozu pro dodávky kapitálového zboží držiteli licence EPCGS.
(46)
Bylo zjištěno, že žadatel tohoto režimu v období přezkumného šetření využíval.
d) Závěry k režimu EPCGSS
(47)
Režim EPCGS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Snížení cla představuje finanční příspěvek indické vlády, neboť tato úleva snižuje příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto poskytuje snížení cla vývozci výhodu, protože ušetřením cla při dovozu se zvyšuje likvidita společnosti.
(48)
Navíc EPCGS právně závisí na vývozní výkonnosti, protože takové licence nelze získat bez závazku vyvážet. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. Žadatel tvrdil, že subvence v rámci režimu EPCGS týkající se nákupu kapitálového zboží, u něhož byla vývozní povinnost splněna již před začátkem období přezkumného šetření, by nadále neměla být považována za závislou na vývozní výkonnosti. Tyto subvence by proto neměly být považovány za specifické a neměly by být vyrovnány. Toto tvrzení však musí být odmítnuto. Je třeba zdůraznit, že samotná subvence byla závislá na vývozní výkonnosti, tj. společnost by ji nezískala, kdyby nepřijala určitou vývozní povinnost.
(49)
Režim EPCGS nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení cla u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Kapitálové zboží není zahrnuto do působnosti takových povolených režimů, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože není spotřebován ve výrobě výrobků určených na vývoz.
e) Výpočet výše subvence
(50)
Výše subvence byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení rozložením nezaplaceného cla z dováženého kapitálového zboží na dobu odpovídající běžné době amortizace takového kapitálového zboží v dotčeném výrobním odvětví, tj. 18,93 roku. K této částce byl připočten úrok, aby byla zohledněna úplná hodnota výhody v čase. Za vhodnou pro tento účel byla považována komerční úroková sazba pro úvěry v místní měně v Indii v období přezkumného šetření.
(51)
V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat v období přezkumného šetření jako příslušný jmenovatel, neboť subvence závisí na vývozní výkonnosti.
(52)
Sazba subvence zjištěná pro tento režim v období přezkumného šetření pro žadatele činí 0,6 %.
3.5 Režim „Focus Market Scheme“ (dále jen „FMS“)
a) Právní základ
(53)
Podrobný popis režimu FMS je uveden v odstavcích 3.9.1 až 3.9.2.2 dokumentu FTP 04-09 a v odstavcích 3.14.1 až 3.14.3 dokumentu FTP 09-14 a v odstavcích 3.20 až 3.20.3 příručky HOP I 04-09 a v odstavcích 3.8 až 3.8.2 příručky HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(54)
Pro tento režim jsou způsobilí všichni výrobci-vývozci a obchodníci-vývozci.
c) Praktické provádění
(55)
Vývoz všech výrobků v rámci tohoto režimu do zemí uvedených v dodatku 37 C) HOP I 04-09 a HOP I 09-14 má nárok na úvěry na clo rovnající se 2,5 % hodnoty FOB výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Na určitý typ vývozních činností, např. na vývoz dováženého či překládaného zboží, domnělý vývoz, vývoz služeb a vývozní obrat jednotek působících v rámci zvláštních ekonomických zón/jednotek orientovaných na vývoz, se tento režim nevztahuje. Nevztahuje se ani na určité typy výrobků, např. na diamanty, vzácné kovy, rudy, obilí, cukr a ropné produkty.
(56)
Úvěry na clo v rámci FMS jsou volně převoditelné a platné po dobu 24 měsíců ode dne vydání příslušného osvědčení o nároku na úvěr. Mohou být použity k zaplacení cla u následného dovozu jakéhokoliv vstupního materiálu nebo zboží včetně investičního majetku.
(57)
Osvědčení o nároku na úvěr se vydává v přístavu, ze kterého se vývoz realizuje, po uskutečnění vývozu nebo po odeslání zboží. Pokud žadatel předloží orgánům kopie všech příslušných vývozních dokumentů (např. příkazu k vývozu, faktur, přepravních dokladů, potvrzení banky o uskutečnění vývozu), nemůže indická vláda poskytnutí úvěrů na clo nikterak ovlivnit.
(58)
Bylo zjištěno, že žadatel tohoto režimu v období přezkumného šetření využíval.
d) Závěry k režimu FMS
(59)
FMS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Úvěr na clo v rámci FMS je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit k vyrovnání dovozního cla, a bude tak snižovat výnosy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Kromě toho úvěr na clo v rámci FMS poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu.
(60)
Kromě toho FMS právně závisí na vývozní výkonnosti, a je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(61)
Tento režim nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitému vstupnímu materiálu. Neexistuje režim nebo zavedený postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. Vývozce má nárok na výhody FMS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupní materiály doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiál, mají nárok na výhodu z FMS. Kromě toho může vývozce využít úvěry na clo v rámci FMS k dovozu výrobních statků, ačkoliv výrobní statky nespadají do působnosti povolených režimů navracení cla, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože nejsou spotřebovány při výrobě vyvážených výrobků.
e) Výpočet výše subvence
(62)
Výše napadnutelných subvencí byla vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce a u které bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření byla zaúčtována žadatelem na základě časového rozlišení jako příjem ve stadiu vývozní transakce. V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel) přepočtena na vývozní obrat v období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(63)
Sazba subvence zjištěná pro tento režim v období přezkumného šetření pro žadatele činí méně než 0,1 %.
3.6 Režim vývozních úvěrů (dále jen „ECS“)
(64)
Bylo zjištěno, že žadatel získal v období přezkumného šetření do 30. června 2011 výhodu preferenčních úrokových sazeb pro své financování vývozu. Právní základ pro tuto preferenční úrokovou sazbu je stanoven v rámcovém oběžníku DBOD č. DIR.(Exp). BC 07/04.02.02/2009-10 (vývozní úvěr v cizí měně a rupiích a služby pro vývozce) Indické centrální banky (ICB), který je určen všem komerčním bankám v Indii.
(65)
Dne 1. července 2011 byly podmínky režimu vývozních úvěrů upraveny v rámcovém oběžníku DBOD č. DIR. (Exp).BC.04/04.02.002/2011-12. Upravené podmínky nepřinesly žadateli žádné výhody. Podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení by proto neměl být tento režim vyrovnáván.
3.7 Režim osvobození od daně z příjmu (dále jen „ITES“)
(66)
V průběhu šetření bylo zjištěno, že žadatel v období přezkumného šetření režim ITES nevyužíval. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
3.8 Režim West Bengal Incentive 1999 (dále jen „WBIS 1999“)
(67)
Stát Západní Bengálsko poskytuje způsobilým průmyslovým podnikům pobídky ve formě výhod, včetně osvobození od daně z prodeje a centrální daně z prodeje uložené na prodej hotových výrobků, aby podpořil rozvoj průmyslu v ekonomicky zaostalých oblastech tohoto státu.
a) Právní základ
(68)
Podrobný popis tohoto režimu, jak je použit vládou státu Západní Bengálsko, je stanoven v oznámení č. 580-CI/H ze dne 22. června 1999 ministerstva obchodu a průmyslu vlády státu Západní Bengálsko.
b) Způsobilost
(69)
Způsobilé pro využívání výhod v rámci tohoto režimu jsou společnosti zřizující nový průmyslový závod nebo provádějící rozsáhlé rozšíření již existujícího průmyslového závodu v zaostalých oblastech. Existují však kompletní seznamy nezpůsobilých výrobních odvětví (negativní seznam výrobních odvětví), které společnostem působícím v určitých hospodářských oblastech brání těchto pobídek využít.
c) Praktické provádění
(70)
V rámci tohoto režimu musí společnosti investovat v zaostalých oblastech. Tyto oblasti, které reprezentují určité teritoriální celky státu Západní Bengálsko, jsou rozděleny podle svého ekonomického rozvoje do různých kategorií, současně však existují rozvinuté oblasti, které jsou z využívání pobídkových režimů vyloučeny. Hlavními kritérii pro zjištění výše pobídek jsou velikost investice a oblast, ve které se podnik nachází nebo bude nacházet.
d) Závěr
(71)
Tento režim poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Tvoří finanční příspěvek vlády státu Západní Bengálsko, neboť poskytnuté pobídky, v tomto případě osvobození od daně z prodeje a centrální daně z prodeje uložené na prodej hotových výrobků, snižují výnosy z daní, které by jinak byly splatné. Kromě toho tyto pobídky poskytují společnosti výhody, protože vylepšují její finanční situaci, neboť daň, která by jinak byla splatná, se neplatí.
(72)
Tento režim je dále regionálně specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 prvního pododstavce písm. a) a čl. 4 odst. 3 základního nařízení, protože je dostupný pouze jistým společnostem, které investovaly v určitých vymezených územních oblastech v působnosti dotčeného státu. Není dostupný společnostem majícím sídlo mimo tyto oblasti a kromě toho se míra výhody liší podle příslušné oblasti.
(73)
WBIS 1999 je proto napadnutelný.
e) Výpočet výše subvence
(74)
Výše subvence byla vypočtena na základě částky daně z prodeje a centrální daně z prodeje uložené na prodej hotových výrobků běžně splatné v období přezkumného šetření, která však podle tohoto režimu zůstala nezaplacena. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel) přepočtena na celkový prodej v období přezkumného šetření (jmenovatel), neboť tato subvence není závislá na vývozu a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. Získaná sazba subvence činila 1,4 %.
3.9 Výše napadnutelných subvencí
(75)
Výše napadnutelných subvencí stanovená v souladu s ustanoveními základního nařízení vyjádřená podle hodnoty činí u žadatele 8,7 %. Tato výše subvencí je vyšší než nepatrná podle čl. 14 odst. 5 základního nařízení.
(76)
Míry subvencování týkající se žadatele zjištěné ve stávajícím řízení jsou následující:
Režimy
DEPBS
EPCGS
FMS
WBIS
Celkem
Dhunseri Petrochem & Tea Ltd
6,7 %
0,6 %
0,1 %
1,4 %
8,7 %
(77)
Má se tudíž za to, že podle článku 19 základního nařízení byly v období přezkumného šetření nadále poskytovány subvence.
3.10 Trvalá povaha změněných okolností týkajících se subvencování
(78)
Podle čl. 19 odst. 4 základního nařízení se také posuzovalo, zda lze změněné okolnosti přiměřeně považovat za okolnosti trvalé povahy.
(79)
Bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření žadatel nadále požíval výhod v rámci napadnutelného subvencování poskytovaného indickou vládou. Kromě toho je sazba subvence zjištěná během tohoto přezkumu nižší než sazba zjištěná během posledního přezkumného šetření. Bylo rovněž zjištěno, že změny uváděné žadatelem, jak se uvádí v 7. bodu odůvodnění, byly skutečně provedeny. Žadatel skutečně v období přezkumného šetření režim EOU nevyužíval, jak se uvádí ve 41. bodu odůvodnění.
(80)
Bylo ale zjištěno, že nejdůležitější režim využívaný žadatelem v období přezkumného šetření (tj. DEBP) byl ukončen dne 30. září 2011 a v současnosti žadatel využívá jiný režim, který v období přezkumného šetření využíván nebyl (tj. navracení cla). Je proto zjevné, že situace v období přezkumného šetření není trvalé povahy, neboť se mezitím významně změnila.
(81)
Byl proto učiněn závěr, že částečné prozatímní přezkumné šetření by mělo být ukončeno beze změny platných vyrovnávacích opatření. Žadatel a ostatní zúčastněné strany byli informováni o skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo navrženo ukončení šetření,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Částečný prozatímní přezkum vyrovnávacích opatření vztahujících se na dovoz polyethylentereftalátů v současnosti kódu KN 3907 60 20 a pocházejících mimo jiné z Indie se tímto ukončuje beze změny platných opatření.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 26. června 2012.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 559/2012
(2012. gada 26. jūnijs)
par daļējas starpposma pārskatīšanas izbeigšanu attiecībā uz kompensācijas pasākumiem, kas piemērojami konkrēta polietilēntereftalāta (PET) importam, kura izcelsme inter alia ir Indijā
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 597/2009 (2009. gada 11. jūnijs) par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 19. un 24. pantu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija ir iesniegusi pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
1. PROCEDŪRA
1.1. Iepriekšējā izmeklēšana un pašreizējie kompensācijas pasākumi
(1)
Padome ar Regulu (EK) Nr. 2603/2000 (2) noteica galīgu kompensācijas maksājumu par polietilēntereftalāta (PET) importu, kura izcelsme inter alia ir Indijā. Galīgie konstatējumi un secinājumi no paātrinātās pārskatīšanas saskaņā ar pamatregulas 20. pantu ir izklāstīti Padomes Regulā (EK) Nr. 1645/2005 (3). Pēc termiņbeigu pārskatīšanas Padome ar Regulu (EK) Nr. 193/2007 (4) noteica galīgu kompensācijas maksājumu vēl uz pieciem gadiem. Pēc daļējas starpposma pārskatīšanas (“pēdējā pārskatīšanas izmeklēšana”) kompensācijas pasākumus grozīja ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1286/2008 (5). Kompensācijas pasākumus veido īpaši maksājumi. Maksājuma likmes svārstās no EUR 0 līdz EUR 106,5 par tonnu atsevišķi minētiem Indijas ražotājiem, bet atlikusī maksājuma likme, ko piemēro visu pārējo ražotāju importam, ir EUR 69,4 par tonnu.
(2)
Pēc viena Indijas uzņēmuma - South Asian Petrochem Ltd - nosaukuma maiņas Komisija Paziņojumā 2010/C 335/07 (6) noteica, ka antisubsidēšanas konstatējumi attiecībā uz South Asian Petrochem Ltd būtu jāattiecina uz Dhunseri Petrochem & Tea Limited.
1.2. Pašreizējie antidempinga pasākumi
(3)
Padome ar Regulu (EK) Nr. 2604/2000 (7) noteica galīgo antidempinga maksājumu PET importam, kura izcelsme inter alia ir Indijā. Pēc tam attiecībā uz South Asian Petrochem Ltd tika veikta pārskatīšana saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 (8) (“antidempinga pamatregula”) 11. panta 4. punktu, un tās galīgie konstatējumi un secinājumi ir izklāstīti Padomes Regulā (EK) Nr. 1646/2005 (9). Pēc termiņbeigu pārskatīšanas Padome ar Regulu (EK) Nr. 192/2007 (10) noteica galīgu antidempinga maksājumu vēl uz pieciem gadiem. Pēc daļējas starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas antidempinga pasākumus grozīja ar Regulu (EK) Nr. 1286/2008. Pasākumi tika noteikti atbilstīgi kaitējuma novēršanas līmenim, un tos veido īpaši antidempinga maksājumi. Maksājuma likmes ir no EUR 87,5 līdz EUR 200,9 par tonnu atsevišķi minētiem Indijas ražotājiem, bet atlikusī maksājuma likme, ko piemēro visu pārējo ražotāju importam, ir EUR 153,6 par tonnu (“pašreizējie antidempinga pasākumi”).
(4)
Pēc viena Indijas uzņēmuma - South Asian Petrochem Ltd - nosaukuma maiņas Komisija Paziņojumā 2010/C 335/06 (11) noteica, ka antidempinga konstatējumi attiecībā uz South Asian Petrochem Ltd būtu jāattiecina uz Dhunseri Petrochem & Tea Limited.
(5)
Ar Lēmumu 2005/697/EK (12) Komisija pieņēma South Asian Petrochem Ltd piedāvātās saistības noteikt minimālo importa cenu (“saistības”). Pēc nosaukuma maiņas Komisija Paziņojumā 2010/C 335/05 (13) noteica, ka South Asian Petrochem Ltd piedāvātās saistības būtu jāattiecina uz Dhunseri Petrochem & Tea Limited.
1.3. Daļējas starpposma pārskatīšanas sākšana
(6)
Uzņēmums Dhunseri Petrochem & Tea Limited, Indijas PET ražotājs eksportētājs (“pieprasījuma iesniedzējs”), iesniedza pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 19. pantu. Pieprasījums attiecās tikai uz subsidēšanu un pieprasījuma iesniedzēju. Vienlaikus pieprasījuma iesniedzējs lūdza pārskatīt spēkā esošos antidempinga pasākumus. Atlikušie antidempinga un kompensācijas maksājumi ir piemērojami to ražojumu importam, kurus ražo pieprasījuma iesniedzējs, un uz pieprasījuma iesniedzēja pārdošanu uz Savienību attiecas minētās saistības.
(7)
Pieprasījuma iesniedzējs sniedza pirmšķietamus pierādījumus tam, ka pasākuma turpmāka piemērošana pašreizējā līmenī, lai neitralizētu kompensējamo subsidēšanu, vairs nav nepieciešama. Konkrēti, pieprasījuma iesniedzējs sniedza pirmšķietamus pierādījumus par to, ka tā subsīdijas apmērs ir ievērojami samazinājies un ir daudz mazāks nekā tam patlaban piemērojamā maksājuma likme. Šī kopējā subsīdijas apjoma samazinājuma iemesls galvenokārt ir uz eksportu vērsta uzņēmuma (EOU) statusa zaudēšana. EOU shēma 13,5 % apmērā nodrošināja pārliecinoši lielāko daļu no subsīdijām 13,9 % apmērā, kas tika konstatētas paātrinātajā pārskatīšanā.
(8)
Konstatējusi pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju, ka pieprasījumā ir pietiekami daudz pirmšķietamu pierādījumu, Komisija 2011. gada 2. aprīlī ar Paziņojumu 2011/C 102/08 (14), izziņoja daļējas starpposma pārskatīšanas (“pašreizējā pārskatīšana”) sākšanu, ievērojot pamatregulas 19. pantu. Pārskatīšana attiecās tikai uz subsidēšanas pārbaudi, ciktāl tā skar pieprasījuma iesniedzēju.
1.4. Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana
(9)
Komisija par pārskatīšanas sākšanu oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzēju, eksportētājvalsts pārstāvjus un Savienības ražotāju apvienību. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.
(10)
Viena ieinteresētā persona pieprasīja uzklausīšanu, un tai tika dota tāda iespēja.
(11)
Lai saņemtu informāciju, kas vajadzīga izmeklēšanai, Komisija nosūtīja pieprasījuma iesniedzējam un Indijas valdībai anketu, un atbildes tika saņemtas šim nolūkam noteiktajā termiņā.
(12)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu subsidēšanas noteikšanai. Komisija veica pārbaudes apmeklējumus pieprasījuma iesniedzēja telpās Kalkutā, Indijā, un Indijas valdības telpās Ņūdeli (Ārējās tirdzniecības ģenerāldirektorātā un Tirdzniecības ministrijā) un Kalkutā (Rietumbengālijas štata valdības Tirdzniecības un rūpniecības departamentā).
1.5. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods
(13)
Subsidēšanas izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2010. gada 1. aprīļa līdz 2011. gada 31. martam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”).
1.6. Paralēla antidempinga izmeklēšana
(14)
Komisija 2011. gada 2. aprīlī ar Paziņojumu 2011/C 102/09 (15) izziņoja daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu attiecībā uz spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem atbilstīgi antidempinga pamatregulas 11. panta 3. punktam, un pārskatīšana attiecās tikai uz dempinga pārbaudi, ciktāl tas skar pieprasījuma iesniedzēju.
(15)
Paralēlajā antidempinga izmeklēšanā tika konstatēts, ka izmaiņas nav ilglaicīgas. Tādēļ pārskatīšanas izmeklēšana tika izbeigta, negrozot spēkā esošos pasākumus.
2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
2.1. Attiecīgais ražojums
(16)
Ražojums, uz ko attiecas pārskatīšana, ir PET, kura viskozitātes koeficients saskaņā ar ISO standartu 1628-5 ir 78 ml/g vai augstāks, kuru patlaban klasificē ar KN kodu 3907 60 20 un kura izcelsme ir Indijā (“attiecīgais ražojums”).
2.2. Līdzīgais ražojums
(17)
Izmeklēšanā tika konstatēts, ka Indijā ražotajam un uz Savienību pārdotajam attiecīgajam ražojumam un Indijā ražotajam un tās iekšzemes tirgū pārdotajam ražojumam ir vienādas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un izmantojums. Tādēļ tiek secināts, ka iekšzemes tirgū un eksporta tirgū pārdotie ražojumi ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 2. panta c) punkta nozīmē.
3. IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI
3.1. Subsidēšana
(18)
Pamatojoties uz informāciju, ko iesniedza Indijas valdība un pieprasījuma iesniedzējs, un izmantojot atbildes uz Komisijas anketas jautājumiem, ir pārbaudītas turpmāk minētās shēmas, kuras, iespējams, saistītas ar subsīdiju piešķiršanu.
Valsts līmeņa shēmas:
a)
Piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem (“DEBPS”);
b)
Uz eksportu orientētas ražotnes (“EOU”) / Eksportam atbrīvotas rūpniecības zonas (“EPZ”) / Speciālās ekonomiskās zonas (“SEZ”);
c)
Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (“EPCGS”);
d)
Mērķa tirgus shēma (“FMS”);
e)
Eksporta kredītu shēma (“ECS”);
f)
Ienākuma nodokļa atbrīvojuma shēma (“ITES”).
Reģionālās shēmas:
g)
Rietumbengālijas štata veicināšanas shēma (“WBIS”).
(19)
Shēmas, kas norādītas 18. apsvēruma a) līdz d) apakšpunktā, ir balstītas uz 1992. gada Ārējās tirdzniecības (attīstības un regulēšanas) likumu (Nr. 22, 1992. gads), kas stājās spēkā 1992. gada 7. augustā (“Ārējās tirdzniecības likums”). Ar Ārējās tirdzniecības likumu Indijas valdība ir pilnvarota sniegt paziņojumus par eksporta un importa politiku. Minētie paziņojumi ir apkopoti Ārējās tirdzniecības politikas (ĀTP) dokumentos, un Tirdzniecības ministrija tos publicē reizi piecos gados un pastāvīgi atjaunina. Divi ĀTP dokumenti ir saistīti ar šajā gadījumā minēto PIP, t. i., ĀTP 04-09 un ĀTP 09-14. Pēdējais stājās spēkā 2009. gada augustā. Turklāt Indijas valdība arī nosaka ĀTP 04-09 un ĀTP 09-14 regulējošās procedūras Procedūru rokasgrāmatas I sējumā (attiecīgi HOP I 04-09 un HOP I 09-14). Arī Procedūru rokasgrāmata tiek regulāri atjaunināta.
(20)
Shēma e) apakšpunktā ir balstīta uz 1949. gada Banku darbības regulējuma likuma 21. un 35.A iedaļu, kas dod tiesības Indijas Rezervju bankai (“RBI”) dot norādījumus komercbankām eksporta kredītu jomā.
(21)
Shēmas, kas norādīta f) apakšpunktā, pamatā ir 1961. gada Ienākuma nodokļa likums, kuru katru gadu groza ar Finanšu likumu.
(22)
Shēmu, kas norādīta g) apakšpunktā, pārvalda Rietumbengālijas štata valdība, un tā ir izstrādāta Rietumbengālijas štata valdības Tirdzniecības un rūpniecības departamenta 1999. gada 22. jūnija paziņojumā Nr. 580-CI/H, kas aizstāts ar 2004. gada 24. marta paziņojumu Nr. 134-CI/O/Incentive/17/03/I.
3.2. Piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem (“DEPBS”)
a) Juridiskais pamats
(23)
Detalizēts DEPBS apraksts ir ietverts 4.3. punktā ĀTP 04-09 un ĀTP 09-14, kā arī 4. nodaļā HOP I 04-09 un HOP I 09-14.
b) Atbilstība
(24)
Ikvienam ražotājam eksportētājam vai tirgotājam eksportētājam ir tiesības piedalīties šajā shēmā.
c) DEPBS īstenošana praksē
(25)
Eksportētājs, kam ir tiesības piedalīties DEPBS, var lūgt DEPBS kredītus, ko aprēķina procentos no to ražojumu vērtības, kuri eksportēti saskaņā ar šo shēmu. Indijas iestādes ir noteikušas šādas DEPBS likmes vairākumam ražojumu, tostarp attiecīgajam ražojumam. Tās tiek noteiktas neatkarīgi no tā, vai importa nodokļi faktiski ir samaksāti. Pašreizējās izmeklēšanas PIP laikā DEPBS likme attiecīgajam ražojumam bija 8 % no FOB vērtības, nepārsniedzot maksimālo vērtību INR 58/kg. Tādējādi maksimālais ieguvums ir INR 4,64/kg.
(26)
Lai varētu izmantot šo shēmu, uzņēmumam ir jāeksportē. Eksporta darījuma veikšanas laikā eksportētājam jāsagatavo deklarācija Indijas iestādēm, kurā jānorāda, ka eksports tiek veikts saskaņā ar DEPBS. Lai preces varētu eksportēt, nosūtīšanas procedūras gaitā Indijas muitas iestādes izsniedz eksporta preču transportēšanas izziņu. Šajā dokumentā inter alia tiek parādīts DEPBS kredīta apjoms, kas tiek piešķirts par šo eksporta darījumu. Eksporta preču transportēšanas izziņas izsniegšanas brīdī eksportētājs uzzina, kādu labumu tas gūs. Tiklīdz muitas iestādes izsniedz eksporta preču transportēšanas izziņu, Indijas valdība vairs nevar lemt par DEPBS kredīta piešķiršanu. Attiecīgā DEPBS kredīta likme, no kā aprēķina iegūto labumu, ir tā, kuru piemēro eksporta deklarācijas noformēšanas brīdī. Tādēļ nav iespējams ar atpakaļejošu datumu koriģēt gūtā labuma apjomu.
(27)
Tika konstatēts, ka saskaņā ar Indijas grāmatvedības standartiem DEPBS kredītus var iegrāmatot pēc uzkrāšanas principa kā ienākumus darījumu kontā pēc eksporta pienākuma izpildes. Šādu kredītu var izmantot muitas nodokļu maksāšanai par vēlākām importa operācijām, importējot preces, ko var importēt bez ierobežojumiem, izņemot ražošanas līdzekļus. Preces, kas importētas par šādu kredītu līdzekļiem, var pārdot iekšzemes tirgū (maksājot tirdzniecības nodokli) vai izmantot citādi. DEPBS kredīti ir brīvi pārvedami un derīgi 24 mēnešus no izsniegšanas dienas.
(28)
Pieteikumus DEPBS kredītiem iesniedz elektroniski, un tie var attiekties uz neierobežotu skaitu eksporta darījumu. Faktiski nav stingru termiņu, lai pieteiktos DEPBS kredītiem. Elektroniskajā sistēmā, ko izmanto DEPBS pārvaldībā, eksporta darījumi netiek automātiski izslēgti, ja tie pārsniedz HOP I 04-09 un HOP I 09-14 4.47. punktā minētos iesniegšanas termiņus. Turklāt, kā skaidri norādīts HOP I 04-09 un HOP I 09-14 9.3. punktā, pieteikumus, kuri iesniegti pēc iesniegšanas termiņa beigām, var vienmēr ņemt vērā, ja tiek samaksāta neliela soda nauda (proti, 10 % no summas, uz ko ir tiesības).
(29)
Tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējs šo shēmu izmantoja PIP laikā.
d) Secinājumi par DEPBS
(30)
DEPBS sniedz subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. DEPBS kredīts ir Indijas valdības piešķirts finansiāls atbalsts, jo šis kredīts, iespējams, tiks izmantots, lai kompensētu ievedmuitas nodokļus, tādējādi samazinot Indijas valdības ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi tiktu saņemti. Turklāt DEPBS kredīts sniedz priekšrocības eksportētājam, uzlabojot tā likviditāti.
(31)
Turklāt DEPBS ir juridiski atkarīga no eksporta izpildes, tādēļ to uzskata par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu.
(32)
Šo shēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļa atmaksāšanas sistēmu vai nodokļa atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē, kā apgalvo pieprasījuma iesniedzējs. Tā neatbilst stingrajiem noteikumiem, kas izklāstīti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (atmaksāšanas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (atmaksāšanas aizvietojuma definīcija un noteikumi). Eksportētājam nav pienākuma ražošanas procesā faktiski patērēt bez nodokļa importētās preces, un kredīta apjoms netiek aprēķināts atkarībā no faktiski izmantotajām izejvielām. Turklāt nepastāv sistēma vai procedūra, kas apstiprinātu to, kuri izejmateriāli tika patērēti eksportēto ražojumu ražošanas procesā, un to, vai bija pārsniegti ievedmuitas maksājumi pamatregulas I pielikuma i) punkta un II un III pielikuma izpratnē. Visbeidzot, eksportētājam ir tiesības izmantot DEPBS piešķirtos labumus neatkarīgi no tā, vai tas vispār importē izejmateriālus. Lai gūtu labumu, pietiek, ka eksportētājs vienkārši eksportē preces, nepierādot, ka ir importēti izejmateriāli. Tātad DEBPS var izmantot pat tie eksportētāji, kas visus vajadzīgos izejmateriālus sagādā uz vietas un neimportē preces, kuras var izmantot kā izejmateriālus.
e) DEPBS atcelšana
(33)
Ar 2011. gada 17. jūnija publisku paziņojumu Nr. 54 (RE-2010)/2009-2014 DEPBS tika pēdējo reizi pagarināta uz trīs mēnešiem līdz 2011. gada 30. septembrim. Tā kā pēc tam vairs netika publicēts paziņojums par tās pagarināšanu, no 2011. gada 30. septembraDEPBS ir faktiski atcelta. Rezultātā pēc 2011. gada 30. septembra pieprasījuma iesniedzējs no šīs shēmas vairs negūst nekādu labumu. Tādēļ jāpārbauda, vai attiecībā uz šo shēmu būtu jānosaka pasākumi saskaņā ar pamatregulas 15. panta 1. punktu.
(34)
Šajā sakarā tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējs guva līdzīgu labumu no paralēlas nodokļa atmaksāšanas shēmas. Nodokļa atmaksāšanas likme PET bija 5,5 % no FOB vērtības, nepārsniedzot maksimālo apjomu INR 5,50/kg. Tomēr, tā kā nodokļa atmaksāšanas shēma netika izmantota PIP, šai shēmai nav iespējams aprēķināt subsīdijas apmēru.
(35)
Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka nodokļa atmaksāšanas shēma atbilst pamatregulas II pielikumā izklāstītajām “Nostādnēm par ražošanas faktoru izlietojumu ražošanas procesā”, īpaši minētā pielikuma I iedaļai. Tomēr līdzīgi kā DEPBS tika konstatēts, ka nodokļa atmaksāšanas likme tiek noteikta neatkarīgi no tā, vai importa nodokļi faktiski ir samaksāti.
f) Subsīdijas apmēra aprēķināšana
(36)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. punktu un 5. pantu kompensējamu subsīdiju apjoms tika aprēķināts kā labums, ko gūst saņēmējs un kas konstatēts pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Šajā ziņā tika uzskatīts, ka saņēmējs gūst labumu tad, kad saskaņā ar šo shēmu notiek eksporta darījums. Tajā brīdī Indijas valdībai ir jāatsakās no muitas nodokļiem, un tas ir finansiāls atbalsts pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē.
(37)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek uzskatīts par lietderīgu novērtēt no DEPBS gūto labumu kā kredīta summu, kas nopelnīta visos eksporta darījumos, kuri veikti saskaņā ar šo shēmu PIP laikā.
(38)
Ja tika saņemti pamatoti pieprasījumi, ievērojot pamatregulas 7. panta 1. punkta otrās daļas a) apakšpunktu, maksājumi, kas noteikti jāsamaksā, lai saņemtu subsīdiju, tika atskaitīti no šādi noteiktās kredīta summas, iegūstot subsīdijas apmēru kā skaitītāju.
(39)
Kā noteikts pamatregulas 7. panta 2. punktā, šo subsīdiju apmērs ir sadalīts uz visu kopējā eksporta apgrozījumu PIP kā saucējs, jo subsīdijas ir juridiski atkarīgas no eksporta izpildes un nav piešķirtas, atsaucoties uz saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.
(40)
Ņemot par pamatu iepriekš minēto, subsīdijas likme, kas PIP laikā attiecībā uz šo shēmu noteikta pieprasījuma iesniedzējam, ir 6,7 %.
3.3. Uz eksportu orientētas ražotnes (“EOU”)/Eksportam atbrīvotas rūpniecības zonas (“EPZ”)/Speciālās ekonomiskās zonas (“SEZ”)
(41)
Izmeklēšanā tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējs PIP neguva nekādu labumu no EOU/EPZ/SEZ shēmas. Tādēļ turpmāka šo shēmu analīze šajā izmeklēšanā nebija vajadzīga.
3.4. Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (“EPCGS”)
a) Juridiskais pamats
(42)
Detalizēts EPCGS apraksts ir ietverts 5. nodaļā ĀTP 04-09 un ĀTP 09-14, kā arī 5. nodaļā HOP I 04-09 un HOP I 09-14.
b) Atbilstība
(43)
Ražotājiem eksportētājiem, tirgotājiem eksportētājiem, kas ir saistīti ar attiecīgajiem ražotājiem, un pakalpojumu sniedzējiem ir tiesības piedalīties šajā shēmā.
c) Īstenošana praksē
(44)
Saskaņā ar nosacījumu par pienākumu eksportēt uzņēmumam ir atļauts ar samazinātu nodokļa likmi importēt ražošanas līdzekļus (jaunus un lietotus ražošanas līdzekļus, kas nav vecāki par 10 gadiem). Šim nolūkam Indijas valdība pēc iesnieguma saņemšanas un maksājuma veikšanas izdod EPCGS licenci. Shēma paredz samazinātu ievedmuitas maksājuma likmi 5 % apjomā, kas piemērojama visiem ražošanas līdzekļiem, kuri importēti saskaņā ar šo shēmu. Lai eksporta pienākums tiktu izpildīts, importētie ražošanas līdzekļi jāizmanto, lai konkrētā periodā saražotu konkrētu eksporta preču daudzumu. Saskaņā ar ĀTP 09-14 ražošanas līdzekļus var importēt ar 0 % ievedmuitas maksājuma likmi atbilstīgi EPCGS, taču šādā gadījumā eksporta saistību īstenošanas termiņš ir īsāks.
(45)
EPCGS atļaujas turētājs var iegūt ražošanas līdzekļus arī iekšzemes tirgū. Šādā gadījumā vietējais ražošanas līdzekļu ražotājs var izmantot priekšrocību bez nodokļa importēt tādas sastāvdaļas, kas vajadzīgas minēto ražošanas līdzekļu ražošanai. Vietējais ražotājs var arī pieprasīt attiecināt nosacītā eksporta priekšrocības uz ražošanas līdzekļu piegādi EPCGS licences turētājam.
(46)
Tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējs PIP laikā šo shēmu izmantoja.
d) Secinājums par EPCGS
(47)
EPCGS sniedz subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. Nodokļa likmes pazemināšana ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo ar šo atvieglojumu samazina tādus Indijas valdības ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi tiktu saņemti. Bez tam nodokļa samazinājums dod labumu eksportētājam, jo nodokļa ietaupījums uzlabo uzņēmuma likviditāti.
(48)
Turklāt EPCGS ir juridiski atkarīga no eksporta izpildes, jo šādu licenci nevar iegūt bez saistībām eksportēt. Tādēļ to uzskata par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu. Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka EPCGS subsīdijas attiecībā uz ražošanas līdzekļu iegādi, ja eksporta pienākums bija izpildīts jau pirms PIP, vairs nevajadzētu uzskatīt par juridiski atkarīgām no eksporta izpildes. Tādēļ tās nevajadzētu uzskatīt par īpašām subsīdijām, un tās nebūtu jākompensē. Tomēr šis apgalvojums ir jānoraida. Ir jāuzsver, ka subsīdija pati ir juridiski atkarīga no eksporta izpildes, proti, tā nebūtu piešķirta, ja uzņēmums nebūtu uzņēmies noteiktus eksporta pienākumus.
(49)
EPCGS nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļa atmaksāšanas sistēmu vai nodokļa atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Šādas pieļaujamas sistēmas nav attiecināmas uz ražošanas līdzekļiem, kā norādīts pamatregulas I pielikuma i) punktā, jo ražošanas līdzekļi netiek patērēti eksporta produkcijas ražošanā.
e) Subsīdijas apmēra aprēķināšana
(50)
Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu subsīdijas apmērs aprēķināts, pamatojoties uz nesamaksāto muitas nodokli par importētajiem ražošanas līdzekļiem, sadalot subsīdiju par laikposmu, kas atbilst parastam šādu ražošanas līdzekļu nolietojuma laikposmam attiecīgajā nozarē, t. i., 18,93 gadiem. Lai atspoguļotu laika gaitā gūtā labuma pilno vērtību, tika pieskaitīti gūtie procenti. Šim nolūkam par piemērotu tika uzskatīta komerciālā procentu likme aizdevumiem vietējā valūtā Indijā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.
(51)
Ievērojot pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu, šis subsīdijas apmērs ir sadalīts uz eksporta apgrozījumu PIP kā saucējs, jo subsīdija ir juridiski atkarīga no eksporta izpildes.
(52)
Subsīdijas likme, kas PIP laikā saistībā ar šo shēmu noteikta pieprasījuma iesniedzējam, ir 0,6 %.
3.5. Mērķa tirgus shēma (“FMS”)
a) Juridiskais pamats
(53)
Detalizēts FMS apraksts ir ietverts 3.9.1. līdz 3.9.2.2. punktā ĀTP 04-09 un 3.14.1. līdz 3.14.3. punktā ĀTP 09-14, kā arī 3.20. līdz 3.20.3. punktā HOP I 04-09 un 3.8. līdz 3.8.2. punktā HOP I 09-14.
b) Atbilstība dalībai shēmā
(54)
Ikvienam ražotājam eksportētājam vai tirgotājam eksportētājam ir tiesības piedalīties šajā shēmā.
c) Īstenošana praksē
(55)
Saskaņā ar šo shēmu par visu ražojumu eksportu uz valstīm, kuras norādītas 37(C). papildinājumā HOP I 04-09 un HOP I 09-14, var piešķirt nodokļu kredītu, kas līdzvērtīgs 2,5 % no to ražojumu FOB vērtības, kuri eksportēti saskaņā ar šo shēmu. Dažu veidu eksporta darbības ir izslēgtas no šīs shēmas, piemēram, importētu preču vai pārkrautu preču eksports, nosacīts eksports, pakalpojumu eksports un tādu uzņēmumu eksporta apgrozījums, kas darbojas speciālajās ekonomiskajās zonās/kas orientēti uz eksportu. Turklāt shēma neattiecas uz konkrētiem ražojumu veidiem, piemēram, uz dimantiem, dārgmetāliem, rūdām, graudiem, cukuru un naftas produktiem.
(56)
Nodokļu kredīti saskaņā ar FMS ir brīvi pārvedami un derīgi 24 mēnešus no attiecīgā kredīta tiesību sertifikāta izdošanas datuma. Tos var izmantot, lai nomaksātu muitas nodokļus par jebkādu izejvielu vai preču turpmāku importu, ietverot ražošanas līdzekļus.
(57)
Kredīta tiesību sertifikātu izdod vietā, no kuras veikts eksports, un pēc eksporta realizācijas vai preču nosūtīšanas. Ciktāl pieteikuma iesniedzējs var nodrošināt iestādēm visu attiecīgo eksporta dokumentu kopijas (piemēram, eksporta pasūtījumus, rēķinus, transportēšanas izziņas, bankas sertifikātus), Indijas valdība nevar ietekmēt nodokļu kredītu piešķiršanu.
(58)
Tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējs PIP laikā šo shēmu ir izmantojis.
d) Secinājums par FMS
(59)
FMS sniedz subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. FMS kredīts ir Indijas valdības finansiāls atbalsts, jo šis kredīts, iespējams, tiks izmantots, lai kompensētu ievedmuitas nodokli, tādējādi samazinot Indijas valdības ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi tiktu saņemti. Turklāt FMS nodokļu kredīts sniedz labumu eksportētājam, uzlabojot tā likviditāti.
(60)
Tāpat FMS ir juridiski atkarīga no eksporta izpildes, un tādēļ to uzskata par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu.
(61)
Šo shēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļa atmaksāšanas sistēmu vai nodokļa atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tā neatbilst stingrajiem noteikumiem, kas izklāstīti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (atmaksāšanas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (atmaksāšanas aizvietojuma definīcija un noteikumi). Eksportētājam nav pienākuma ražošanas procesā faktiski patērēt bez nodokļa importētās preces, un kredīta apjoms netiek aprēķināts atkarībā no faktiski izmantotajām izejvielām. Nepastāv sistēma vai procedūra, kas apstiprinātu to, kuri izejmateriāli tika patērēti eksportēto ražojumu ražošanas procesā, un to, vai bija pārsniegti ievedmuitas maksājumi pamatregulas I pielikuma i) punkta un II un III pielikuma izpratnē. Eksportētājam ir tiesības izmantot FMS neatkarīgi no tā, vai tas vispār importē kādas izejvielas. Lai gūtu labumu, pietiek, ka eksportētājs vienkārši eksportē preces, nepierādot, ka ir importēti kādi izejmateriāli. Tātad labumu no FMS var gūt pat tie eksportētāji, kas visas vajadzīgās izejvielas sagādā uz vietas un neimportē preces, kuras var izmantot kā izejvielas. Turklāt eksportētājs var izmantot FMS nodokļu kredītus, lai importētu ražošanas līdzekļus, kaut pieļaujamas nodokļa atmaksāšanas sistēmas neattiecina uz ražošanas līdzekļiem, kā norādīts pamatregulas I pielikuma i) punktā, jo ražošanas līdzekļus nepatērē eksportētās produkcijas ražošanā.
e) Subsīdijas apmēra aprēķināšana
(62)
Kompensējamo subsīdiju apjoms tika aprēķināts kā labums, ko guva saņēmējs un kas tika konstatēts PIP laikā, jo pieprasījuma iesniedzējs to bija iegrāmatojis pēc uzkrāšanas principa kā ienākumus eksporta darījuma posmā. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šo subsīdijas apmēru (skaitītājs) sadalīja pa visu eksporta apgrozījumu PIP kā saucēju, jo subsīdija ir juridiski atkarīga no eksporta izpildes un tā nav piešķirta, pamatojoties uz saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.
(63)
Subsīdijas likme, kas PIP laikā saistībā ar šo shēmu noteikta pieprasījuma iesniedzējam, ir mazāka par 0,1 %.
3.6. Eksporta kredītu shēma (“ECS”)
(64)
Tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējs ir guvis labumu no atvieglotām procentu likmēm tā eksporta finansēšanai PIP laikā līdz 2011. gada 30. jūnijam. Juridiskais pamats šīm atvieglotajām procentu likmēm ir izklāstīts IRB galvenajā apkārtrakstā DBOD No DIR.(Exp). BC 07/04.02.02/2009-10 (Eksporta kredīts rūpijās/ārvalstu valūtā un pakalpojumi eksportētājiem), kas ir adresēts visām Indijas komercbankām.
(65)
2011. gada 1. jūlijāECS noteikumi tika pārstrādāti galvenajā RBI apkārtrakstā DBOD No.DIR. (Exp).BC.04/04.02.002/2011-12 (Eksporta kredīts rūpijās/ārvalstu valūtā un pakalpojumi eksportētājiem). Pārstrādātie noteikumi nenodrošina nekādu labumu pieprasījuma iesniedzējam. Saskaņā ar pamatregulas 15. panta 1. punktu šī shēma līdz ar to nebūtu jākompensē.
3.7. Ienākuma nodokļa atbrīvojuma shēma (“ITES”)
(66)
Izmeklēšanas gaitā tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējs PIP laikā neguva atbalstu no ITES. Tādēļ turpmāka šīs shēmas analīze šajā izmeklēšanā nebija vajadzīga.
3.8. Rietumbengālijas štata veicināšanas shēma 1999 (“WBIS 1999”)
(67)
Rietumbengālijas štats piešķir atbilstīgiem rūpniecības uzņēmumiem stimulus, kas izpaužas kā dažādi ieguvumi, ietverot tirdzniecības nodokļa un centralizētā tirdzniecības nodokļa atlaišanu par gatavām precēm, lai sekmētu rūpniecības attīstību ekonomiski atpalikušās šā štata teritorijās.
a) Juridiskais pamats
(68)
Detalizēts apraksts par šo shēmu, ko piemēro Rietumbengālijas štata valdība, ir izklāstīts Rietumbengālijas štata valdības Tirdzniecības un rūpniecības departamenta 1999. gada 22. jūnija paziņojumā Nr. 580-CI/H.
b) Atbilstība
(69)
Tiesības izmantot šajā shēmā paredzētos atvieglojumus ir uzņēmumiem, kas veido jaunus ražošanas objektus vai paplašina esošos ražošanas objektus atpalikušās teritorijās. Tomēr pastāv visaptverošs neatbilstīgo ražošanas nozaru saraksts (negatīvais nozaru saraksts), kas nozīmē, ka konkrētās nozarēs strādājošiem uzņēmumiem nav tiesību saņemt shēmā paredzētos stimulus.
c) Īstenošana praksē
(70)
Saskaņā ar šo shēmu uzņēmumiem jāiegulda atpalikušās teritorijās. Šīs vietas, kas atbilst konkrētām teritoriālām vienībām Rietumbengālijas štatā, tiek klasificētas dažādās kategorijās pēc to ekonomiskās attīstības līmeņa, bet vienlaikus ir arī attīstītas vietas, kurām ir liegta iespēja izmantot veicināšanas shēmas stimulus. Galvenais kritērijs stimula apjoma noteikšanai ir ieguldījumu apmērs un vieta, kurā atrodas vai tiks izveidots uzņēmums.
d) Secinājums
(71)
Shēma sniedz subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. Tā ir Rietumbengālijas štata valdības finansiāls ieguldījums, jo piešķirtie stimuli, šajā gadījumā atbrīvojumi no tirdzniecības nodokļa un centralizētā tirdzniecības nodokļa par pabeigtām precēm, samazina nodokļu ieņēmumus, kas citādi tiktu saņemti. Turklāt šie stimuli sniedz labumu uzņēmumam, jo tie uzlabo tā finansiālo stāvokli, tā kā nav jāmaksā nodokļi, kas citkārt būtu jāmaksā.
(72)
Turklāt shēma ir reģionāli īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta pirmās daļas a) apakšpunkta un 4. panta 3. punkta nozīmē, jo tā ir pieejama vienīgi konkrētiem uzņēmumiem, kuri ir ieguldījuši konkrētās ģeogrāfiskās vietās attiecīgā štata jurisdikcijā. Tā nav pieejama uzņēmumiem, kuri atrodas ārpus šīm vietām, turklāt labuma līmenis ir diferencēts atkarībā no attiecīgās vietas.
(73)
Tādēļ WBIS 1999 ir kompensējama shēma.
e) Subsīdijas apmēra aprēķināšana
(74)
Subsīdijas apmērs tika aprēķināts, pamatojoties uz parasti maksājamā tirdzniecības nodokļa un centralizētā tirdzniecības nodokļa par pabeigtām precēm apmēru, kas būtu jāmaksā PIP laikā, bet kas saskaņā ar šo shēmu paliek nesamaksāts. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu subsīdijas apmērs (skaitītājs) ir sadalīts pa visu pārdevumu PIP kā atbilstīgs saucējs, jo subsīdija nav juridiski atkarīga no eksporta izpildes un nav piešķirta, atsaucoties uz saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. Iegūtā subsīdijas likme ir 1,4 %.
3.9. Kompensējamo subsīdiju apjoms
(75)
Saskaņā ar pamatregulas noteikumiem konstatēto kompensējamo subsīdiju apmērs pieprasījuma iesniedzējam, kas izteikts kā procentuālais nodoklis, ir 8,7 %. Šie subsidēšanas apmēri pārsniedz de minimis robežu, kas minēta pamatregulas 14. panta 5. punktā.
(76)
Šajā procedūrā pieprasījuma iesniedzējam konstatētie subsidēšanas līmeņi ir šādi.
Shēmas
DEPBS
EPCGS
FMS
WBIS
Kopā
Dhunseri Petrochem & Tea
6,7 %
0,6 %
0,1 %
1,4 %
8,7 %
(77)
Tādēļ, ievērojot pamatregulas 19. pantu, ir uzskatāms, ka subsidēšana PIP laikā ir turpinājusies.
3.10. Ar subsidēšanu saistīto apstākļu izmaiņu ilglaicīgums
(78)
Saskaņā ar pamatregulas 19. panta 4. punktu tika arī pārbaudīts, vai jaunos apstākļus varētu pamatoti uzskatīt par ilglaicīgiem.
(79)
Tika konstatēts, ka PIP laikā pieprasījuma iesniedzējs turpināja gūt labumu no kompensējamām subsīdijām, ko nodrošināja Indijas valdība. Turklāt pašreizējās pārskatīšanas laikā konstatētā subsīdijas likme ir zemāka, nekā pēdējās pārskatīšanas izmeklēšanas laikā konstatētā likme. Tāpat tika konstatēts, ka 7. apsvērumā minētās izmaiņas, uz kurām atsaucās pieprasījuma iesniedzējs, patiešām ir notikušas. Pieprasījuma iesniedzējs PIP laikā patiešām vairs neguva labumu no EOU shēmas, kā norādīts 41. apsvērumā.
(80)
Tomēr tika arī konstatēts, ka visnozīmīgākā shēma, ko pieprasījuma iesniedzējs PIP laikā izmantoja (proti, DEBPS), tika pārtraukta 2011. gada 30. septembrī, un pieprasījuma iesniedzējs šobrīd izmanto citu shēmu, kas netika izmantota PIP laikā (proti, nodokļa atmaksāšanas shēmu). Tādēļ ir acīmredzami, ka PIP laikā esošā situācija nav ilglaicīga, jo tā kopš tā laika jau ir ievērojami mainījusies.
(81)
Tādēļ tiek secināts, ka daļējās starpposma pārskatīšanas izmeklēšana būtu jāizbeidz, negrozot spēkā esošos kompensācijas pasākumus. Pieprasījuma iesniedzējs, kā arī citas iesaistītās personas tika informētas par faktiem un apsvērumiem, kuru dēļ tika nolemts ierosināt izmeklēšanas izbeigšanu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Ar šo, neveicot grozījumus spēkā esošajos pasākumos, tiek izbeigta daļējā starpposma pārskatīšana attiecībā uz kompensācijas pasākumiem, ko piemēro polietilēntereftalāta importam, kuru pašlaik klasificē ar KN kodu 3907 60 20 un kura izcelsme inter alia ir Indijā.
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Luksemburgā, 2012. gada 26. jūnijā