PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 831/2011
ze dne 16. srpna 2011
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz uhličitanu barnatého pocházejícího z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise (dále jen „Komise“) předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 1175/2005 (2) Rada uložila konečné antidumpingové clo z dovozu uhličitanu barnatého pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Sazba konečného zvláštního cla se pohybovala v rozmezí od 6,3 do 56,4 EUR za tunu.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(2)
Poté, co bylo v březnu 2010 zveřejněno oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti antidumpingových opatření použitelných na dovoz uhličitanu barnatého pocházejícího z ČLR (3), Komise dne 19. dubna 2010 obdržela žádost o přezkum těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(3)
Žádost o přezkum před pozbytím platnosti podala společnost Solvay & CPC Barium Strontium GmbH & Co. KG (dále jen „žadatel“), která je jediným výrobcem uhličitanu barnatého v Evropské unii a představuje 100 % celkové výroby uhličitanu barnatého v Unii. Žádost byla odůvodněna tím, že by v důsledku pozbytí platnosti stávajících opatření pravděpodobně pokračoval dumping a přetrvala újma způsobená výrobnímu odvětví Unie.
(4)
Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení existují dostatečné důkazy, a zveřejnila oznámení o zahájení v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení“).
3. Šetření
3.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření týkající se pokračování nebo opakování dumpingu a újmy se vztahovalo na období od 1. července 2009 do 30. června 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“).
(6)
Zkoumání tendencí, které jsou významné pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání újmy, se vztahovalo na období od 1. ledna 2007 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3.2 Strany dotčené šetřením
(7)
Komise o zahájení přezkumu úředně uvědomila žadatele, vyvážející výrobce v ČLR, dovozce/obchodníky, uživatele v Unii, o nichž je známo, že se jich záležitost týká, a jejich svazy, výrobce ve srovnatelné zemi, jakož i orgány ČLR.
(8)
Zúčastněným stranám Komise umožnila, aby písemně vyjádřily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(9)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu čínských vyvážejících výrobců, kteří jsou uvedeni v žádosti, se v oznámení o zahájení v souladu s článkem 17 základního nařízení pro účely stanovení dumpingu a pravděpodobnosti pokračování dumpingu předpokládal výběr vzorku.
(10)
Aby Komise mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu se zněním oznámení o zahájení uvedli základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období od 1. července 2009 do 30. června 2010.
(11)
Komise obdržela odpovědi pouze od třech společností nebo skupin společností v ČLR, a tudíž bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není v případě čínských vyvážejících výrobců nutný.
(12)
Všem stranám, o nichž je známo, že se jich záležitost týká, a těm, které si je vyžádaly, Komise ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení rozeslala dotazníky.
(13)
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od žadatele a od jeho agenta, který je s ním ve spojení, od devíti uživatelů, čtyř dovozců, dvou vyvážejících výrobců z ČLR a dvou výrobců ze srovnatelných zemí. Jeden z čínských vyvážejících výrobců, který odpověděl při výběru vzorků, se rozhodl, že v řízení již spolupracovat nebude.
(14)
Komise shromáždila a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti pokračování dumpingu a újmy a pro určení zájmu Unie. V prostorách následujících společností se uskutečnily ověřovací návštěvy:
a)
žadatel
-
Solvay & CPC Barium Strontium GmbH & Co. KG, Hannover a s ní spojená společnost Solvay Bario e Derivati SpA., Massa
b)
vyvážející výrobci v ČLR
-
Zaozhuang Yongli Chemical Co., Ltd., Shangdong Province
-
Guizhou Red Star Developing Import & Export Co., Ltd., Guizhou Province
c)
výrobce ve srovnatelné zemi (Indie)
-
Solvay Vishnu Barium Private Limited, Hyderabad
d)
dovozci
-
Norkem Limited, Knutsford, Spojené království
-
L’Aprochimide Srl, Muggio, Itálie
e)
uživatelé
-
Technische Glaswerke Ilmenau GmbH, Illmenau, Německo
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(15)
Dotčený výrobek je tentýž jako výrobek v předchozím šetření a je definován takto: uhličitan barnatý s obsahem stroncia vyšším než 0,07 % hmotnostních a obsahem síry vyšším než 0,0015 % hmotnostních, a to v prášku nebo ve formě lisovaných či kalcinovaných granulí, pocházející z Čínské lidové republiky, v současnosti kódu KN ex 2836 60 00.
(16)
Uhličitan barnatý se používá především v odvětví výroby cihel, dlaždic a obkládaček, v keramickém průmyslu a ve výrobě feritu. Dříve se používal k výrobě katodových televizních trubic (CRT), ale toto uplatnění v EU zaniklo poté, co byly CRT nahrazeny LCD obrazovkami a obrazovkami plazmovými.
2. Obdobný výrobek
(17)
Stejně jako v původním šetření z tohoto procesu vyplynulo, že uhličitan barnatý vyráběný v ČLR a vyvážený do Unie, jakož i uhličitan barnatý vyráběný a prodávaný na domácím trhu ve srovnatelné zemi (Indie) a uhličitan barnatý, který v Unii vyrábí a prodává žadatel, mají tytéž základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejná základní využití.
(18)
Proto jsou tyto výrobky považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
(19)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zjišťováno, zda by pozbytí platnosti stávajících opatření vedlo k pokračování dumpingu.
1. Obecně
(20)
Ze 16 známých čínských vyvážejících výrobců, kteří byli zkontaktování na počátku přezkumu před pozbytím platnosti, při výběru vzorků tři odpověděli, ale pouze dva s Komisí plně spolupracovali a odpověděli na dotazník v celém rozsahu.
2. Srovnatelná země
(21)
Vzhledem k tomu, že ČLR je hospodářstvím v procesu transformace, a v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení je nutné určit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím („srovnatelná země“).
(22)
V původním šetření byly jako srovnatelná země použity Spojené státy a v tomto šetření jsou navrženy pro účely stanovení běžné hodnoty. Bylo nicméně považováno za nezbytné ověřit, zda je tato země stále vhodná pro současný přezkum před pozbytím platnosti. Všem známým výrobcům uhličitanu barnatého na celém světě, tedy v Brazílii, Indii, Japonsku a ve Spojených státech byly zaslány dopisy. Byly obdrženy dvě odpovědi, jedna od výrobce ve Spojených státech a druhá od výrobce v Indii.
(23)
Po pečlivé analýze kritérií, např. celkové výroby, počtu výrobců, hospodářské soutěže na trhu, celkového dovozu, antidumpingových cel a cel na domácím trhu ve Spojených státech a v Indii bylo rozhodnuto vybrat jako srovnatelnou zemi Indii. Výběr Indie v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení byl považován za vhodnější než výběr Spojených států, a to kvůli větším rozměrům indického trhu, větším objemům dovozu a silnější hospodářské soutěži na indickém domácím trhu s tímto výrobkem. Od žádné zúčastněné strany nebyly v této souvislosti obdrženy připomínky ani námitky. V důsledku toho byla běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno tržní zacházení, založena na údajích, které poskytl indický výrobce.
3. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
3.1 Běžná hodnota
(24)
U společnosti, které bylo v původním šetření přiznáno tržní zacházení, Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda byl prodej uhličitanu barnatého na domácím trhu nezávislým odběratelům během OPŠ reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představuje alespoň 5 % prodeje dotčeného výrobku na vývoz do Unie. Při šetření vyšlo najevo, že tento prodej není reprezentativní, a tudíž bylo nutné běžnou hodnotu početně zjistit. Stanovená běžná hodnota byla založena na celkové ceně výroby, k níž se přičetly prodejní, správní a režijní náklady a zisk dosažený při prodeji obdobného výrobku na domácím trhu v běžném obchodním styku.
(25)
U společnosti, které nebylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byla běžná hodnota podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení stanovena na základě informací obdržených od spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi.
(26)
Nejprve bylo určeno, zda je celkový objem prodeje obdobného výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení, tedy zda představuje nejméně 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku vyváženého do Unie. Prodej realizovaný spolupracujícím výrobcem v Indii na domácím trhu byl v průběhu OPŠ považován za dostatečně reprezentativní.
(27)
Následně Komise zkoumala, zda lze prodej obdobného výrobku na domácím trhu považovat za prodej výrobku v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu v období přezkumného šetření. Jelikož během období přezkumného šetření nedošlo k žádnému ziskovému prodeji obdobného výrobku, bylo potřeba běžnou hodnotu početně zjistit. Běžná hodnota byla založena na celkových výrobních nákladech dotčeného výrobce, k nimž byla přičtena přiměřená částka prodejních, správních a režijních nákladů a přiměřená částka zisku v souladu s čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení. Prodejní, správní a režijní náklady a zisk přidané k výrobním nákladům obdobného výrobku byly použity stejným způsobem jako náklady použité v původním šetření a dosahovaly 10,6 % prodejních, správních a režijních nákladů a 7,2 % zisku. Nebyly poskytnuty žádné informace, z nichž by bylo zřejmé, že by tyto částky nebyly přiměřené nebo že by použitá úroveň zisku přesahovala zisk, jehož běžně dosáhnou jiní vývozci nebo výrobci při prodeji výrobků stejné obecné kategorie na domácím trhu v zemi původu.
3.2 Vývozní cena
(28)
Dotčení spolupracující vyvážející výrobci prováděli veškerý prodej na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům v Unii, a proto byla vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě vývozních cen, které byly skutečně zaplaceny nebo které je třeba zaplatit.
3.3 Srovnání
(29)
Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(30)
Aby se zaručilo spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, provedly se v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení náležité úpravy o určité rozdíly v dopravě a poplatcích, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen.
3.4 Dumpingové rozpětí
(31)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen na stejné obchodní úrovni.
(32)
U společnosti, které bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, toto srovnání ukázalo, že společnost nadále pokračovala v dumpingu, dokonce na vyšší úrovni.
(33)
U společnosti, které nebylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, srovnání provedené v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení ukázalo významný dumping. Tato společnost představuje 98 % vývozu, na který se vztahuje zbytkové clo, zbývající 2 % vyvážejících výrobců, kteří v řízení nespolupracovali, nemohou zjištěné dumpingové rozpětí ovlivnit. Navíc, vzhledem k tomu, že nespolupracovali, se má za to, že nemohou provádět dumping na nižší úrovni než spolupracující společnost.
D. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ DUMPINGU
(34)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že dumping bude pokračovat, pokud opatření pozbudou platnosti.
(35)
Pokud jde o pravděpodobnost pokračování dumpingu, byl zkoumán vývoj výroby a výrobní kapacity v ČLR, jakož i pravděpodobný vývoj prodeje na vývoz do Unie a na jiné trhy třetích zemí.
(36)
Podle stížnosti je ČLR zdaleka největším světovým výrobcem uhličitanu barnatého. Kromě toho je ČLR také největším výrobcem barytu, což je hlavní surovina pro výrobu dotčeného výrobku. Dvě spolupracující společnosti samotné mají výrobní kapacitu 331 000 tun ročně, což je přibližně trojnásobek spotřeby v Unii v průběhu OPŠ. Kromě toho mají tyto dvě společnosti celkovou volnou kapacitu 34 000 tun, což stačí k uspokojení poloviny spotřeby v Unii.
(37)
Tři hlavní světoví výrobci uhličitanu barnatého (Spojené státy americké, Indie a Brazílie) v současnosti uplatňují na dovoz dotčeného výrobku z Číny antidumpingová opatření. Lze vyvodit závěr, že vzhledem ke značné volné výrobní kapacitě v ČLR a k dumpingovým praktikám na řadě trhů by v případě, že by opatření byla zrušena, byly na trh v Unii nasměrovány další objemy.
(38)
Skutečnost, že navzdory tomu, že jsou na dovoz z Číny uložena antidumpingová opatření, čínští vyvážející výrobci dokázali v průběhu OPŠ vyvézt do Unie značná množství (za průměrnou cenu 251 EUR za tunu) a zvýšit svůj podíl na trhu v Unii, dokládá, že čínští výrobci mají o trh v Unii trvalý zájem.
(39)
Z čínských vývozních statistik je dokonce ještě jasnější, že Unie je pro čínské vyvážející výrobce lákavým trhem, neboť při vývozu do Unie dosáhli v některých případech svých nejvyšších vývozních cen (třebaže byly dumpingové). Podle čínských vývozních statistik byla průměrná prodejní cena určená pro Unii v OPŠ 269 USD FOB, zatímco průměrná vývozní cena do Indie byla 220 USD.
(40)
Z čínských vývozních statistik je patrné, že navzdory tomu, že zaniklo hlavní uplatnění uhličitanu barnatého (výroba katodových televizních trubic), čínský vývoz na celém světě vzrostl ze 130 000 tun v roce 2009 na 158 000 tun v roce 2010.
(41)
Pokud by opatření byla zrušena, očekává se, že vzhledem k velké volné výrobní kapacitě v ČLR budou čínské vývozy s vysokou pravděpodobností nasměrovány do Unie. Skutečnost, že hlavní světové trhy, například Spojené státy americké, Indie a Brazílie, jsou chráněny vysokým antidumpingovým clem, tento závěr podporuje.
(42)
Ceny těchto dovozů by pravděpodobně byly i nadále dumpingové, jelikož nic nenaznačuje, že by vývozci změnili své chování při stanovení cen, pokud by opatření byla zrušena.
(43)
Proto je vyvozen závěr, že je pravděpodobné, že by dumping pokračoval.
E. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(44)
Jediný spolupracující výrobce v Unii představoval v průběhu OPŠ 100 % výroby uhličitanu barnatého v Unii. Má se tudíž za to, že tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
F. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba Unie
Tabulka 1
Spotřeba Unie
2007
2008
2009
Období přezkumného šetření
Spotřeba (v tunách)
123 354
104 037
62 637
76 560
Index
100
84
51
62
Zdroj: ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník a statistiky Eurostatu
(45)
Spotřeba Unie byla založena na kombinovaném objemu prodeje, který výrobní odvětví Unie uskutečnilo v Unii, a objemu dovozu ze třetích zemí podle údajů Eurostatu.
(46)
Na tomto základě a jak je patrné z tabulky 1, spotřeba Unie v posuzovaném období výrazně klesla, a to o 38 %, což je vysvětleno především ukončením výroby CRT v EU.
2. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z ČLR
Tabulka 2
Dovoz z ČLR z hlediska objemu, podílu na trhu a dovozní ceny
2007
2008
2009
Období přezkumného šetření
Objem dovozu (v tunách)
76 306
64 573
37 341
48 720
Index
100
85
49
64
Podíl na trhu
61,9 %
62,1 %
59,6 %
63,6 %
Index
100
100
96
103
Dovozní cena CIF v eurech za tunu
230
257
239
251
Index
100
112
104
109
Zdroj: statistiky Eurostatu
(47)
Během posuzovaného období objemy dovozu z ČLR klesly o 36 %, zatímco spotřeba Unie klesla o 38 %. Navzdory zavedeným antidumpingovým opatřením a za situace, kdy spotřeba klesá, vzrostl čínský podíl na trhu během posuzovaného období o tři procentní body.
(48)
Průměrné dovozní ceny z ČLR vzrostly během posuzovaného období o 9 %. K nejvyššímu nárůstu cen došlo mezi roky 2007 a 2008, v roce 2009 ceny klesly a v průběhu OPŠ opět vzrostly.
(49)
Průměrná cena výrobního odvětví Unie ze závodu byla srovnána s průměrnými čínskými dovozními cenami CIF na hranici Unie. Tyto ceny byly odvozeny z údajů Eurostatu a zahrnovaly náklady vynaložené po dovozu, cla a antidumpingová cla. Ze srovnání vyplynulo, že v průběhu OPŠ podbízely čínské dovozní ceny prodejní cenu výrobního odvětví Unie o 37,9 %. Na základě výše uvedených skutečností bylo zjištěno, že pokud by opatření nebyla zavedena, čínské dovozní ceny by byly podbízely ceny výrobního odvětví Unie o 44,1 %.
3. Objem dovozu ze třetích zemí a podíl tohoto dovozu na trhu
(50)
Celkové objemy dovozu uhličitanu barnatého z jiných třetích zemí než z ČLR byly nevýznamné a během posuzovaného období představovaly méně než 1 % spotřeby Unie.
(51)
Je třeba podotknout, že dovozní ceny z jiných třetích zemí se vůči cenám výrobního odvětví v průběhu OPŠ nepodbízely.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(52)
Je třeba poznamenat, že vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie tvoří pouze jediný výrobce, bylo nutné údaje o výrobě, kapacitě a využití uvést v podobě indexů.
Tabulka 3
Výroba, výrobní kapacita a její využití v Unii
Index
2007
2008
2009
Období přezkumného šetření
Výroba
100
79
36
47
Výrobní kapacita
100
100
100
100
Využití kapacity
100
79
36
47
Zdroj: ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník
(53)
Výroba výrobního odvětví Unie klesla během posuzovaného období o 53 %. Je třeba poznamenat, že od roku 2003 výrobní odvětví Unie upravilo svůj model výroby tak, aby odpovídal nové situaci na trhu a zohledňoval skutečnost, že v Unii byla ukončena výroba obrazovek CRT. V důsledku toho byla výrobní kapacita snížena o více než 50 %, neboť přezkoumávaný výrobek je nyní vyráběn střídavě pomocí téhož vybavení jako uhličitan strontnatý.
(54)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie zůstala během posuzovaného období beze změn. Využití kapacity se tudíž vyvíjelo obdobně jako objemy výroby.
4.2 Zásoby
Tabulka 4
Zásoby
2007
2008
2009
Období přezkumného šetření
Index
100
97
41
41
Zdroj: ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník
(55)
Zásoby klesly během posuzovaného období o 59 %. Tento pokles je způsoben nižší poptávkou a schopností výrobního odvětví EU přizpůsobit se nové situaci na trhu.
4.3 Objem prodeje a prodejní ceny
Tabulka 5
Objemy prodeje, hodnoty a jednotková prodejní cena
2007
2008
2009
Období přezkumného šetření
Objem prodeje (index)
100
84
53
59
Hodnota prodeje (index)
100
92
66
73
Jednotková prodejní cena (index)
100
109
124
123
Zdroj: ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník
(56)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie klesl během posuzovaného období o 41 %. K největšímu poklesu došlo v roce 2009 v důsledku obecného zhoršení hospodářské situace. Objem prodeje výrobního odvětví Unie tudíž klesl poměrně více než spotřeba v EU ve stejném období. Hodnota prodeje klesla méně výrazně než objem, jelikož výrobní odvětví Unie dokázalo během posuzovaného období zvýšit své cenové úrovně, jednotkové prodejní ceny během posuzovaného období pak vzrostly o 23 %.
4.4 Podíl na trhu a růst
Tabulka 6
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
2007
2008
2009
Období přezkumného šetření
Index
100
100
105
95
Zdroj: ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník a upravené statistiky Eurostatu
(57)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu vzrostl v roce 2009 o 5 %, během OPŠ výrazně klesl, a to o 10 %. Z toho je patrné, že když trh nerostl, výrobní odvětví Unie si nedokázalo udržel svůj podíl na trhu.
4.5 Zaměstnanost, mzdy a produktivita
Tabulka 7
Zaměstnanost, mzdy a produktivita
2007
2008
2009
Období přezkumného šetření
Zaměstnanost (index)
100
87
55
57
Mzdy (v EUR na zaměstnance; index)
100
108
106
113
Produktivita (index)
100
91
65
82
Zdroj: ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník
(58)
Zaměstnanost během posuzovaného období výrazně klesla v důsledku zhoršení hospodářské situace a vzniku nové situace na trhu. Průměrné mzdy vzrostly o 13 % v důsledku vysoké míry inflace, která měla přímý dopad na indexaci platů. Produktivita klesla v témže období o 18 % v důsledku poklesu v objemu výroby, který nebylo možné vyrovnat snížením počtu pracovníků.
4.6 Ziskovost
Tabulka 8
Ziskovost
2007
2008
2009
Období přezkumného šetření
Index
-100
-192
-351
-206
Zdroj: ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník
(59)
Ziskovost výrobního odvětví Unie klesla během posuzovaného období o více než 106 % v důsledku zhoršení hospodářské situace a ukončení výroby obrazovek CRT, což mělo vliv jak na objemy prodeje, tak na výrobní náklady. Výrobní odvětví bylo během celého posuzovaného období neustále ztrátové.
4.7 Investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
Tabulka 9
Investice a návratnost investic
2007
2008
2009
Období přezkumného šetření
Investice (index)
100
82
90
97
Návratnost investic (index)
-100
-251
-506
-176
Zdroj: ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník
(60)
Investice zůstaly během posuzovaného neměnné. Investice výrobního odvětví Unie byly zaúčtovány do nákladů v roce, v němž byly uskutečněny. Návratnost investic (zisk vyjádřený jako procentní podíl investic za rok) se v posuzovaném období vyvíjela nepříznivě stejně jako ziskovost.
(61)
Při šetření nevyšly najevo žádné důkazy o tom, že by výrobní odvětví Unie mělo nějaké větší potíže se získáváním kapitálu. Je však třeba podotknout, že investice provedené v posuzovaném období nebyly významné.
4.8 Peněžní tok
Tabulka 10
Peněžní tok
2007
2008
2009
Období přezkumného šetření
Index
-100
-83
25
32
Zdroj: ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník
(62)
Peněžní tok se během posuzovaného období výrazně zlepšil v důsledku snížení objemů zásob.
4.9 Rozsah dumpingového rozpětí
(63)
Navzdory platným opatřením pokračoval během OPŠ významný dumping, a to dokonce na ještě vyšší úrovních, než jaké byly stanoveny při původním šetření, toto zjištění vychází z údajů obdržených od spolupracujících vyvážejících výrobců a EUROSTATu.
4.10 Překonání účinků minulého dumpingu
(64)
Výrobní odvětví Unie za negativních hospodářských okolností, které lze vysvětlit obecným zhoršením hospodářské situace a zánikem jednoho důležitého uplatnění, nepřekonalo účinky minulého dumpingu, a to zejména z hlediska objemu prodeje, prodejní ceny a ziskovosti. Navíc bylo zjištěno, že dumping pokračoval i v průběhu OPŠ.
4.11 Vývozní činnost výrobního odvětví Unie
Tabulka 11
Objem vývozu uskutečněného výrobním odvětvím Unie
2007
2008
2009
Období přezkumného šetření
Index
100
86
45
66
Zdroj: ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník
(65)
Vývoz uhličitanu barnatého uskutečňovaný výrobním odvětvím Unie klesl v posuzovaném období o 34 %. Výrobní odvětví Unie mohlo kvůli silné konkurenci ze strany čínských vývozů na trhy mimo Unii vyvézt pouze omezené objemy. Pokles objemů vývozu v posuzovaném období je vysvětlován rovněž zhoršením hospodářské situace.
4.12 Závěr o situaci výrobního odvětví Unie
(66)
Ačkoli všechny hlavní ukazatele újmy, např. objem prodeje, ziskovost, výroba, zaměstnanost a produktivita poukazovaly na to, že vývoj v posuzovaném období byl nepříznivý, antidumpingová opatření měla na situaci výrobního odvětví Unie zmírňující účinek.
(67)
Pokud jde o podíl výrobního odvětví Unie na trhu, z mírně klesající tendence je zřejmé, že navzdory stávajícím opatřením a faktu, že spotřeba na trhu klesala, dovoz z Číny nejen vyloučil ostatní země z trhu, ale rovněž získal podíl na trhu na úkor výrobního odvětví Unie.
(68)
Na závěr, vzhledem k nepříznivému vývoji ukazatelů týkajících se výrobního odvětví Unie se má za to, že podstatná újma způsobená výrobnímu odvětví Unie v posuzovaném období přetrvávala. Z toho důvodu bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že újma potrvá i nadále, pokud by bylo umožněno, aby opatření byla zrušena.
G. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ ÚJMY
1. Shrnutí analýzy pravděpodobnosti pokračování dumpingu a opakování dumpingu působícího újmu
(69)
Připomíná se, že spotřeba na trhu v Unii od doby původního šetření výrazně klesla v důsledku ukončení výroby CRT a zhoršení hospodářské situace. Za těchto okolností podíl čínského dovozu na trhu vzrostl o více než 15 %, zatímco podíl výrobního odvětví Unie a dovozu ze třetích zemí na trhu výrazně poklesl. To dokládá, že navzdory platným opatřením a klesající spotřebě v Unii čínští vyvážející výrobci prokazovali trvalý zájem o trh v Unii a byli schopni vyloučit z trhu v Unii třetí země.
(70)
Rovněž se připomíná, že v průběhu OPŠ vyvážející výrobci v ČLR pokračovali v dumpingu a cenovém podbízení vůči výrobnímu odvětví Unie, a to na velice významných úrovních. Na základě těchto informací není důvod věřit, že čínští vyvážející výrobci nebudou v dumpingu a cenovém podbízení vůči výrobnímu odvětví Unie v budoucnosti pokračovat.
(71)
Při šetření vyšlo najevo, že čínští vyrábějící výrobci měli během OPŠ značné volné kapacity, tj. přibližně 280 000 tun. To představuje více než trojnásobek velikosti trhu v Unii během OPŠ. Navzdory očekávanému nárůstu poptávky v ČLR se předpokládá, že nadměrná kapacita v nadcházejících letech přetrvá a zůstane velmi vysoká.
(72)
Trh v Unii je pro ČLR hlavní vývozní destinací. Na dalších důležitých vývozních trzích, např. ve Spojených státech amerických a v Indii, jsou proti uhličitanu barnatému pocházejícímu z ČLR zavedena značná (5) antidumpingová opatření. Tyto trhy jsou tudíž pro čínské vývozy prakticky nepřístupné. Vzhledem k zájmu čínských vyvážejících výrobců o trh Unie se očekává, že pokud by opatření byla zrušena, byl by trh Unie zaplaven významným objemem vývozu, což by mělo celkově silný snižující vliv na ceny.
2. Závěr ohledně pravděpodobnosti přetrvání újmy
(73)
Na základě výše uvedených skutečností se má za to, že pokud by opatření byla zrušena, bylo by pravděpodobné, že výrazně vzroste dumpingový dovoz z ČLR do Unie a že ceny budou tlačeny dolů. Takováto situace by ve střednědobém výhledu pravděpodobně byla příčinou zániku výrobního odvětví Unie, neboť snížené objemy prodeje by na jedné straně výrobnímu odvětví Unie neumožnily v dostatečné míře rozmělnit fixní náklady, na druhé straně by výrobní odvětví nebylo schopno dosáhnout dostatečných cenových úrovní. Přetrvání újmy bylo v posuzovaném období umocněno zhoršením hospodářské situace a zánikem důležitého uplatnění.
3. Vývoj po OPŠ
(74)
Ačkoli dovozní ceny ČLR klesly v období od konce OPŠ do února 2011 o 17,8 % a prodejní ceny výrobního odvětví Unie ve stejném období vrostly pouze o zhruba 7 %, dovoz z ČLR po OPŠ se vůči cenám v Unii stále podbízel o více než 15 %.
H. ZÁJEM UNIE
1. Předběžná poznámka
(75)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření bylo proti zájmu Unie jako celku. Při určování zájmu Unie se vycházelo z posouzení různých dotčených zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
(76)
Jelikož je současné šetření přezkumem před pozbytím platnosti, vyžaduje analýzu situace, ve které jsou antidumpingová opatření již zavedena, a posouzení případného nepřiměřeného nepříznivého dopadu současných antidumpingových opatření na dotčené strany.
(77)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda existují přesvědčivé důvody k vyvození závěru, že navzdory výše uvedeným závěrům o pravděpodobnosti pokračování dumpingu a pravděpodobnosti přetrvávání újmy není zachování opatření v tomto konkrétním případě v zájmu Unie.
2. Zájmy výrobního odvětví Unie
(78)
Při šetření vyšlo najevo, že výrobní odvětví Unie provozuje svoji činnost velmi hospodárně. Snížilo samozřejmě počet pracovníků a změnilo modely výroby s cílem přizpůsobit se nové situaci na trhu a zaručit udržitelnost závodu, v němž se střídavě vyrábějí uhličitan barnatého a uhličitan strontnatý, jak je uvedeno v 53. bodě odůvodnění. Ačkoli opatření nepřispěla ke zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie, měla na tuto situaci zmírňující účinek. Pokud by ovšem opatření nebyla zavedena, je samozřejmě pravděpodobné, že by trh EU byl býval zaplaven levným dovozem z ČLR a výrobní odvětví Unie by bylo muselo ukončit svoji činnost.
(79)
Jak je uvedeno výše, model výroby výrobního odvětví Unie je založen na dvou výrobcích, které jsou navzájem propojené; k rozmělnění fixních nákladů jsou tudíž nezbytné dostatečné objemy prodeje obou výrobků. Pokud by opatření byla zrušena, očekávaný zvýšený objem dumpingového dovozu povede k výraznému omezení výroby uhličitanu barnatého, což samo o sobě sníží ziskovost výroby uhličitanu strontnatého a nakonec bude příčinou zrušení celého závodu.
(80)
Na základě výše uvedených skutečnosti byl vyvozen závěr, že je v zájmu výrobního odvětví Unie, aby opatření proti dumpingovému dovozu z ČLR byla zachována.
3. Zájmy dovozců, kteří nejsou ve spojení
(81)
Komise zaslala dotazník všem známým dovozcům, kteří nejsou ve spojení. Odpovědi byly obdrženy od čtyř dovozců, kteří nejsou ve spojení. Dva z nich byli aktivní ve výrobě suspenze, což je roztok složený z uhličitan barnatý, přísad a vody určený pro odvětví výroby cihel.
(82)
Dovozci uvedli, že uložením antidumpingových opatření byly ceny v době uložení tlačeny vzhůru. V této souvislosti je třeba poznamenat, že takovýto rozdíl již není patrný, neboť vývozní ceny určené pro Unii byly během OPŠ ve srovnání s průměrnými vývozními cenami na všechny trhy mimo Unii podle všeho na obdobných úrovních (6).
(83)
Dovozci rovněž uvedli, že na trhu v Unii není nedostatek uhličitanubarnatého, třebaže čelí sílícím obtížím při získávání uhličitanu barnatého z ČLR kvůli rostoucí domácí poptávce. Z dovozních statistik nicméně nevyplývá, že by během OPŠ nebo po něm klesl objem vývozu dotčeného výrobku do Unie. Totéž potvrzují i zjištění v 71. bodě odůvodnění týkající se nadměrné kapacity.
(84)
Bylo rovněž zjištěno, že platná opatření nemají žádné nepříznivé účinky na finanční situaci dovozců.
(85)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen závěr, že stávající platná opatření nemají žádný podstatný nepříznivý vliv na jejich finanční situaci a že dovozci nebudou zachováním opatření nijak nepříznivě ovlivněni.
4. Zájmy uživatelů
(86)
Komise zaslala dotazník všem známým uživatelům. Odpovědi byly obdrženy od devíti uživatelů dotčeného výrobku. Jak je uvedeno v 16. bodě odůvodnění, hlavní průmysloví uživatelé uhličitanu barnatého v Unii působí v odvětví výroby cihel, dlaždic a obkládaček, v keramickém průmyslu a ve výrobě feritu.
(87)
Jeden uživatel uvedl, že existence nebo pokračování opatření by nebylo v zájmu uživatelů, své tvrzení však nijak nezdůvodnil. Nikdo z ostatních uživatelů, kteří odpověděli na dotazník, neuvedl, že by opatření měla významný dopad na jejich podnikání a že by měla být zrušena.
5. Závěr o zájmu Unie
(88)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody k tomu, aby platnost antidumpingových opatření nebyla prodloužena.
I. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(89)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit, aby opatření byla zachována. Rovněž jim byl poskytnut čas, aby k poskytnutým informacím podaly připomínky a stanoviska. Po poskytnutí informací nebyly obdrženy žádné připomínky.
(90)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že, jak stanoví čl. 11 odst. 2 základního nařízení, antidumpingová opatření vztahující se na dovoz uhličitanu barnatého pocházejícího z ČLR, která byla uložena nařízením (ES) č. 1175/2005, by měla být zachována,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu uhličitanu barnatého s obsahem stroncia vyšším než 0,07 % hmotnostních a obsahem síry vyšším než 0,0015 % hmotnostních, a to v prášku nebo ve formě lisovaných či kalcinovaných granulí, v současnosti kódu KN ex 2836 60 00 (kód TARIC 2836600010), pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Výše konečného antidumpingového cla pro výrobky následujících výrobců odpovídá pevně stanovené částce uvedené v této tabulce:
Společnost
Celní sazba
(EUR/t)
Doplňkový kód TARIC
Hubei Jingshan Chutian Barium Salt Corp. Ltd, 62, Qinglong Road, Songhe Town, Jingshan County, Hubei Province, ČLR
6,3
A606
Zaozhuang Yongli Chemical Co. Ltd., South Zhuzibukuang Qichun, Zaozhuang City Center District, Shandong Province, ČLR
8,1
A607
Všechny ostatní společnosti
56,4
A999
3. Dojde-li k poškození zboží před jeho propuštěním do volného oběhu a k určení celní hodnoty podle článku 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (7), se proto použije cena skutečně zaplacená nebo cena, která má být zaplacena, sníží se částka antidumpingového cla vypočtená na základě výše uvedených pevně stanovených částek o procentní podíl, který odpovídá podílu skutečně zaplacené ceny nebo ceny, která má být zaplacena.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie a je platné po dobu pěti let.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. srpna 2011.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 831/2011
(2011. gada 16. augusts),
ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu piemēro galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes bārija karbonāta importam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), (“pamatregula”) un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu, 11. panta 2., 5. un 6. punktu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Spēkā esošie pasākumi
(1)
Ar Regulu (EK) Nr. 1175/2005 (2) Padome piemēroja galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes bārija karbonāta importam. Konkrētā galīgā maksājuma likme ir robežās no EUR 6,3 līdz EUR 56,4 par tonnu.
2. Termiņa beigu pārskatīšanas pieprasījums
(2)
Pēc 2010. gada martā publicētā paziņojuma par ĶTR izcelsmes bārija karbonāta importam piemērojamo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (3) Komisija 2010. gada 19. aprīlī saņēma pieprasījumu veikt termiņa beigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam.
(3)
Termiņa beigu pārskatīšanas pieprasījumu iesniedza Solvay & CPC Barium Strontium GmbH & Co. KG (“pieprasījuma iesniedzējs”), kas ir vienīgais bārija karbonāta ražotājs Eiropas Savienībā un pārstāv 100 % no kopējā ražošanas apjoma Savienībā. Pieprasījumu pamatoja ar apgalvojumu, ka pasākumu izbeigšana, iespējams, izraisītu dempinga un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma turpināšanos.
(4)
Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pierādījumu tam, lai atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam sāktu termiņa beigu pārskatīšanu, Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par šīs pārskatīšanas sākšanu (4) (“paziņojums par procedūras sākšanu”).
3. Izmeklēšana
3.1. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods
(5)
Izmeklēšana par dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību ietvēra laikposmu no 2009. gada 1. jūlija līdz 2010. gada 30. jūnijam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”).
(6)
Kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude ietvēra laikposmu no 2007. gada 1. janvāra līdz PIP beigām (“attiecīgais periods”).
3.2. Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana
(7)
Par pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli paziņoja pieprasījuma iesniedzējam, ĶTR ražotājiem eksportētājiem, importētājiem/tirgotājiem, zināmajiem iesaistītajiem lietotājiem no Savienības un to apvienībām, ražotājiem analogajā valstī, kā arī ĶTR iestādēm.
(8)
Ieinteresētajām personām Komisija deva iespēju arī rakstiski paziņot savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu noteiktajā termiņā. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.
(9)
Ņemot vērā pieprasījumā minēto Ķīnas ražotāju eksportētāju lielo skaitu, paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu saskaņā ar pamatregulas 17. pantu tika paredzēta pārbaude izlases veidā, lai noteiktu, vai veikts dempings un kāda ir tā turpināšanās iespējamība.
(10)
Lai Komisija varētu izlemt, vai nepieciešama izlases veida pārbaude, un vajadzības gadījumā izveidot izlasi, visus zināmos importētājus aicināja pieteikties Komisijā un atbilstoši paziņojumam par procedūras sākšanu sniegt pamatinformāciju par savu darbību saistībā ar attiecīgo ražojumu laika posmā no 2009. gada 1. jūlija līdz 2010. gada 30. jūnijam.
(11)
Komisija saņēma atbildi tikai no trim uzņēmumiem vai uzņēmumu grupām ĶTR un tādēļ nolēma, ka attiecībā uz Ķīnas ražotājiem eksportētājiem nav nepieciešams veikt izlases veida pārbaudi.
(12)
Komisija nosūtīja aptaujas anketas visām zināmajām iesaistītajām personām un personām, kuras bija to pieprasījušas, paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā.
(13)
Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no pieteikumu iesniegušā Savienības ražotāja un ar to saistītā aģenta, deviņiem lietotājiem, četriem importētājiem, diviem ražotājiem eksportētājiem ĶTR un diviem ražotājiem no iespējamajām analogajām valstīm. Viens Ķīnas ražotājs eksportētājs, kas pieteicās pārbaudei izlases veidā, nolēma turpmāk procedūrā nesadarboties.
(14)
Komisija ieguva un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un kaitējuma turpināšanās iespējamību un aizstāvētu Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica šādos uzņēmumos:
a)
pieprasījuma iesniedzējs:
-
Solvay & CPC Barium Strontium GmbH & Co. KG, Hanovere, un ar to saistītais uzņēmums Solvay Bario e Derivati SpA, Masa;
b)
ražotāji eksportētāji ĶTR:
-
Zaozhuang Yongli Chemical Co., Ltd, Šanduņas province,
-
Guizhou Red Star Developing Import & Export Co., Ltd, Guidžou province;
c)
ražotāji analogajā valstī (Indijā):
-
Solvay Vishnu Barium Private Limited, Haidarābādu;
d)
importētāji:
-
Norkem Limited, Knutsforda, Apvienotā Karaliste,
-
L’Aprochimide Srl, Mudžo, Itālija;
e)
lietotāji:
-
Technische Glaswerke Ilmenau GmbH, Ilmenava, Vācija.
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGS RAŽOJUMS
1. Attiecīgais ražojums
(15)
Attiecīgais ražojums ir tas pats ražojums, kuru vērtēja iepriekšējā izmeklēšanā, un to definē šādi: ĶTR izcelsmes bārija karbonāts, kurā stroncija saturs pārsniedz 0,07 % svara un sēra saturs pārsniedz 0,0015 % svara, kurš ir pulvera, presētu granulu vai kalcinētu granulu formā un kurš atbilst KN kodam ex 2836 60 00.
(16)
Bārija karbonātu izmanto galvenokārt ķieģeļu un flīžu ražošanas nozarē, keramikas nozarē un ferīta ražošanā. Agrāk to izmantoja katodstaru lampu (CRT) ražošanā, bet Savienībā to vairs nedara, jo šīs lampas aizstātas ar šķidro kristālu un plazmas ekrāniem.
2. Līdzīgs ražojums
(17)
Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, šajā izmeklēšanā atklāja, ka ĶTR ražotajam un uz Savienību eksportētajam bārija karbonātam, kā arī bārija karbonātam, ko ražo un pārdod analogās valsts (Indijas) iekšējā tirgū, un tam, ko pieteikumu iesniedzējs ražo un pārdod Savienībā, ir vienādas galvenās fizikālās un ķīmiskās īpašības un vienāds galvenais izmantošanas veids.
(18)
Tādēļ šie ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem.
C. DEMPINGS
(19)
Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai pasākumu izbeigšanas dēļ dempings varētu turpināties.
1. Vispārīga informācija
(20)
No 16 zināmajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, ar kuriem sazinājās, sākot termiņa beigu pārskatīšanu, trīs pieteicās pārbaudei izlases veidā, bet tikai divi pilnībā sadarbojās ar Komisiju, atbildot uz visiem anketas jautājumiem.
2. Analogā valsts
(21)
Tā kā ĶTR ir pārejas ekonomika, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālā vērtība attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kuriem nav piešķirts tirgus ekonomikas režīms (“TER”), jānosaka, pamatojoties uz atbilstīgas tirgus ekonomikas trešās valsts (“analogās valsts”) cenām vai salikto vērtību.
(22)
Sākotnējā izmeklēšanā par analogo valsti tika izmantotas ASV, un šī valsts arī šajā izmeklēšanā tika piedāvāta normālās vērtības noteikšanai. Tomēr tika uzskatīts par nepieciešamu pārbaudīt, vai šī valsts joprojām ir piemērota minētās termiņa beigu pārskatīšanas vajadzībām. Visiem zināmajiem bārija karbonāta ražotājiem visā pasaulē, tostarp Brazīlijā, Indijā, Japānā un ASV, tika nosūtītas vēstules. Tika saņemtas divas atbildes, viena no ražotāja ASV un otra no ražotāja Indijā.
(23)
Rūpīgi izvērtējot tādus kritērijus kā kopējais ražošanas apjoms, ražotāju skaits, konkurence tirgū, kopējais importa apjoms, antidempinga maksājumi un muitas nodevas gan ASV, gan Indijas vietējā tirgū, tika nolemts par analogo valsti izvēlēties Indiju. Indija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu tika atzīta par piemērotāku izvēli nekā ASV lielāka tās tirgus apjoma, lielāka importa apjoma un spēcīgākas konkurences dēļ šā ražojuma vietējā tirgū. Piezīmes vai iebildumus par šo jautājumu neiesniedza neviena ieinteresētā persona. Tādēļ normālo vērtību ražotājiem eksportētājiem, kam nav piešķirts TER, pamatoja ar datiem, ko sniedza Indijas ražotājs.
3. Importa dempings PIP laikā
3.1. Normālā vērtība
(24)
Attiecībā uz uzņēmumu, kam sākotnējā izmeklēšanā bija piešķirts TER, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārbaudīja, vai bārija karbonāta kopējais pārdošanas apjoms vietējā tirgū PIP neatkarīgiem klientiem bija reprezentatīvs, proti, vai šādas pārdošanas kopapjoms bija vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma eksporta uz Savienību. Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka šis pārdošanas apjoms nebija reprezentatīvs, tādēļ par normālo vērtību jāizmanto saliktā vērtība. Noteiktās normālās vērtības pamatā bija kopējās ražošanas izmaksas plus uzņēmuma pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (“PVA izmaksas”) un peļņa, kas gūta vietējā tirgū, pārdodot līdzīgu ražojumu parastā tirdzniecības apritē.
(25)
Attiecībā uz uzņēmumu, kam sākotnējā izmeklēšanā nebija piešķirts TER, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību noteica, pamatojoties uz informāciju, ko saņēma no analogās valsts ražotāja, kurš sadarbojās.
(26)
Vispirms tika pārbaudīts, vai līdzīgā ražojuma kopējais pārdošanas apjoms vietējā tirgū neatkarīgiem pircējiem ir reprezentatīvs saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu, t. i., vai tas veido 5 % vai vairāk procentu no tā attiecīgā ražojuma kopējā pārdošanas apjoma, kas tiek eksportēts uz Savienību. Tā Indijas ražotāja pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū, kurš sadarbojās, PIP laikā tika uzskatīts par pietiekami reprezentatīvu.
(27)
Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomus vietējā tirgū var uzskatīt par tādiem, kas iegūti parastā tirdzniecības apritē atbilstīgi pamatregulas 2. panta 4. punktam. To veica, nosakot PIP laikā Indijas tirgū pārdotā līdzīgā ražojuma rentablās pārdošanas apjoma īpatsvaru neatkarīgiem pircējiem. Tā kā PIP laikā nebija līdzīgā ražojuma rentablas pārdošanas, par normālo vērtību bija jāizmanto saliktā vērtība. Normālo vērtību noteica, pamatojoties uz ražotāja kopējām ražošanas izmaksām, tām pieskaitot samērīgas PVA izmaksas un samērīgu peļņu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktu. PVA izmaksas un peļņa, ko pieskaitīja izmantotā līdzīgā ražojuma ražošanas izmaksām, atbilda izmaksām, ko izmantoja sākotnējā izmeklēšanā, un veidoja 10,6 % PVA izmaksām un 7,2 % peļņai. Netika sniegta nekāda informācija, kas liecinātu, ka šādas summas nebūtu samērīgas vai ka šādi noteiktā peļņas summa pārsniegtu peļņu, ko parasti gūst citi eksportētāji vai ražotāji, pārdodot tajā pašā vispārīgajā kategorijā ietilpstošās preces izcelsmes valsts iekšējā tirgū.
3.2. Eksporta cena
(28)
Ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, visu pārdošanu eksportam uz Savienību veica tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā, un tādēļ eksporta cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamajām cenām.
3.3. Salīdzinājums
(29)
Normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja, izmantojot ražotāja noteiktās cenas.
(30)
Lai nodrošinātu normālās vērtības un eksporta cenas taisnīgu salīdzināšanu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu pienācīga uzmanība, izdarot attiecīgas korekcijas, tika pievērsta dažām atšķirībām transporta un apdrošināšanas izmaksās, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību.
3.4. Dempinga starpība
(31)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpību noteica, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību ar vidējo svērto eksporta cenu vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī.
(32)
Attiecībā uz uzņēmumu, kam sākotnējā izmeklēšanā bija piešķirts TER, šāds salīdzinājums parādīja, ka šis uzņēmums turpina dempingu pat vēl augstākā līmenī.
(33)
Attiecībā uz uzņēmumu, kam sākotnējā izmeklēšanā nebija piešķirts TER, šāds salīdzinājums, kas tika veikts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu, parādīja būtisku dempingu. Šis uzņēmums pārstāv 98 % no eksporta, uz kuru attiecas atlikusī maksājuma likme, un pārējie 2 % no ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās procedūrā, nevar ietekmēt konstatēto dempinga starpību. Turklāt, tā kā tie nesadarbojās, tiek uzskatīts, ka to veiktais dempings nevar būt zemākā līmenī kā uzņēmumam, kas sadarbojās.
D. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA
(34)
Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai ir iespējams, ka, pasākumus atceļot, dempings turpināsies.
(35)
Saistībā ar dempinga turpināšanās iespējamību tika pārbaudīta ražošanas apjoma un ražošanas jaudas attīstība ĶTR, kā arī eksporta pārdošanas apjomu uz Savienību un citu trešo valstu tirgiem iespējamā attīstība.
(36)
Saskaņā ar sūdzību ĶTR ir lielākā bārija karbonāta ražotāja pasaulē. Turklāt ĶTR ir arī lielākā barīta ražotāja, kas ir galvenā izejviela attiecīgā ražojuma ražošanai. Tikai diviem uzņēmumiem, kas sadarbojās, ražošanas jauda ir 331 000 t gadā, kas apmēram trīskārt pārsniedz Savienības patēriņu PIP. Turklāt šiem diviem uzņēmumiem kopējā neizmantotā jauda ir 34 000 t, ar ko pietiek, lai apmierinātu pusi no Savienības patēriņa.
(37)
Trijās no pasaules lielajām bārija karbonāta ražotājām valstīm (ASV, Indijā un Brazīlijā) pašlaik ieviesti antidempinga pasākumi attiecīgā ražojuma importam no Ķīnas. Var secināt, ka, ņemot vērā ievērojamo neizmantoto ražošanas jaudu ĶTR un tās dempinga praksi vairākās valstīs, gadījumā, ja antidempinga pasākumus atceltu, uz Savienības tirgu tiktu sūtīti papildu apjomi.
(38)
Tas, ka, neraugoties uz antidempinga pasākumiem attiecībā uz Ķīnas importu, Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ir izdevies PIP laikā uz Savienību eksportēt ievērojamus apjomus (par vidējo cenu EUR 251 par tonnu) un palielināt savu tirgus daļu Savienībā, liecina par pastāvīgu Ķīnas eksportētāju interesi par Savienības tirgu.
(39)
Pamatojoties uz Ķīnas muitas statistiku, ir pilnīgi skaidrs, ka Savienības tirgus ir īpaši pievilcīgs Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, jo augstākās eksporta cenas (lai arī dempinga cenas) tie ir sasnieguši, eksportējot uz Savienību. Saskaņā ar Ķīnas muitas statistiku PIP vidējā pārdošanas cena Savienības tirgū bija USD 269 FOB, turpretī vidējā eksporta cena uz Indiju bija USD 220.
(40)
Ķīnas eksporta statistika rāda, ka, par spīti tam, ka ir izzudusi galvenā bārija karbonāta izmantošanas joma (katodstaru lampu ražošana), Ķīnas eksports visā pasaulē ir palielinājies no 130 000 t 2009. gadā līdz 158 000 t 2010. gadā.
(41)
Ja atceltu pasākumus, sagaidāms, ka, ņemot vērā milzīgo neizmantoto ražošanas jaudu ĶTR, Ķīnas eksports, visticamāk, tiktu virzīts uz Savienību. Šo secinājumu pamato arī tas, ka pasaulē lielākos tirgus - kā ASV, Indiju un Brazīliju - aizsargā ar lieliem antidempinga maksājumiem.
(42)
Šā importa cenas, domājams, joprojām būtu dempinga cenas, jo nav nekādu pazīmju, ka eksportētāji mainītu savu cenas noteikšanas politiku, ja pasākumus atceltu.
(43)
Tādēļ tiek secināts, ka pastāv dempinga turpināšanās iespējamība.
E. SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA
(44)
Vienīgais ražotājs Savienībā, kas sadarbojās, veidoja 100 % no Savienības bārija karbonāta ražošanas apjoma PIP. Tādēļ uzskata, ka tas veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē.
F. STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ
1. Patēriņš Savienībā
1. tabula
Patēriņš Savienībā
2007
2008
2009
PIP
Patēriņš (tonnās)
123 354
104 037
62 637
76 560
Indekss
100
84
51
62
Avots: pārbaudītas Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat statistikas dati.
(45)
Savienības patēriņa apjoma pamatā ir kombinēts Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienībā un trešo valstu importa apjoms, pamatojoties uz Eurostat datiem.
(46)
Pamatojoties uz to un kā redzams 1. tabulā, Savienības patēriņš attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās, proti, par 38 %, kas galvenokārt skaidrojams ar katodstaru lampu ražošanas izbeigšanu Savienībā.
2. ĶTR importa apjoms, tirgus daļa un cenas
2. tabula
ĶTR importa apjoms, tirgus daļa un importa cena
2007
2008
2009
PIP
Importa apjoms (tonnās)
76 306
64 573
37 341
48 720
Indekss
100
85
49
64
Tirgus daļa
61,9 %
62,1 %
59,6 %
63,6 %
Indekss
100
100
96
103
CIF importa cena (EUR/t)
230
257
239
251
Indekss
100
112
104
109
Avots: Eurostat statistikas dati.
(47)
Attiecīgajā periodā ĶTR importa apjoms samazinājās par 36 %, savukārt patēriņš Savienībā samazinājās par 38 %. Neraugoties uz spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem, situācijā, kad patēriņš samazinās, Ķīnas tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās par trim procentu punktiem.
(48)
Vidējās ĶTR importa cenas attiecīgajā periodā palielinājās par 9 %. Lielākais cenu pieaugums notika no 2007. līdz 2008. gadam, bet 2009. gadā cenas kritās, un tad atkal palielinājās PIP laikā.
(49)
Savienības ražošanas nozares vidējā ražotāja cena tika salīdzināta ar Ķīnas CIF vidējām importa cenām līdz Savienības robežai. Minētās cenas tika iegūtas no Eurostat datiem, tajās iekļāva pēcimportēšanas izmaksas, muitas nodokļus un antidempinga maksājumus. Salīdzinājums liecināja, ka Ķīnas importa cenas PIP bija par 37,9 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cena. Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika konstatēts, ka, neieviešot pasākumus, Ķīnas importa cenas būtu par 44,1 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas.
3. Importa apjoms no citām trešām valstīm un šā importa tirgus daļa
(50)
Kopējais bārija karbonāta importa apjoms no trešām valstīm, kas nav ĶTR, bija nebūtisks un veidoja mazāk nekā 1 % no Savienības patēriņa attiecīgajā periodā.
(51)
Jānorāda, ka importa cenas no citām trešām valstīm PIP nebija zemākas par Savienības cenām.
4. Saimnieciskais stāvoklis Savienības ražošanas nozarē
4.1. Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums
(52)
Jānorāda, ka, tā kā Savienības ražošanas nozari veido tikai viens ražotājs, dati par ražošanu, ražošanas jaudu un tās izmantošanu bija jāsniedz indeksu veidā.
3. tabula
Savienības ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums
Indekss
2007
2008
2009
PIP
Ražošana
100
79
36
47
Ražošanas jauda
100
100
100
100
Ražošanas jaudas izmantojums
100
79
36
47
Avots: pārbaudītas Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem.
(53)
Savienības ražošanas nozares saražotā produkcija attiecīgajā periodā samazinājās par 53 %. Jānorāda, ka Savienības ražošanas nozare kopš 2003. gada pielāgojusi savu ražošanas modeli, lai tas atbilstu jaunajai tirgus situācijai un katodstaru lampu ražošanas izbeigšanai Savienībā. Tādēļ ražošanas jauda samazinājās par vairāk nekā 50 %, jo aplūkojamo ražojumu tagad ražo uz vienām iekārtām pārmaiņus ar stroncija karbonātu.
(54)
Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda attiecīgajā periodā nemainījās. Jaudas izmantojums tādējādi mainījās līdzīgi ražošanas apjomam.
4.2. Krājumi
4. tabula
Krājumi
2007
2008
2009
PIP
Indekss
100
97
41
41
Avots: pārbaudītas Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem.
(55)
Attiecīgajā periodā krājumi samazinājās par 59 %. Šādu samazinājumu izraisīja pieprasījuma samazinājums un Savienības ražošanas nozares spēja pielāgoties jaunajai tirgus situācijai.
4.3. Pārdošanas apjoms un cenas
5. tabula
Pārdošanas apjoms, vērtības un vienības pārdošanas cenas
2007
2008
2009
PIP
Pārdošanas apjoms (indekss)
100
84
53
59
Pārdošanas apjoma vērtība (indekss)
100
92
66
73
Vienības pārdošanas cena (indekss)
100
109
124
123
Avots: pārbaudītas Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem.
(56)
Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 41 %. Lielākais samazinājums notika 2009. gadā vispārējās ekonomikas lejupslīdes dēļ. Tādējādi Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās proporcionāli vairāk nekā Savienības patēriņš šajā periodā. Pārdošanas vērtība samazinājās mazāk būtiski nekā apjoms, jo Savienības ražošanas nozarei izdevās palielināt cenu līmeni attiecīgajā periodā, un vienības pārdošanas cena palielinājās par 23 %.
4.4. Tirgus daļa un izaugsme
6. tabula
Savienības ražošanas nozares tirgus daļa
2007
2008
2009
PIP
Indekss
100
100
105
95
Avots: pārbaudītas Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem un koriģēti Eurostat statistikas dati.
(57)
Savienības ražošanas nozares tirgus daļa 2009. gadā palielinājās par 5 %, bet pēc tam PIP laikā ievērojami samazinājās par 10 %. Tas norāda, ka tad, kad tirgū nenotiek izaugsme, Savienības ražošanas nozare nespēj saglabāt savu tirgus daļu.
4.5. Nodarbinātība, algas un darba ražīgums
7. tabula
Nodarbinātība, algas un darba ražīgums
2007
2008
2009
PIP
Nodarbinātība (indekss)
100
87
55
57
Algas (EUR/darba ņēmējs; indekss)
100
108
106
113
Darba ražīgums (indekss)
100
91
65
82
Avots: pārbaudītas Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem.
(58)
Attiecīgajā periodā nodarbinātība ievērojami samazinājās ekonomikas lejupslīdes un jaunās tirgus situācijas dēļ. Vidējā alga palielinājās par 13 % augstās inflācijas dēļ, kas tieši ietekmēja algu indeksāciju. Darba ražīgums šajā pašā periodā samazinājās par 18 % ražošanas apjoma samazinājuma dēļ, ko nevarēja kompensēt ar štatu samazināšanu.
4.6. Rentabilitāte
8. tabula
Rentabilitāte
2007
2008
2009
PIP
Indekss
-100
-192
-351
-206
Avots: pārbaudītas Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem.
(59)
Savienības ražošanas nozares rentabilitāte attiecīgajā periodā samazinājās par vairāk nekā 106 % ekonomikas lejupslīdes dēļ un katodstaru lampu ražošanas izbeigšanas dēļ, jo šie abi faktori ietekmēja pārdošanas apjomus un ražošanas izmaksas. Nozare visā attiecīgajā periodā strādāja ar zaudējumiem.
4.7. Ieguldījumi, ienākumi no ieguldījumiem un kapitāla piesaistes spēja
9. tabula
Ieguldījumi un ienākumi no ieguldījumiem
2007
2008
2009
PIP
Ieguldījumi (indekss)
100
82
90
97
Ienākums no ieguldījumiem (indekss)
-100
-251
-506
-176
Avots: pārbaudītas Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem.
(60)
Ieguldījumu apjoms attiecīgajā periodā bija stabils. Savienības ražošanas nozares ieguldījumi tika norakstīti izdevumos tajā pašā gadā, kad tie tika veikti. Ienākumam no ieguldījumiem (peļņa, kas izteikta procentos no ieguldījumiem gada laikā) attiecīgajā periodā bija negatīva dinamika līdz ar rentabilitāti.
(61)
Izmeklēšanā netika gūti pierādījumi, ka Savienības ražošanas nozarei būtu vērā ņemamas grūtības piesaistīt kapitālu. Tomēr jānorāda, ka attiecīgajā periodā veiktie ieguldījumi bija nebūtiski.
4.8. Skaidras naudas plūsma
10. tabula
Skaidras naudas plūsma
2007
2008
2009
PIP
Indekss
-100
-83
25
32
Avots: pārbaudītas Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem.
(62)
Attiecīgajā periodā naudas plūsma ievērojami uzlabojās krājumu apjoma samazināšanas dēļ.
4.9. Dempinga starpības lielums
(63)
Gan dati, ko sniedza ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, gan Eurostat dati liecināja, ka, lai gan spēkā bija pasākumi, dempings PIP laikā aizvien turpinājās pat augstākā līmenī, nekā konstatēts sākotnējā izmeklēšanā.
4.10. Atgūšanās no iepriekšējā dempinga sekām
(64)
Savienības ražošanas nozare nelabvēlīgajos ekonomiskajos apstākļos, ko noteica vispārējā ekonomikas lejupslīde un viena būtiska lietojuma izzušana, neatguvās no iepriekšējā dempinga, jo īpaši pārdošanas apjoma, pārdošanas cenas un rentabilitātes ziņā. Vēl jo vairāk, tika konstatēts, ka dempings turpinājās PIP laikā.
4.11. Savienības ražošanas nozares eksporta darbība
11. tabula
Savienības ražošanas nozares eksporta apjoms
2007
2008
2009
PIP
Indekss
100
86
45
66
Avots: pārbaudītas Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem.
(65)
Savienības ražošanas nozares bārija karbonāta eksports attiecīgajā periodā samazinājās par 34 %. Savienības ražošanas nozare varēja eksportēt tikai nelielu apjomu, ņemot vērā Ķīnas eksporta nesaudzīgo konkurenci tirgos ārpus Savienības. Eksporta apjoma samazināšanos attiecīgajā periodā izskaidro arī ekonomikas lejupslīde.
4.12. Secinājums par situāciju Savienības ražošanas nozarē
(66)
Lai arī visi galvenie kaitējuma indikatori - kā pārdošanas apjoms, rentabilitāte, ražošanas apjoms, nodarbinātība un darba ražīgums - attiecīgajā periodā uzrādīja negatīvu attīstību, antidempinga pasākumiem bija pozitīva ietekme uz Savienības ražošanas nozares situāciju.
(67)
Runājot par Savienības ražošanas nozares tirgus daļu, nelielā samazināšanās tendence liecina, ka, neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem, patēriņa samazināšanās apstākļos Ķīnas eksports ne tikai izslēdza citas valstis no tirgus, bet arī ieguva tirgus daļu uz Savienības ražošanas nozares rēķina.
(68)
Jāsecina, ka, ņemot vērā Savienības ražošanas nozari raksturojošo rādītāju negatīvo attīstību, uzskatāms, ka Savienības ražošanas nozarei attiecīgajā periodā vēl arvien tika nodarīts būtisks kaitējums. Tādēļ tika pārbaudīts, vai kaitējums varētu turpināties, ja pasākumus ļautu atcelt.
G. KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA
1. Kopsavilkums, kurā izvērtēta dempinga turpināšanās un kaitējumu izraisošā dempinga atkārtošanās iespējamība
(69)
Jāatgādina, ka patēriņš Savienības tirgū kopš sākotnējās izmeklēšanas ir būtiski samazinājies katodstaru lampu ražošanas izbeigšanas un ekonomikas lejupslīdes dēļ. Šādos apstākļos Ķīnas importa tirgus daļa ir palielinājusies par vairāk nekā 15 %, bet Savienības ražošanas nozares un trešo valstu importa tirgus daļa ir būtiski samazinājusies. Tas liecina, ka, neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem un sarūkošo patēriņu Savienībā, Ķīnas ražotājiem eksportētājiem bija pastāvīga interese par Savienības tirgu un viņi spēja no tā izslēgt trešās valstis.
(70)
Jāatgādina arī, ka ĶTR ražotāji eksportētāji PIP laikā turpināja dempingu un Savienības ražošanas nozares cenu samazināšanu ļoti ievērojamā līmenī. Pamatojoties uz iepriekš minēto, nav pamata uzskatīt, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji arī turpmāk neturpinās dempingu un Savienības ražošanas nozares cenu samazināšanu.
(71)
Izmeklēšanā atklājās, ka Ķīnas ražotājiem eksportētājiem PIP laikā bija ievērojama neizmantotā jauda: aptuveni 280 000 tonnu. Tas atbilst vairāk nekā trīskāršam Savienības tirgus apjomam PIP. Lai gan prognozē pieprasījuma pieaugumu ĶTR, gaidāms, ka nākamajos gados saglabāsies ļoti liela neizmantotā jauda.
(72)
Savienības tirgus ir galvenais ĶTR eksporta mērķis. Citos lielākajos eksporta tirgos, piemēram, ASV un Indijā, ir spēkā ievērojami (5) antidempinga pasākumi, kas vērsti pret Ķīnas izcelsmes bārija karbonāts. Tādēļ šo valstu tirgi Ķīnas eksportam ir praktiski nepieejami. Ņemot vērā Ķīnas ražotāju eksportētāju interesi par Savienības tirgu, prognozē, ka, atceļot pasākumus, uz Savienības tirgu tiks virzīts ievērojams eksporta apjoms, radot spēcīgu kopēju cenas samazinošu ietekmi.
2. Secinājums par kaitējuma turpināšanās iespējamību
(73)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka pasākumu atcelšanas gadījumā, iespējams, ievērojami palielināsies imports no ĶTR uz Savienību par dempinga cenām, veicinot cenu lejupslīdi. Šāda situācija, iespējams, vidējā termiņā izraisītu Savienības ražošanas nozares izzušanu, jo, no vienas puses, samazināts pārdošanas apjoms neļautu Savienības ražošanas nozarei pietiekami samazināt nemainīgās izmaksas un, no otras puses, tā nespētu sasniegt pietiekami augstu cenu līmeni. Kaitējuma turpināšanos attiecīgajā periodā pastiprināja ekonomikas lejupslīde un būtiska lietojuma izzušana.
3. Notikumi pēc PIP
(74)
Kaut arī ĶTR importa cenas no PIP beigām līdz 2011. gada februārim palielinājās par 17,8 %, bet Savienības ražošanas nozares pārdošanas cena tajā pašā laikā palielinājās tikai par aptuveni 7 %, ĶTR importa cenas pēc PIP joprojām bija par vairāk nekā 15 % zemākas nekā Savienības cenas.
H. SAVIENĪBAS INTERESES
1. Ievada piezīme
(75)
Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana kopumā būtu pretrunā Savienības interesēm. Atbilstība Savienības interesēm tika noteikta, novērtējot dažādo iesaistīto personu, proti, Savienības ražošanas nozares, attiecīgā ražojuma importētāju un lietotāju, intereses.
(76)
Tā kā pašreizējā izmeklēšana ir termiņa beigu pārskatīšana, tajā jāanalizē situācija, kurā antidempinga pasākumi jau ir spēkā, un jāizvērtē esošo antidempinga pasākumu iespējamā nelabvēlīgā ietekme uz iesaistītajām personām.
(77)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz secinājumiem par dempinga un kaitējuma turpināšanās iespējamību, pastāv pārliecinoši iemesli, pamatojoties uz kuriem varētu secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā Savienības interesēs ir neturpināt pasākumus.
2. Savienības ražošanas nozares intereses
(78)
Izmeklēšanā konstatēja, ka Savienības ražošanas nozare darbojas ļoti efektīvi. Tā samazināja štatus un mainīja ražošanas modeli, lai pielāgotos jaunajai tirgus situācijai un nodrošinātu rūpnīcas pastāvēšanu, kurā, kā norādīts 53. apsvērumā, pārmaiņus ražo bārija karbonātu un stroncija karbonātu. Kaut arī pasākumi neveicināja Savienības ražošanas nozares finansiālo atveseļošanos, tiem tomēr bija pozitīva ietekme uz tās finanšu situāciju. Faktiski, ja nebūtu spēkā šie pasākumi, Savienības tirgu, domājams, būtu pārplūdinājis zemas cenas ĶTR izcelsmes imports un Savienības ražošanas nozare būtu jāslēdz.
(79)
Kā minēts iepriekš, Savienības ražošanas nozares ražošanas modelis ir balstīts uz diviem savstarpēji saistītiem ražojumiem, t. i., lai samazinātu nemainīgās izmaksas, vajadzīgs pietiekams abu ražojumu pārdošanas apjoms. Ja pasākumus atļautu atcelt, paredzamais palielinātais importa apjoms par dempinga cenām izraisītu būtisku bārija karbonāta ražošanas darbības samazinājumu, kas savukārt samazinātu stroncija karbonāta ražošanas darbības rentabilitāti un galarezultātā varētu novest pie visas rūpnīcas slēgšanas.
(80)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika secināts, ka Savienības ražošanas nozares interesēs ir saglabāt pasākumus pret importu par dempinga cenām no ĶTR.
3. Nesaistīto importētāju intereses
(81)
Komisija nosūtīja aptaujas anketas visiem zināmajiem nesaistītajiem importētājiem. Tika saņemtas atbildes no četriem nesaistītajiem importētājiem. Divi no šiem importētājiem ražo suspensiju - šķīdumu, ko veido bārija karbonāts, piedevas un ūdens un kas paredzēts ķieģeļu ražošanai.
(82)
Importētāji norādīja, ka antidempinga maksājumu ieviešana izraisījusi cenu celšanos maksājumu ieviešanas laikā. Šajā sakarā jānorāda, ka šāda atšķirība vairs nav ievērojama, jo konstatēts, ka eksporta cenas uz Savienību, salīdzinot ar vidējo cenu visos tirgos ārpus Savienības, PIP laikā bija apmēram vienādas (6).
(83)
Importētāji arī norādīja, ka Savienības tirgū nav bārija karbonāta deficīta, kaut arī tiem kļūst arvien grūtāk iegūt bārija karbonātu no ĶTR pieaugošā vietējā pieprasījuma dēļ. Importa statistika tomēr neuzrāda attiecīgā ražojuma eksporta apjoma samazinājumu uz Savienību PIP laikā vai pēc tā. To apstiprina arī izmeklēšanas konstatējumi attiecībā uz neizmantoto jaudu 71. apsvērumā.
(84)
Tika arī konstatēts, ka spēkā esošie pasākumi nerada nekādu negatīvu ietekmi uz importētāju finanšu situāciju.
(85)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika secināts, ka pašlaik spēkā esošajiem pasākumiem nav būtiskas negatīvas ietekmes uz importētāju finanšu situāciju un ka pasākumu saglabāšana neradīs nevēlamu ietekmi uz tiem.
4. Lietotāju intereses
(86)
Komisija nosūtīja aptaujas anketas visiem zināmajiem lietotājiem. Atbildes sniedza deviņi attiecīgā ražojuma lietotāji. Kā norādīts 16. apsvērumā, lielākie rūpnieciskie bārija karbonātalietotāji Savienībā darbojas ķieģeļu un flīžu ražošanas nozarē, keramikas nozarē un ferīta ražošanā.
(87)
Viens lietotājs iesniedza viedokli, ka pasākumu pastāvēšana vai turpināšanās nav lietotāju interesēs, tomēr tas nepamatoja šo pretenziju. Neviens cits lietotājs, kas sniedza atbildes uz anketas jautājumiem, nenorādīja, ka pasākumiem būtu ievērojama ietekme uz viņa uzņēmējdarbību un ka tie būtu jāatceļ.
5. Secinājums par Savienības interesēm
(88)
Ņemot vērā iepriekš minēto, ir secināts, ka nepastāv pārliecinoši iemesli, kas neļautu pagarināt spēkā esošos antidempinga pasākumus.
I. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
(89)
Visas personas informēja par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem ir plānots ieteikt pasākumu saglabāšanu. Pēc šā paziņojuma minētajām personām tika dots laiks izteikt apsvērumus un iesniegt prasības. Pēc informācijas izpaušanas netika saņemtas piezīmes.
(90)
No iepriekš minētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu antidempinga pasākumi attiecībā uz ĶTR izcelsmes bārija karbonāta importu, kas ieviesti ar Regulu (EK) Nr. 1175/2005, būtu jāsaglabā,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo tiek piemērots galīgais antidempinga maksājums tāda bārija karbonāta, kurā stroncija saturs pārsniedz 0,07 % svara un sēra saturs pārsniedz 0,0015 % svara, kurš ir pulvera, presētu granulu vai kalcinētu granulu formā, importam, kuru patlaban klasificē ar KN kodu ex 2836 60 00 (Taric kods 2836600010) un kurš ražots Ķīnas Tautas Republikā.
2. Galīgajam antidempinga maksājumu apjomam jābūt vienādam ar turpmāk norādītajām noteiktajām summām ražojumiem, ko ražo šādi ražotāji:
Uzņēmums
Maksājuma likme
(EUR/t)
Taric papildkods
Hubei Jingshan Chutian Barium Salt Corp. Ltd, 62 Qinglong Road, Songhe pilsēta, Dzjinšaņas apgabals, Hubei province, ĶTR
6,3
A606
Zaozhuang Yongli Chemical Co. Ltd, dienvidu Zhuzibukuang Qichun, Dzaodžuanas pilsētas Centra rajons, Šanduņas province, ĶTR
8,1
A607
Visi pārējie uzņēmumi
56,4
A999
3. Gadījumos, kad preces ir bojātas pirms laišanas brīvā apgrozījumā, un tādēļ, lai noteiktu muitas vērtību, faktiski samaksāto vai maksājamo cenu sadala saskaņā ar 145. pantu Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93 (1993. gada 2. jūlijs), ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (7), antidempinga maksājuma summu, kas aprēķināta, pamatojoties uz iepriekš minētajām summām, samazina par procentuālo daļu, kura atbilst faktiski samaksātās vai maksājamās cenas sadalījumam.
4. Piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem, ja vien nav noteikts citādi.
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un ir spēkā piecus gadus.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2011. gada 16. augustā