ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 23. února 2011
o státní podpoře C 48/08 (ex NN 61/08), kterou poskytlo Řecko společnosti Ellinikos Xrysos SA
(oznámeno pod číslem K(2011) 1006)
(Pouze řecké znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/452/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (SFEU), a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí Komise zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU (1) ve věci podpory č. C 48/2008 (dříve NN 61/2008) (2),
poté, co vyzvala zúčastněné strany, aby v souladu s výše uvedenými ustanoveními podaly připomínky, a s ohledem na jejich připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I POSTUP
(1)
Dne 9. července 2007 obdržela Komise stížnost, podle které Řecko údajně přijalo dvě opatření, jimiž poskytlo státní podporu společnosti Ellinikos Xrysos SA (dále jen „Ellinikos Xrysos“). Po výměně informací rozhodla Komise dne 10. prosince 2008 zahájit formální vyšetřovací řízení ohledně uvedených opatření.
(2)
Dne 23. února 2009 předložilo Řecko své připomínky k rozhodnutí Komise o zahájení řízení.
(3)
Rozhodnutí o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie dne 10. března 2009 (3). Připomínky podaly čtyři zúčastněné strany: Ellinikos Xrysos jako příjemce uvedených opatření dne 10. dubna 2009, European Goldfields Ltd. jako hlavní akcionář společnosti Ellinikos Xrysos dne 10. dubna 2009, odborová organizace dolů Cassandra dne 2. dubna 2009 a Hellenic Mining Watch, což je řecká organizace, jejímž cílem je „ochrana životního prostředí a veřejnosti před negativními důsledky důlní činnosti a zajištění veřejného zdraví“ (4), dne 6. dubna 2009.
(4)
Připomínky byly sděleny Řecku dopisy ze dne 6. května 2009 a 7. července 2009. Řecko odpovědělo na připomínky zúčastněných stran dopisy ze dne 3. června 2009, 20. července 2009 a 23. září 2009.
(5)
Komise si dne 19. června 2009, 11. prosince 2009 a 22. dubna 2010 vyžádala od řeckých orgánů další informace a Řecko a společnost Ellinikos Xrysos odpověděly v dopisech ze dne 23. července 2009, 29. července 2009, 15. ledna 2010, 11. února 2010, 12. února 2010, 4. května 2010 a 27. května 2010. K další neformální výměně informací mezi útvary Komise a řeckými orgány došlo elektronickou poštou v květnu 2010. Jednání mezi útvary Komise a řeckými orgány proběhla dne 11. února 2009 a 24. června 2010 a mezi útvary Komise a údajným příjemcem dne 2. února 2009 a 26. června 2009.
II PODROBNÝ POPIS PODPORY
II.a. ZÁKLADNÍ INFORMACE O HORNÍM PRÁVU A POVOLENÍCH K TĚŽBĚ
(6)
Horní právo je právo vstoupit na určitý kus půdy a obsadit ho za účelem jeho zpracování pomocí podzemní nebo povrchové těžby kvůli získání nerostů, které může obsahovat. Je postupováno s právem těžby, jež je jeho nedílnou součástí.
(7)
Horní právo je odlišné od povolení k těžbě, což je licence na provádění důlní činnosti. Povolení k těžbě udělují příslušné orgány po vyhodnocení předložených zpráv o proveditelnosti a studií dopadu na životní prostředí. V tomto konkrétním případě udělovalo povolení k těžbě v době prodeje uskutečněného v roce 2003 ministerstvo rozvoje.
II.b. PŘÍJEMCE
(8)
Ellinikos Xrysos je významná řecká důlní společnost, jež působí v oblasti těžby zlata, mědi, olova, stříbra a zinku. V roce 2009 dosáhla obratu ve výši 44,7 milionu EUR (se ziskem po zdanění ve výši 1,7 milionu EUR) a zaměstnávala přibližně 350 osob. V době dotyčných opatření podpory (viz 11. a 16. až 18. bod odůvodnění) představovala Ellinikos Xrysos velký podnik, protože byla provázána s velkou společností. Podle doporučení Komise 2003/361/ES ze dne 6. května 2003, které se týká definice mikropodniků a malých a středních podniků (5): a) kategorii mikropodniků a malých a středních podniků (MSP) tvoří podniky, které zaměstnávají méně než 250 osob a jejichž roční obrat nepřesahuje 50 milionů EUR a/nebo jejichž bilanční suma roční rozvahy nepřesahuje 43 milionů EUR (příloha, hlava 1, čl. 2 odst. 1); b) z kategorie malých a středních podniků jsou vyřazeny skupiny podniků, jejichž hospodářská síla může přesáhnout sílu skutečných malých a středních podniků, přičemž je nutno rozlišovat mezi různými druhy podniků v závislosti na tom, zda jsou samostatné (9. bod odůvodnění); c) „samostatným podnikem“ se rozumí každý podnik, který není klasifikován jako provázaný podnik (příloha, hlava 1, čl. 3 odst. 1); a d) „provázaným podnikem“ se rozumí podnik, v němž většinu hlasovacích práv akcionářů nebo členů drží jiný podnik (příloha, hlava 1, čl. 3 odst. 3 písm. a)). V tomto konkrétním případě vlastnila v prosinci 2003 (v době prodeje z roku 2003) 53,3 % akcií společnosti Ellinikos Xrysos (160 000 akcií z celkového počtu 300 000) společnost Greek Mines SA, což je pobočka společnosti Aktor SA. Poslední dva předchozí roční obraty společnosti Aktor, tzn. v roce 2001 a 2002, dosáhly výše 120,9 milionu EUR a 302,6 milionu EUR. Také její poslední dvě bilanční sumy roční rozvahy dosáhly částky 151,9 milionu EUR a 260 milionů EUR (6). Tyto údaje činí z Aktor velkou společnost. Ellinikos Xrysos proto v době dotyčných opatření podpory byla velkou společností.
(9)
Současnými akcionáři Ellinikos Xrysos jsou společnosti European Goldfields Greece BV (65 % akcií), Hellas Gold BV (30 % akcií) a řecká stavební a energetická společnost Aktor SA (5 % akcií). European Goldfields Greece BV a Hellas Gold BV jsou dceřiné společnosti kanadské společnosti Goldfields Ltd., která se zabývá nabýváním, průzkumem a rozvojem nerostných ložisek na Balkáně.
(10)
Ellinikos Xrysos vlastní a provozuje doly Cassandra. Od řeckého státu je koupila a s nimi jejich horní práva v prosinci 2003. K dolům patří zlaté doly v Olympii a lokalitě Skouries a měděné a zinkové doly v lokalitě Stratoni.
(11)
Před rokem 2003 vlastnila doly Cassandra společnost TVX Hellas SA, jež je získala od řeckého státu v roce 1995 ve veřejném nabídkovém řízení za částku 11 miliard GRD (přibližně 39,8 milionu EUR (7)).
(12)
V roce 2002 zrušila řecká státní rada dolům Cassandra povolení na těžbu a získávání zlata, a to zejména dolům v Olympii a Stratoni. Povolení na těžbu a získávání zlata v Olympii byla zrušena z důvodů ochrany životního prostředí, které byly považovány za závažné. Těžební povolení ve Stratoni bylo zrušeno, protože ho řecký stát udělil protiprávně prostřednictvím orgánu, který k tomu neměl pravomoc.
(13)
Po výše uvedeném zrušení státní radou vydalo příslušné ministerstvo rozvoje dvě nařízení týkající se Stratoni: 1) dne 7. ledna 2003 nařídilo přerušení provozu ve Stratoni a 2) dne 29. ledna 2003 nařídilo ve Stratoni přijetí dodatečných bezpečnostních opatření. V souladu s rozhodnutím státní rady o zrušení povolení vydalo ministerstvo rozvoje dne 18. února 2003 další nařízení, kterým povolilo zahájení provozu ve Stratoni a zrušilo předchozí nařízení ze dne 7. a 29. ledna 2003. V době prodeje dolů společnosti Ellinikos Xrysos platilo nařízení ze dne 18. února 2003.
(14)
Výsledkem výše uvedeného zrušení povolení dolům Cassandra na těžbu a získávání zlata bylo, že společnost Kinross (kanadská těžební společnost) jako vlastník TVX Hellas ji přestala financovat, aby si zachovala hodnotu akciového podílu. To vedlo společnost TVX Hellas k podání návrhu na konkurz.
II.c. OPATŘENÍ 1: PRODEJNÍ CENA NIŽŠÍ NEŽ TRŽNÍ HODNOTA
(15)
Dne 12. prosince 2003 byly doly Cassandra převedeny z TVX Hellas na řecký stát za 11 milionů EUR v rámci mimosoudního vyrovnání, při němž došlo k vymazání vzájemných pohledávek (pohledávka TVX Hellas vůči Řecku dosahovala výše 293,5 milionu EUR). Stejného dne prodal řecký stát doly Cassandra společnosti Ellinikos Xrysos za 11 milionů EUR, a to bez předchozího ohodnocení majetku či veřejné soutěže. Prodej zahrnoval: a) doly ve Stratoni, Skouries a Olympii spolu s příslušnými horními právy, b) pozemky, c) nerostné zásoby a d) fixní aktiva (těžební a provozní zařízení, ubytovny pro pracovníky a průmyslové stavební objekty). Podle řeckých orgánů bylo cílem opatření nalézt majitele, který by byl ochoten provozovat doly, a zajistit tak pracovní místa a chránit životní prostředí.
II.d. OPATŘENÍ 2: PROMINUTÍ DANĚ A SNÍŽENÍ ZÁKONNÝCH POPLATKŮ
(16)
Řecko prodalo doly Cassandra společnosti Ellinikos Xrysos prostřednictvím smlouvy uzavřené mezi oběma stranami, jež byla potvrzena zákonem 3220/2004 (8). Podle tohoto právního předpisu byla společnost Ellinikos Xrysos osvobozena od jakékoliv daně. Došlo také ke snížení zákonných a dalších poplatků na 5 % skutečné výše, jež by měla být normálně uhrazena. Podle řeckých orgánů mělo opatření za cíl motivovat případné investory, protože hodnota dolů byla záporná.
(17)
Podle řeckých právních předpisů (9) činí daň z převodu nemovitosti 7 % hodnoty převáděného majetku u prvních 15 000 EUR a 9 % u zbývající částky. Podle řeckého horního zákona (10) k tomu existuje zvláštní daň z převodu horních práv ve výši 5 % hodnoty převáděných práv (tzn. hodnoty dolu).
(18)
Komise ve svém rozhodnutí dospěla u opatření 1 a 2 k celkové výši podpory v částce 15,34 milionu EUR, přičemž přezkoumala:
a)
hodnotu tří jednotlivých dolů (Stratoni, Olympie a Skouries), které tvoří doly Cassandra, založenou na hospodářských faktorech platných v době prodeje a také na provozuschopnosti těchto dolů (viz podrobná analýza v 63. až 79. bodě odůvodnění);
b)
hodnotu pozemku dolů Cassandra podle výpočtu uvedeného ve zprávě o ocenění (viz 19. bod odůvodnění) a ověřenou porovnáním s cenou zaplacenou za většinu tohoto pozemku ve veřejné soutěži z roku 1995 (viz podrobná analýza v 80. až 90. bodě odůvodnění);
c)
hodnotu nerostných zásob nabytých společností Ellinikos Xrysos při prodeji z roku 2003, jež je založena na stejné zprávě o ocenění (viz podrobná analýza v 91. až 97. bodě odůvodnění);
d)
výši splatné daně, od které byla společnost Ellinikos Xrysos v kupní smlouvě osvobozena (viz podrobnou analýzu ve 118. až 124. bodě odůvodnění).
(19)
V rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 10. prosince 2008 si Komise položila otázku, zda Řecko prodalo společnosti Ellinikos Xrysos doly Cassandra za jejich tržní hodnotu, protože k prodeji došlo bez vyhlášení veřejné soutěže či bez nezávislého ocenění majetku, a zda je tento prodej pod tržní hodnotou slučitelný se SFEU. Odvolávala se přitom na zprávu o ocenění aktiv dolů Cassandra, jež byla vypracována pro společnost European Goldfields, která je akcionářem Ellinikos Xrysos. Podle této zprávy dosahovala spravedlivá tržní hodnota aktiv dolů Cassandra částky 500 milionů USD (což odpovídá 411 milionům EUR při použití směnného kurzu 1,2155 USD/EUR (11) platného dne 30. června 2004). Zprávu (dále jen „zpráva Behre Dolbear“) vypracoval na základě zadání European Goldfields přední mezinárodní poradce v oblasti nerostných surovin společnost Behre Dolbear International Ltd (12).
(20)
Komise si také položila otázku, zda prominutí daně a snížení zákonných poplatků představují úlevu od finančních povinností vůči státu, jež je slučitelná se SFEU.
III PŘIPOMÍNKY ŘECKA A ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
III.a. PŘIPOMÍNKY ŘECKA A PŘÍJEMCE
(21)
Jelikož se připomínky Řecka a příjemce ve velké míře překrývají, uvede je Komise ve 22. až 31. bodě odůvodnění společně.
(22)
Podle řeckých orgánů a příjemce vystupovalo Řecko v prodeji z roku 2003 jako prostředník pouze proto, že společnost TVX Hellas se nacházela uprostřed konkurzního řízení a nemohla prodat doly společnosti Ellinikos Xrysos přímo. Tvrdí také, že Řecko doly nikdy nevlastnilo a z prodeje z roku 2003 nezískalo žádné peníze, protože částka 11 milionů EUR byla zaplacena přímo společnosti TVX Hellas. Uvádějí také, že v roce 1995 proběhla prodejní transakce mezi společností TVX Hellas a předchozím majitelem, což byla soukromá společnost, jež skončila v likvidaci, a že tak při prodeji v roce 2003 nebyly použity žádné státní prostředky.
(23)
Řecké orgány a příjemce dále tvrdí, že v době prodeje byla tržní hodnota dolů Cassandra snížená, či dokonce záporná, a to kvůli dlouhému přerušení provozu a zrušení povolení k těžbě. Zápornou tržní hodnotu dolů lze rovněž prokázat skutečností, že společnost Kinross, která je vlastníkem TVX Hellas a tržním hospodářským subjektem, kapitalizací výrazných ztrát ze své investice přidělila dolům zápornou hodnotu. Prohlašují, že kladná cena zaplacená společností Ellinikos Xrysos, která je také soukromou společností, je odůvodněna smluvní doložkou o zrušení, jež odstraňuje riziko nabyvatele. K tomu uvádějí, že pozemky získané těžařskou společností lze využívat pouze k těžbě a nemají žádnou tržní hodnotu, protože řecké právní předpisy v těchto oblastech upřednostňují těžbu. Tvrdí, že snížení hodnoty horních práv kvůli dlouhému přerušení provozu a zrušení povolení k těžbě proto také vedlo ke snížení hodnoty pozemků. Pokud jde konečně o zásoby zlata, které byly součástí aktiv prodaných společnosti Ellinikos Xrysos, tvrdí, že v roce 2003 měly zápornou hodnotu kvůli poměrně nízké ceně zlata a poměrně vysokým příslušným nákladům, jako je doprava a zpracování.
(24)
K doplnění výše uvedeného a s ohledem na kritéria tržního hospodaření, které je nutno v transakci zohlednit, tvrdí řecké orgány a příjemce, že tato kritéria zahrnují také environmentální a sociální otázky spojené s obrazem podniku a spokojeností jeho zaměstnanců. To dokládá skutečnost, že TVX Hellas, jež je tržním hospodářským subjektem, uhrazením příslušných vyrovnání zohlednila také pracovní a environmentální záležitosti. Tvrdí také, že neprodání dolů by znamenalo značné náklady v oblasti životního prostředí, které by musel nést řecký stát a jež by dosáhly částky přibližně 15,7 milionu EUR. Zároveň uvádějí, že cenu zaplacenou společností Ellinikos Xrysos opravňovala také kritéria tržního hospodaření, protože se rovnala ceně požadované TVX Hellas, která je soukromou společností. Podle Řecka a příjemce by TVX Hellas požadovala vyšší cenu, kdyby tak mohla učinit. K tomu tvrdí, že cena zaplacená společností Ellinikos Xrysos odpovídá účetní hodnotě aktivních položek v účetní závěrce TVX Hellas. A konečně tvrdí, že cena zaplacená při prodeji v roce 2003 představuje skutečnou hodnotu dolů, čímž míní hodnotu dolu v lokalitě Stratoni, protože se jednalo o jediný provozovaný důl. Pokud jde o Skouries, Řecko a příjemce uvádějí, že v této lokalitě nikdy nedošlo k žádné těžbě či investicím, s výjimkou těžebního průzkumu prováděného TVX Hellas před prodejem z roku 2003. Tvrdí také, že zřízení těžebního závodu v lokalitě Skouries vyžaduje značné investice. Z výše uvedených důvodů jsou názoru, že prodej z roku 2003 neposkytl společnosti Ellinikos Xrysos žádné zvýhodnění.
(25)
Pokud jde o zprávu Behre Dolbear, Řecko ani příjemce nepochybují o důvěryhodnosti společnosti Behre Dolbear. Oba proti zprávě ale vznášejí námitky a tvrdí, že na ni nelze brát ohled, protože jejím cílem bylo upoutat pozornost investorů a její referenční okamžik (červen 2004) nebyl stejný jako okamžik prodeje (prosinec 2003). Uvádějí také, že hodnota dolů podle odhadu společnosti Behre Dolbear se vztahuje k aktivům a zároveň příslušným povolením k těžbě, zatímco Ellinikos Xrysos nabyla pouze aktiva s tím, že řecký stát udělí povolení k těžbě později. Dále uvádějí, že se zpráva netýká prodaných aktiv, ale hodnoty společnosti Ellinikos Xrysos jako fungujícího podniku, a tak nic nevypovídá o hodnotě aktiv prodaných řeckým státem v prosinci 2003. Nakonec uvádějí, že v tabulce 5.3 na straně 37 zprávy oceňuje společnost Behre Dolbear čistou současnou hodnotu zprovoznitelných dolů Cassandra jako zápornou, a to na -2,59 milionu USD, a skutečně zaplacená cena (11 milionů EUR) tak byla vyšší než tržní hodnota dolů.
(26)
Řecko tvrdí, že v případě použití zprávy Behre Dolbear lze ze tří různých metod v ní použitých připustit pouze příjmový přístup, jelikož se jedná o primární, mezinárodně používanou metodu ocenění, a i to pouze při zohlednění jejího data platnosti a za předpokladu udělení povolení k těžbě a provedení značných investic.
(27)
Řecké orgány a příjemce uznávají, že Řecko prodalo majetek přímo společnosti Ellinikos Xrysos, aniž by byla vyhlášena veřejná soutěž nebo provedeno předchozí ocenění, a to z časových důvodů kvůli zajištění pracovních míst a ochraně životního prostředí. Prohlašují také, že TVX Hellas měla vůči Řecku pohledávky ve výši 293,5 milionu EUR kvůli odškodnění za investice do dolů (které zastavily provoz následkem rozhodnutí o zrušení povolení z roku 2002) a za náklady způsobené ochranou životního prostředí. Uvádějí, že v kupní smlouvě nebyla žádná doložka o minimálním počtu pracovních míst, protože těžba vyžaduje vysoký počet pracovníků, ale zároveň není možné závazek zachovat pracovní místa kvantifikovat. Nakonec tvrdí, že pokud by Komise vydala příkaz k navrácení podpory, mohla by být předložena žádost o zrušení smlouvy, což by znamenalo, že by po řeckém státu mohlo být požadováno splacení 11 milionů EUR společnosti a majetek by se mu mohl vrátit.
(28)
Řecké orgány dále tvrdí, že bylo možno použít hodnotu stanovenou při veřejné soutěži v roce 1995 a hodnotu pozemku považovat za nezměněnou. Uvádějí, že lze připustit metodu použitou ve zprávě Behre Dolbear (metodu příjmového přístupu), ale pouze ve spojení s datem zprávy (30. června 2004) a za předpokladu vydání povolení k těžbě a provedení značných investic. Řecké orgány nakonec souhlasí s tím, že v okamžiku prodeje měl důl v lokalitě Stratoni platná povolení k těžbě, a byl tak funkční a splňoval podmínku zprávy Behre Dolbear o „zprovoznitelném zařízení“.
(29)
Pokud jde o prominutí daně a snížení zákonných poplatků, nebyla podle příjemce zákonná daň z převodu dolů v tomto konkrétním případě použitelná. Dále byla podle Řecka hodnota dolů záporná, a proto bylo nutno motivovat případné investory. Řecko také tvrdí, že článek 173 řeckého horního zákona sice stanoví daňovou sazbu ve výši přibližně 5 %, ale pouze u transakcí „s protiplněním“ („με επαχθή αιτία“), což podle Řecka znamená u transakcí vyvolaných nešťastnou příhodou, jako např. úmrtím majitele, a v tomto konkrétním případě nebyl proto použitelný. Příjemce dále tvrdí, že kupní smlouva není kvůli doložce o zrušení konečná, a že by proto uložení jakékoliv daně bylo předčasné. Příjemce nakonec tvrdí, že snížení zákonných poplatků nemá dopad na státní prostředky, protože notáři jsou soukromé subjekty a daň a poplatky z jejich honorářů byly řádně uhrazeny.
(30)
Řecko přiznává, že se daň v sazbě od 7 % do 9 % ve skutečnosti vybírá ve všech případech prodeje pozemků, a to bez ohledu na to, zda se jedná o majetek společnosti, nebo majetek soukromých osob.
(31)
Jak Řecko, tak příjemce konečně tvrdí, že i pokud by měl prodej z roku 2003 představovat podporu ve prospěch Ellinikos Xrysos, byla tato společnost způsobilá pro podporu podle pokynů k vnitrostátní regionální podpoře z roku 1998 a víceodvětvového rámce pro regionální podporu velkým investičním projektům z roku 2002, které byly oba v okamžiku prodeje použitelné, protože společnost byla umístěna v oblasti způsobilé podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU. Příjemce také tvrdí, že by mohl být způsobilý pro podporu podle obecného nařízení o blokových výjimkách, pokynů ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2008 a čl. 107 odst. 3 písm. c), protože se dotyčné investice týkaly odvětví a oblasti životního celostátního významu. Pokud jde o osvobození od daně, dosáhla daň podle příjemce výše 38 000 EUR, byla proto nižší než strop de minimis (100 000 EUR za období tří let) (13) a nepřinesla společnosti Ellinikos Xrysos žádný prospěch.
III.b. PŘIPOMÍNKY DALŠÍCH ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(32)
Komise obdržela také připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení od Hellenic Mining Watch (Řeckého důlního dozoru) (14). Hellenic Mining Watch tvrdí, že k aktivům dolů Cassandra patří také značný nemovitý majetek, který výrazně navyšuje celkovou hodnotu dolů, a nebyl přitom ve zprávě Behre Dolbear zohledněn. Hellenic Mining Watch odmítá ohledy na nezaměstnanost jako zdůvodnění převodu dolů v rozporu s právními postupy a tvrdí, že kupní smlouva neobsahuje žádnou povinnost pro společnost Ellinikos Xrysos přijmout určitý konkrétní nebo minimální počet pracovníků.
(33)
Hellenic Mining Watch podobně odmítá environmentální zdůvodnění převodu dolů v rozporu s právními postupy a tvrdí, že článek 1 kupní smlouvy z roku 2003 zbavuje Ellinikos Xrysos jakékoli odpovědnosti za škody způsobené na životním prostředí, pokud k těmto škodám nebo příčinám těchto škod došlo před zveřejněním právního předpisu, kterým se schvaluje kupní smlouva. Hellenic Mining Watch nakonec tvrdí, že k aktivům dolů patří také zásoby zlatonosných rud výrazné hodnoty, která dosahuje částky 80 milionů EUR, jež nejsou v kupní smlouvě uzavřené s Ellinikos Xrysos uvedeny.
(34)
V odpovědi na připomínky Hellenic Mining Watch Řecko opakuje názor, že společnost Ellinikos Xrysos neobdržela žádnou státní podporu. Řecko zejména tvrdí, že nikdy nebylo ani majitelem a ani prodejcem dolů a že vystupovalo pouze jako prostředník v transakci mezi dvěma soukromými stranami. Řecko dále uvádí, že tvrzení Hellenic Mining Watch jsou mlhavá, nepřesná a protiřečí si. Řecko závěrem tvrdí, že organizaci Hellenic Mining Watch jde o navrácení dolů Cassandra zpět státu, protože jejím konečným cílem je ochrana životního prostředí.
(35)
Komise nakonec dostala připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení od odborové organizace dolů Cassandra (15), která pochybuje, že opatření představují protiprávní státní podporu, a odvolává se na to, že doly přispívají k rozvoji hospodářství a zaměstnanosti.
IV POSOUZENÍ PODPORY
(36)
Na základě výše uvedených skutečností a argumentů Řecka a ostatních třetích stran posoudí Komise v následujícím oddíle dotyčná opatření. Komise za prvé posoudí existenci podpory v šetřených opatřeních, aby zjistila, zda jde o podporu, či nikoli (pododdíl IV.a). Pokud opatření skutečně obsahuje podporu, posoudí Komise za druhé její slučitelnost s vnitřním trhem (pododdíl IV.b).
IV.a. EXISTENCE PODPORY VE SMYSLU ČL. 107 ODST. 1 SFEU
(37)
Ke zjištění, zda opatření představuje podporu, musí Komise posoudit, zda sporné opatření splňuje podmínky čl. 107 odst. 1 SFEU, který stanoví, že: „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak“.
(38)
S ohledem na toto ustanovení Komise níže posoudí, zda sporná opatření ve prospěch společnosti Ellinikos Xrysos představují státní podporu.
OPATŘENÍ 1: PRODEJNÍ CENA NIŽŠÍ NEŽ TRŽNÍ HODNOTA
a. Zvýhodnění
(39)
Pokud stát prodá určitý majetek za cenu nižší, než je tržní hodnota, poskytne kupci (který získá majetek za dotovanou cenu) zvýhodnění, jež může představovat státní podporu. Určitý majetek je naopak prodán za tržní hodnotu (a státní podpora je tak vyloučena), pokud je cena stanovena nezávislým odhadcem a odpovídá prodejní ceně nebo pokud k prodeji dojde pomocí soutěžního, otevřeného, transparentního a bezpodmínečného nabídkového řízení a je vybrána nejvyšší nabídka (16).
(40)
V tomto konkrétním případě byly doly Cassandra prodány bez veřejné soutěže či jakéhokoli ocenění. Aby se stát vyhnul poskytnutí podpory, musí jednat jako racionální soukromý majitel, jenž se snaží maximalizovat zisk, tzn. jako „prodejce v tržním prostředí“, a snažit se o co nejlepší finanční výsledek prodeje. V tomto konkrétním případě tudíž Komise posoudila, zda řecký stát jednal jako prodejce v tržním prostředí.
(41)
Řecké orgány a příjemce tvrdí, že environmentální a sociální hlediska by měla také platit jako kritéria tržního hospodaření, protože se týkají obrazu společnosti a spokojenosti zaměstnanců. Podle jejich názoru toto tvrzení potvrzuje skutečnost, že společnost TVX Hellas jako hospodářský subjekt v tržním prostředí také zohlednila pracovní a environmentální hlediska vyplacením vyrovnání svým zaměstnancům, a to včetně za minulé závazky v oblasti životního prostředí (závazky z období před prodejem z roku 2003). Tvrdí, že stejným způsobem by prodejce v tržním prostředí souhlasil se sníženou cenou, aby uspokojil environmentální a sociální požadavky.
(42)
Komise nemůže výše uvedené tvrzení uznat. Environmentální a sociální hlediska jsou již svou podstatou záležitosti veřejné politiky, kterými se zabývají veřejné orgány. Prodejce v tržním prostředí může nejvýše v omezeném rozsahu zohledňovat nezaměstnanost a životní prostředí, aby chránil nebo pěstoval svou podnikatelskou pověst sociálně odpovědného subjektu nebo subjektu s odpovědností za životní prostředí, ale ne výrazně na úkor svých finančních zájmů. Každopádně by racionální prodejce v tržním prostředí posoudil a kvantifikoval v souvislosti s prodejem každou platbu nebo náklad plynoucí z těchto hledisek, aby rozhodl, jak by mohly ovlivnit přijatelnou cenu. V tomto konkrétním případě Komise zjišťuje, že smlouva neobsahuje žádná taková finanční upřesnění a že Řecko neprokázalo, že by v době prodeje bylo provedeno jakékoli vyhodnocení podobných finančních nákladů.
(43)
Řecké orgány a příjemce také tvrdí, že doly měly zápornou tržní hodnotu, což prokazuje skutečnost, že společnost Kinross, která je vlastníkem TVX Hellas a tržním hospodářským subjektem, kapitalizací výrazných ztrát ze své investice přidělila dolům zápornou hodnotu.
(44)
Komise nemůže výše uvedené tvrzení uznat. TVX Hellas ukončila své podnikání v dolech Cassandra kvůli zrušení povolení k těžbě státní radou. Ovšem v době prodeje Řecku společností TVX Hellas měl důl v lokalitě Stratoni platné povolení k těžbě (viz 13. bod odůvodnění), zatímco povolení dolu v Olympii bylo nadále zrušené. Komise se proto domnívá, že rozhodnutí TVX Hellas prodat doly Cassandra bylo spojeno s nezdarem její značné investice do dolu v Olympii. Jednání TVX Hellas se proto týkalo hodnoty investice do dolu v Olympii, a nikoli hodnoty dolu ve Stratoni.
(45)
Řecké orgány a příjemce uznávají, že Řecko prodalo majetek přímo společnosti Ellinikos Xrysos, aniž by byla vyhlášena veřejná soutěž nebo provedeno předchozí ocenění, a to z časových důvodů kvůli zajištění pracovních míst a ochraně životního prostředí. Pokud jde o životní prostředí, tvrdí, že neprodání dolů by znamenalo značné náklady v oblasti životního prostředí, které by musel nést řecký stát a jež by dosáhly částky přibližně 15,7 milionu EUR. Pokud jde o zaměstnanost, řecké orgány a příjemce uznávají, že v kupní smlouvě nebylo žádné ustanovení o minimálním počtu pracovních míst, ale tvrdí, že není možné kvantifikovat závazek ohledně zachování pracovních míst a že těžba vyžaduje značný počet pracovníků.
(46)
Vzhledem k výše uvedenému Komise zjišťuje, že hodnota prodávaného majetku nebyla před prodejem žádným způsobem oceněna a že prodej nebyl uskutečněn pomocí otevřeného postupu, ale prostřednictvím přímého kontaktu s kupcem. Pokud jde o environmentální náklady, které by Řecko údajně muselo nést, Komise zjišťuje, že ve smlouvě ani v žádném dokumentu z té doby neexistuje žádná stopa po těchto nákladech. Komise také zaznamenává, že kromě povinností v oblasti ochrany životního prostředí stanovených platnými právními předpisy nebyly kupci uloženy žádné dodatečné povinnosti. Komise se domnívá, že pokud by environmentální náklady musely být zohledněny při stanovení prodejní ceny, posuzoval by je soukromý prodejce pečlivě před určením prodejní ceny a kvantifikoval by je. Řecko neprokázalo, že by v době prodeje takové vyhodnocení a kvantifikaci provedlo nebo že by takové environmentální náklady jiným způsobem zohlednilo.
(47)
Komise také zaznamenává, že kupní smlouva z roku 2003 neobsahuje doložku, která by po kupci požadovala zachování nebo vytvoření minimálního počtu pracovních míst. Komise proto nemůže uznat tvrzení, že kupec byl zatížen povinností zachovat více pracovních míst, než bylo hospodářsky nutno, protože kupní smlouva neobsahuje žádnou povinnost zachovat konkrétní počet pracovních míst. Komise se tak domnívá, že z hlediska soukromého prodejce nemůže být žádné tvrzení o počtu pracovních míst nebo o zajištění zaměstnanosti důvodem pro prodejní cenu, která je nižší než tržní hodnota dolů.
(48)
Na základě 46. a 47. bodu odůvodnění proto Komise nemůže uznat tvrzení Řecka a příjemce uvedená ve 45. bodě odůvodnění.
(49)
Pokud jde o zajištění zaměstnanosti a ochranu životního prostředí (viz 45. bod odůvodnění), Hellenic Mining Watch odmítá ohledy na nezaměstnanost jako zdůvodnění převodu dolů v rozporu s právními postupy a tvrdí, že kupní smlouva neobsahuje žádnou povinnost pro společnost Ellinikos Xrysos přijmout určitý konkrétní nebo minimální počet pracovníků. Hellenic Mining Watch také tvrdí, že společnost Ellinikos Xrysos byla zvýhodněna, protože článek 1 kupní smlouvy z roku 2003 zbavuje Ellinikos Xrysos jakékoli odpovědnosti za škody způsobené na životním prostředí, pokud k takovým škodám nebo příčinám těchto škod došlo před zveřejněním právního předpisu, kterým se schvaluje kupní smlouva.
(50)
Pokud jde o druhé výše uvedené tvrzení Hellenic Mining Watch, Komise zaznamenává, že kupní smlouva z roku skutečně zbavuje Ellinikos Xrysos jakékoli odpovědnosti za škody způsobené na životním prostředí, pokud k takovým škodám nebo příčinám těchto škod došlo před zveřejněním právního předpisu, kterým se schvaluje kupní smlouva. Komise se domnívá, že výše uvedené ustanovení smlouvy neposkytuje Ellinikos Xrysos zvláštní zvýhodnění nezávislé na kupní ceně. Doložky rozdělující různé finanční závazky z minulosti mezi prodejce a kupce nejsou v soukromých smlouvách neobvyklé. Strany podílející se na prodeji berou při stanovení prodejní ceny koneckonců takové doložky v úvahu. Zásadní otázkou v tomto případě proto zůstává, zda prodej při zohlednění jeho podmínek odrážel tržní cenu dolů.
(51)
Řecké orgány a příjemce tvrdí, že prodej z roku 2003 neposkytl společnosti Ellinikos Xrysos žádné zvýhodnění, protože cena zaplacená Ellinikos Xrysos se rovnala účetní hodnotě aktivních položek v účetní závěrce společnosti TVX Hellas, která vlastnila doly Cassandra před řeckým státem.
(52)
Komise nemůže výše uvedené tvrzení uznat. Komise se domnívá, že účetní hodnota u společnosti TVX Hellas nemůže být brána v úvahu pro posouzení hodnoty aktiv, protože je výsledkem odpisů hodnoty v účetnictví společnosti z důvodů zdanění (17) a představuje účetní hodnotu aktiv. Podle ustálené judikatury (18) není účetní hodnota vždy stejná jako tržní hodnota, pokud se jedná o ocenění aktiv za účelem stanovení jejich ceny při prodeji. Dotyčná aktiva tak byla převedena jako taková a odpisy provedené jejich předchozím vlastníkem se týkaly pouze jeho vlastního účetnictví a zdanění.
(53)
Řecké orgány a příjemce tvrdí, že cenu zaplacenou společností Ellinikos Xrysos opravňují kritéria tržního hospodaření, protože se rovnala ceně požadované TVX Hellas, která je soukromou společností. Ta by požadovala vyšší cenu, kdyby tak mohla učinit.
(54)
Komise nemůže výše uvedené tvrzení uznat. Komise zaznamenává, že cena zaplacená Řeckem společnosti TVX Hellas byla výsledkem vzájemného vyrovnání pohledávek obou stran. Komise také zaznamenává, že pohledávka společnosti TVX Hellas vůči Řecku dosahovala částky 293,5 milionu EUR (viz 15. bod odůvodnění). Podle tohoto způsobu uvažování by v případě, kdy by pohledávky obou stran byly jiné, mohl být jiný i konečný výsledek vyrovnání, a to i v případě, kdyby byl spojen s prodejem stejných aktiv. Komise se proto domnívá, že vyrovnání pohledávek není reprezentativní pro hodnotu prodaných aktiv.
(55)
Komise zároveň zaznamenává, že obě strany předložily požadavky spočívající v žádostech o vyrovnání. Požadavek Řecka se zejména týkal škod na životním prostředí údajně způsobených společností TVX Hellas. Požadavek společnosti TVX Hellas se týkal výdajů na ochranu životního prostředí a investičních ztrát, které společnost údajně utrpěla kvůli zrušení povolení k těžbě v roce 2002. Komise také zaznamenává, že hodnota aktiv nebyla v době výše uvedeného vyrovnání žádným způsobem posouzena. Cena ve výši 11 milionů EUR za prodej dolů Cassandra Řecku byla proto spojena s údajnými závazky obou stran, a nikoli s hodnotou aktiva.
(56)
Komise konečně zaznamenává, že rozhodnutí společnosti TVX Hellas prodat doly Cassandra bylo spojeno s nezdarem jejích značných investic do dolu v Olympii, a tedy s hodnotou investice do dolu v Olympii, a nikoli s hodnotou dolu v lokalitě Stratoni. Společnost Ellinikos Xrysos žádné podobné investice neučinila, a tak nebyla nezdarem těchto investic dotčena. Komise se tak domnívá, že cena ve výši 11 milionů EUR za prodej dolů Cassandra Řecku byla pouze výrazem obchodního vztahu mezi TVX Hellas a Řeckem a konkrétní situace společnosti TVX Hellas v době prodeje. Nemohla proto představovat samostatné obchodní ujednání, jakým bylo ujednání mezi Řeckem a společností Ellinikos Xrysos.
(57)
Vzhledem k předchozímu (54. až 56. bod odůvodnění) dochází Komise k závěru, že neexistuje žádná spojitost mezi vyrovnáním pohledávek mezi Řeckem a TVX Hellas a hodnotou aktiva.
(58)
Na základě výše uvedeného a za účelem zjištění, zda prodejní cena vyjadřovala tržní hodnotu aktiv, rozdělila je Komise do tří kategorií: a) doly, b) pozemky a c) nerostné zásoby. Pro výpočet tržní hodnoty aktiv se Komise spolehla na zprávu Behre Dolbear (viz 19. bod odůvodnění). Pokud jde o pozemky, Komise ověřila hodnotu uvedenou ve zprávě pomocí ceny zaplacené za dotyčné pozemky při předchozí veřejné soutěži v roce 1995 (viz 11. bod odůvodnění).
(59)
Řecko a příjemce tvrdí, že zprávu Behre Dolbear nelze brát v úvahu, protože jejím cílem bylo přilákat pozornost investorů. Komise nemůže toto tvrzení uznat, protože přilákání pozornosti investorů je hlavní a oprávněný cíl každé zprávy o ocenění vypracované pro hospodářské subjekty v tržním prostředí, kteří hledají finanční prostředky na finančních trzích. Ověřovat platnost každého ocenění je sice zásadní, ale pouhá skutečnost, že zpráva o ocenění má přilákat investory, nestačí k jejímu zpochybnění.
(60)
Řecko a příjemce také tvrdí, že zprávu nelze brát v úvahu, protože její referenční okamžik (červen 2004) není stejný jako okamžik prodeje (prosinec 2003).
(61)
Komise nemůže výše uvedené tvrzení uznat. Komise zaznamenává, že zpráva Behre Dolbear je skutečně datována dne 30. června 2004, ovšem její obsah lze považovat soudobý s prodejem z prosince 2003, protože je založena na kolísání cen kovů v období 1993-2003.
(62)
Řecký stát a Ellinikos Xrysos tvrdí, že se zpráva netýká prodaných aktiv, ale hodnoty společnosti Ellinikos Xrysos jako fungujícího podniku, a tak nic nevypovídá o hodnotě aktiv prodaných řeckým státem v prosinci 2003. Komise toto tvrzení nemůže uznat, protože za účelem výpočtu celkové hodnoty společnosti zpráva uvádí podrobné posouzení hodnoty prodaných aktiv na podrobně rozepsaném základě.
a.a Výpočet hodnoty dolů
a.a.1. Tvrzení týkající se hodnoty dolů
(63)
Řecké orgány a příjemce tvrdí, že v době prodeje byla tržní hodnota dolů Cassandra snížená, či dokonce záporná, a to kvůli dlouhému přerušení provozu a zrušení povolení k těžbě. Tvrdí také, že cena zaplacená při prodeji v roce 2003 odrážela hodnotu dolu v lokalitě Stratoni, protože byl jediný v provozu. Řecko zejména souhlasí s tím, že v okamžiku prodeje měl důl v lokalitě Stratoni platná povolení k těžbě, a byl tak funkční a splňoval podmínku zprávy Behre Dolbear o „zprovoznitelném zařízení“.
(64)
Komise zaznamenává, že rozhodnutí o zrušení z roku 2002 měla dopad pouze na hodnotu dolu v Olympii, protože v době prodeje měl důl v lokalitě Stratoni platná povolení k těžbě, a tudíž měl určitou hodnotu. TVX Hellas zároveň přerušila provoz kvůli nezdaru své investice v oblasti těžby zlata, když byla zrušena povolení k těžbě v dolu v Olympii. Její jednání se proto týkalo pouze hodnoty investice do dolu v Olympii, a nikoli hodnoty dolu ve Stratoni.
(65)
Pokud jde o lokalitu ve Skouries, řecké orgány a příjemce tvrdí, že zde nikdy nedošlo k žádné těžební činnosti nebo k investicím, s výjimkou důlního průzkumu prováděného TVX Hellas před prodejem z roku 2003, a že zřízení těžebního zařízení v této lokalitě vyžaduje značné investice.
(66)
Komise zaznamenává, že lokalita ve Skouries neměla povolení k těžbě nebo připravenou těžební infrastrukturu. Řecké orgány a příjemce ale nepředložili žádnou informaci nebo zásadní argument, který by prokázal, že provoz ve Skouries nebyl úředně povolen nebo nebyl hospodářsky proveditelný. Podle zprávy Behre Dolbear představovaly v roce 2004 kapitálové náklady na rozvoj dolu ve Skouries a jeho výstavbu částku 268 milionů USD, tzn. 220 milionů EUR. Behre Dolbear ve své zprávě vyjadřuje názor, že se jedná o náklady „přiměřené“. Komise se proto domnívá, že v případě Skouries neexistovaly žádné úřední nebo ekonomické překážky pro udělení povolení k těžbě nebo pro výstavbu důlní infrastruktury a provozování těžby.
(67)
Na základě výše uvedeného (63. až 66. bod odůvodnění) se Komise domnívá, že v době prodeje byla tržní hodnota dolu v Olympii skutečně ohrožena rozhodnutími o zrušení z roku 2002, zato tržní hodnota dolů ve Stratoni a Skouries ohrožena nebyla. V době prodeje z roku 2003 bylo proto možno provést odhad tržní hodnoty dolů Cassandra.
a.a.2. Výpočet hodnoty dolů
(68)
Za účelem výpočtu hodnoty dolů Cassandra přistoupila Komise k přezkumu každého ze tří dolů, které tvoří doly Cassandra (Stratoni, Olympie a Skouries), z následujících dvou stránek: a) hodnoty dolu, jež musí být založena na hospodářských faktorech existujících v době prodeje, a b) provozuschopnosti dolu z hlediska vytvoření výše zmíněné hodnoty. Na základě těchto dvou faktorů dospěla Komise k závěru, že doly ve Stratoni a Skouries měly určitou hodnotu, již by bylo možno zjistit, zatímco hodnotu dolu v Olympii bylo v době prodeje z roku 2003 obtížné stanovit.
(69)
Za účelem ocenění hodnoty dolů použila Komise zprávu Behre Dolbear. Pro výpočet spravedlivé tržní hodnoty dolů Cassandra používá zpráva tři metody: a) ocenění na základě příjmového přístupu (19), b) ocenění na základě souvisejících transakcí (srovnatelných prodejů) a c) přístup na základě tržní kapitalizace (20). Hodnoty, k nimž se dospěje použitím těchto tří metod, jsou následující: a) 130,3 - 402,5 milionu USD čili 107,2 - 331,1 milionu EUR, b) 504,7 milionu USD čili 415,2 milionu EUR a c) 614,9 milionu USD čili 505,9 milionu EUR. Rozpětí ocenění v případě příjmového přístupu je zapříčiněno použitím různých cenových scénářů (viz 72. bod odůvodnění). Z těchto tří metod se Komise držela příjmového přístupu. Důvody jsou shrnuty v níže uvedené tabulce:
Tabulka
Důvody pro použití příjmového přístupu
Příjmový Přístup
Související Transakce
Tržní Kapitalizace
Příjmový přístup poskytuje podrobné hodnoty pro každý ze tří těžebních závodů na základě cen kovů známých v době prodeje dolů. Při oceňování hodnoty aktiva při transakci mohou být zohledněny pouze faktory platné v okamžiku transakce.
Výchozí základ přístupu založeného na souvisejících transakcích je sporný, protože dva různé doly nemohou být identické. Podle Behre Dolbear je metoda souvisejících transakcí kontroverzní, protože každé rudné ložisko, a to i stejného nerostu, se do určité míry liší od jiných ložisek z hlediska mineralogie, těžebních podmínek, metalurgie, životního prostředí, sociálních otázek, jakosti rudy atd.
Zpráva Behre Dolbear obsahuje také poznámku American Appraisal Associates ohledně metody tržní kapitalizace, podle které se tržní kapitalizace doporučuje jako sekundární metoda ocenění, nebo-li jako přibližný odhad vhodný pro kontrolu ocenění provedených pomocí primární metody.
U příjmového přístupu se jedná o primární metodu ocenění, a tudíž o spolehlivější metodu. V tomto konkrétním případě k tomu metoda tržní kapitalizace ověřuje pouze hodnotu vyplývající z tržních kapitalizací v první polovině roku 2004, které nelze přijmout, protože se jedná o informace až z doby po prodeji. Metodu tržní kapitalizace proto nelze použít ani jako sekundární metodu ocenění.
Behre Dolbear zřejmě přikládá větší důvěryhodnost hodnotě získané pomocí příjmového přístupu, protože uvádí: „Behre Dolbear po léta kladla zvláštní důraz na hodnotu získanou pomocí příjmového přístupu“ (shrnutí hodnot na straně 43 zprávy Behre Dolbear).
(70)
Řecko souhlasí s tím, že v případě použití zprávy Behre Dolbear lze připustit pouze příjmový přístup, jelikož se jedná o primární, mezinárodně používanou metodu ocenění, a to pouze při zohlednění jejího data (30. červen 2004) a za předpokladu udělení povolení k těžbě a provedení značných investic.
(71)
Na základě příjmového přístupu odhaduje Komise hodnotu dolů v době prodeje z roku 2003 následovně (viz 72. až 79. bod odůvodnění).
(72)
Příjmový přístup odhaduje spravedlivou tržní hodnotu dolů Cassandra na zprovoznitelné úrovni (21) prokázané provozem dolů, a to s přesně stanovenými náklady a prokázanými a pravděpodobnými zásobami (22). Pro určení hodnoty používá zpráva tři různé scénáře založené na cenách platných v následujících obdobích: a) průměr za období 1993-2003, b) pouze první polovina roku 2004 a c) průměr za období 1993-2003 a první polovina roku 2004 (děleno 2). Komise se domnívá, že může zohlednit pouze scénář průměru za období 1993-2003, a nikoli dva další, protože tento scénář vychází z cen a nákladů známých v době prodeje, k němuž došlo v prosinci 2003. Historické ceny v letech 1993 až 2003 použité společností Behre Dolbear navíc nevykazují za celé období 1993-2003 žádný zvláštní trend, tzn. že během různých let kolísají, a Komise se proto domnívá, že průměr za období 1993-2003 vyjadřuje lépe historický vývoj na trhu s kovy. Ceny v první polovině roku 2004 mimoto nevypovídají o hodnotě dolů, protože se jedná o okamžitý obrázek bez zohlednění kolísání. Zohlednění kolísání je přitom zásadní pro minimalizaci dopadu neobvyklých výkyvů nebo náhodných událostí a získání spolehlivého obrazu o hodnotě dolů.
(73)
Řecko a příjemce tvrdí, že společnost Behre Dolbear oceňuje čistou aktuální hodnotu zprovoznitelných dolů Cassandra jako zápornou, a to na -2,59 milionu USD, a skutečně zaplacená cena (11 milionů EUR) tak byla vyšší než tržní hodnota dolů.
(74)
Komise konstatuje, že na odděleném základě dosahují čisté aktuální hodnoty (na zprovoznitelné úrovni) přidělené v rámci příjmového přístupu třem důlním projektům následující částky: a) Olympie: -28,79 milionu USD, tj. -23,7 milionu EUR, b) Stratoni: 10,48 milionu USD, tj. 8,6 milionu EUR, a c) Skouries: 15,72 milionu USD, tj. 12,9 milionu EUR. Součet těchto tří hodnot se rovná záporné hodnotě ve výši -2,59 milionu USD.
(75)
Komise přesto neuznává výše uvedené tvrzení Řecka a příjemce. Z výše uvedených hodnot zaznamenává, že čistá aktuální hodnota (na zprovoznitelné úrovni) byla u dolu Olympie v době prodeje skutečně záporná. Nicméně se domnívá, že záporná čistá aktuální hodnota dolu v Olympii znamená, že v době prodeje by byl záporný předpokládaný zisk vyplývající z provozování dolu při úrovni cen pozorovaných za předchozích 11 let. Vzhledem k ceně zlata by se každý vlastník dolu v Olympii rozhodl důl neprovozovat a snažil by se co možná nejvíce vyhnout ztrátám. Jak je prokázáno, mohl kupec neprovozováním dolů omezit ztráty na 5,5 milionu EUR, což představuje výši nákladů, které musel nést ze smlouvy z důvodů ochrany životního prostředí a údržby. Z této pouhé skutečnosti ale nelze vyvozovat, že by hodnota dolu v Olympii měla být oceněna na -5,5 milionu EUR, protože z vlastnictví dolu v zásadě vyplývají i různé možnosti: vlastník může důl provozovat v příhodné době (ceny zlata jsou dostatečně vysoké) a rozhodnout se ho ve zlých časech neprovozovat (ceny zlata nejsou dostatečně vysoké). Společnost Ellinikos Xrysos se proto mohla rozhodnout převzít důl jako součást balíčku dolů Cassandra nebo s výhledem, že bude později schopna provést nutné investice do dolu v Olympii, aby obnovila ziskovou těžbu, pokud ceny zlata dosáhnou úrovně (značně) převyšující úroveň v období 1993-2003.
(76)
Získat spolehlivý odhad této opční hodnoty je skutečně obtížné. A co je ještě důležitější, každá podobná hodnota by musela být upravena, aby zohlednila (možná vysokou) pravděpodobnost, že i v případě, kdy by ceny zlata byly dostatečně vysoké, aby zajistily ziskový provoz, by nemuselo být uděleno povolení k těžbě. Jak je uvedeno výše (viz 12. bod odůvodnění), povolení k těžbě a získávání zlata v Olympii bylo zrušeno z environmentálních důvodů, které byly považovány za závažné. Bylo by proto vhodné nahlížet na Olympii jako na důl, u nějž je možno opatrně odhadnout opční hodnotu jako nulovou. Čistou hodnotu dolu v Olympii je proto nutno ocenit na -5,5 milionu EUR.
(77)
Komise se naopak domnívá, že se jednotlivé hodnoty dolů ve Stratoni a Skouries rovnají částce 21,5 milionu EUR, což představuje součet hodnot obou dolů podle zprávy Behre Dolbear (8,6 milionu EUR a 12,9 milionu EUR - viz 74. bod odůvodnění), protože:
a.
důl ve Stratoni měl platné povolení k těžbě, vytvořenou těžební infrastrukturu a kladnou hodnotu plynoucí z jeho provozování (kladnou čistou aktuální hodnotu), a byl tak v době prodeje funkční;
b.
pokud jde o Skouries, Komise se domnívá, že neexistovaly žádné úřední nebo hospodářské překážky pro udělení povolení k těžbě nebo pro výstavbu těžební infrastruktury a provozování těžby; důl ve Skouries měl také kladnou hodnotu vyplývající z jeho provozování (kladná čistá aktuální hodnota).
(78)
Řecko a příjemce tvrdí, že hodnotu dolů podle odhadu společnosti Behre Dolbear nelze brát v úvahu, protože se vztahuje k aktivům a zároveň příslušným povolením k těžbě, zatímco Ellinikos Xrysos nabyla pouze aktiva s tím, že řecký stát udělí povolení k těžbě později. Komise nepřijímá toto tvrzení, protože důl ve Stratoni vlastnil v době prodeje platné povolení k těžbě, jak je prokázáno výše. Výše je rovněž prokázáno, že pro udělení povolení k těžbě pro důl ve Skouries neexistovaly žádné úřední překážky. Náklady na podání žádosti a získání povolení k těžbě pro důl ve Skouries se omezovaly na honoráře geologům a dalším odborníkům za přípravu studií požadovaných pro povolení a poplatky za záruku požadovanou příslušným ministerstvem. Podle dokumentace předložené řeckými orgány dosahovaly výše uvedené náklady jednorázově částky přibližně 5 000 EUR a navíc nejvýše 600 000 EUR za rok. Ve srovnání s celkovými kapitálovými náklady na rozvoj dolu a výstavbu ve Skouries, které dosáhly v roce 2004 částky 268 milionů USD, tzn. 220 milionů EUR (viz 66. bod odůvodnění), považuje Komise tyto částky za nízké. Komise se proto domnívá, že výše uvedené náklady na povolení k těžbě nepředstavovaly překážku pro společnost ochotnou do dolu ve Skouries investovat. Komise rovněž zaznamenává, že zpráva Behre Dolbear zahrnuje do výpočtu čisté aktuální hodnoty dolu také „správní“ náklady. Komise se proto domnívá, že výše uvedené náklady (na podání žádosti a získání povolení k těžbě pro důl ve Skouries) byly ve zprávě Behre Dolbear zohledněny.
(79)
Na základě předchozího je hodnota dolů odhadnuta na 16 milionů EUR pro všechny tři doly (21,5 milionu EUR - 5,5 milionu EUR).
a.b Výpočet hodnoty pozemků
(80)
Řecké orgány a příjemce tvrdí, že pozemky získané těžařskou společností lze využívat pouze k těžbě a nemají žádnou tržní hodnotu, protože řecké právní předpisy v těchto oblastech upřednostňují těžbu. Snížení hodnoty horních práv kvůli dlouhému přerušení provozu a zrušení povolení k těžbě proto také vedlo ke snížení hodnoty pozemků.
(81)
Vzhledem k výše uvedenému považuje Komise dotyčné pozemky za aktivum těžebního podnikání, a nikoli za „nemovitý majetek“ v širším slova smyslu, a to vzhledem k zvláštní povaze těžební činnosti (znečištění, rozrušení životního prostředí atd.), která činí z možnosti obchodovat s tímto aktivem odděleně od dolů spornou záležitost.
(82)
Komise se ale přesto domnívá, že každé obchodní aktivum má určitou hodnotu, protože přispívá nebo může přispívat k činnosti společnosti a k vytváření příjmů. Doly Cassandra představovaly v době prodeje provozuschopný podnik, a Komise má proto za to, že pozemky mohly být využívány k provozu dolů, a měly tak určitou hodnotu. Komise proto nemůže uznat tvrzení předložené Řeckem a společností Ellinikos Xrysos.
(83)
Hellenic Mining Watch tvrdí, že k aktivům dolů Cassandra patří také značný nemovitý majetek, který výrazně navyšuje celkovou hodnotu dolů, a nebyl přitom ve zprávě Behre Dolbear zohledněn.
(84)
Komise ale konstatuje, že zpráva Behre Dolbear pozemky zohledňuje, a to odděleně od dolů. Zpráva Behre Dolbear považuje pozemky za jiné než nerostné aktivum dolů Cassandra a nezávisle na příjmovém přístupu je oceňuje na 6 milionů EUR (23).
(85)
Behre Dolbear ale ve své zprávě uvádí, že se u hodnoty přisouzené pozemkům jedná o hodnotu uvedenou společností Ellinikos Xrysos a že sama pozemky neoceňovala. Komise proto musí tuto hodnotu ověřit.
(86)
Komise za tím účelem použila cenu zaplacenou za pozemky při veřejné soutěži z roku 1995 na prodej dolů Cassandra společnosti TVX Hellas (viz 11. bod odůvodnění). Nejedná se o primární, ale o sekundární výpočet za účelem ověření platnosti hodnoty uváděné ve zprávě Behre Dolbear (6 milionů EUR).
(87)
Řecké orgány souhlasí s tím, že hodnota stanovená při veřejné soutěži z roku 1995 může být brána v úvahu a že hodnotu pozemků lze považovat za nezměněnou. Komise zaznamenává, že v souvislosti s prodejem dolů Cassandra společnosti TVX Hellas v roce 1995 byla za pozemky stanovena cena ve výši 1,2 miliardy GRD. Komise zdůrazňuje, že pro pozemky dolů Cassandra neexistují žádné platné cenové reference nebo cenové indexy a že tyto pozemky jsou považovány za aktivum těžebního podnikání, a nikoli za „nemovitý majetek“ v širším slova smyslu (viz 81. bod odůvodnění). Pokud by podobné platné cenové reference nebo cenové indexy existovaly, bylo by možné vypočítat aktualizovanou referenční hodnotu. Jelikož neexistují, považuje Komise cenu z roku 1995 v tomto konkrétním případě za nejlepší dostupné ocenění. Komise proto bere výchozí částku ve výši 1,2 miliardy GRD čili 3,5 milionu EUR (při použití směnného kurzu 340,75 GRD za 1 EUR, za kterého Řecko přistoupilo v roce 2001 k eurozóně) za spravedlivou tržní hodnotu pozemků.
(88)
Po roce 1995 získala společnost TVX Hellas dalších 70 parcel (v období 1997-2000, a to především v roce 1998 a 1999). Komise zaznamenává, že pořizovací hodnota těchto 70 dodatečných parcel dosahuje výše 1,1 milionu EUR, jak je uvedeno v účetních závěrkách TVX Hellas. Komise považuje tuto pořizovací cenu za tržní, protože ji stanovil trh. Sečtením obou výše uvedených hodnot (3,5 milionu EUR a 1,1 milionu EUR) lze stanovit celkovou spravedlivou tržní hodnotu pozemků na 4,6 milionu EUR.
(89)
Tato částka ve výši 4,6 milionu EUR představuje jmenovitou hodnotu pozemků v roce 2003, která vychází z cen v roce 1995 a v období 1997-2000. Komise se domnívá, že je nutno tuto hodnotu upravit v souladu s řeckým všeobecným indexem cen průmyslové výroby za období 1995-2003 a 1998-2003. Je použit index cen průmyslové výroby, protože dotyčné pozemky jsou aktivem průmyslové společnosti a úprava musí odpovídat cenovým změnám v odvětví průmyslu. Tato úprava prodejních cen z roku 1995 a období 1997-2000 vede ke konečné částce ve výši 5,9 milionu EUR v prosinci 2003.
(90)
Komise konstatuje, že výše uvedená hodnota ve výši 5,9 milionu EUR je téměř totožná s hodnotou ve výši 6 milionů EUR uváděnou Behre Dolbear v její zprávě o ocenění (viz 84. bod odůvodnění). Komise se domnívá, že tato těsná shoda potvrzuje spolehlivost ocenění pozemků společností Ellinikos Xrysos, které použila zpráva Behre Dolbear, a opravňuje tak použití částky ve výši 6 milionů EUR jako spravedlivé tržní hodnoty v prosinci 2003.
a.c Výpočet hodnoty nerostných zásob
(91)
Prodej z roku 2003 zahrnoval také množství nerostných zásob s koncentráty zlata (24). Řecké orgány a příjemce tvrdí, že výše uvedené zásoby měly v roce 2003 zápornou hodnotu kvůli poměrně nízké ceně zlata a poměrně vysokým souvisejícím nákladům.
(92)
Řecké orgány předložily výpočet cenového prahu rentability, při kterém by se těžba výše uvedených zásob stala ziskovou. Vzhledem ke koncentraci zlata v rudě, tzn. 0,7 unce zlata na tunu rudy, a ceně zlata dne 12. prosince 2003, tzn. 407 USD za unci, dosahovala hodnota zlata koncentrovaného ve zlatonosné rudě částky 284,9 USD na tunu. Řecké orgány také předložily údaje o nákladech spojených s těžbou výše uvedených zásob: provozní náklady ve výši 245 USD na unci a 171,5 USD na tunu, dopravní náklady ve výši 50 USD na tunu, pokuty za čištění ve výši 270 USD na tunu a výrobní poplatky ve výši 5 USD na unci a 4,1 USD na tunu. Součet výše uvedených údajů vede k záporné prodejní ceně ve výši -210,7 USD za tunu.
(93)
Komise výše uvedený výpočet ověřila. Domnívá se, že kvůli výše uvedeným důvodům ceny a nákladů nebyla cena nerostných zásob v době prodeje zisková. Těžba zásob zlatonosných rud by snad bývala mohla být zisková, kdyby se změnily přepravní náklady nebo by se dalo předpokládat, že se změní, to však bylo nepostižitelné. Ani zpráva Behre Dolbear hodnotu zásob zlatonosných rud neuvádí. Komise se proto domnívá, že hodnotu těchto zásob nelze vypočítat.
(94)
Hellenic Mining Watch uvádí, že zásoby zlatonosných rud mají výraznou hodnotu, která dosahuje částky 80 milionů EUR. Komise zaznamenává, že Hellenic Mining Watch nepředložila žádné důkazy nebo údaje, které by tuto hodnotu ve výši 80 milionů EUR prokazovaly. Na tomto základě a vzhledem k výše uvedenému výpočtu, ze kterého vyplývá, že hodnotu těchto zásob nelze vypočítat, Komise tvrzení Hellenic Mining Watch zamítá.
(95)
Komise zaznamenává, že aktiva prodaná v prosinci 2003 zahrnovala také dvě ložiska olova a zinku. Zpráva Behre Dolbear obsahuje odhad hodnoty stávajících koncentrátů olova a zinku k 30. červnu 2004 (25). Tento odhad je oddělen od výpočtu čisté aktuální hodnoty dolů a není součástí ocenění v rámci příjmového přístupu. Poskytuje údaj o čistém výnosu majitele dolu z tavení (26): za prvé se hodnota obsahu kovu (olova, stříbra a zinku) vypočítává na základě aktuálních cen a dostupných množství; za druhé se uplatňuje „platební rozvrh tavení“ (náklady na další zpracování, které kupec nerostů účtuje jejich producentovi), jenž zohledňuje konkrétní podmínky pro odvození těchto nákladů (konkrétní míry znehodnocení, náklady na zpracování a rafinování, dopravné); a na závěr je platební rozvrh tavení odečten od výše uvedené hodnoty obsahu kovu (27).
(96)
Komise zaznamenává, že výše uvedená metoda je standardní metodou pro výpočet úhrad za kovy. Komise proto použije výše uvedenou metodu pro odhad tržní hodnoty nerostných ložisek, které společnost Ellinikos Xrysos získala v prosinci 2003, a bude přitom vycházet z množství nerostů v ložiscích a cen kovů v prosinci 2003 (28). Uplatněním výše uvedené metody pro množství nerostů, ceny kovů v prosinci 2003 a konkrétních ustanovení platebního rozvrhu tavení společnosti Ellinikos Xrysos dochází Komise k závěru, že tržní hodnota nerostných ložisek nabytých společnosti Ellinikos Xrysos v prosinci 2003 dosahovala částky 3,7 milionu USD či 3 miliony EUR (při směnném kurzu 1,2254 USD za 1 EUR ze dne, kdy byly nerostné zásoby Ellinikos Xrysos prodány, tzn. ze dne 12. prosince 2003).
(97)
Komise zaznamenává, že podle sdělení příjemce byla ložiska olova a zinku nabytá v prosinci 2003 prodána v prosinci 2004 (1. prosince 2004 a 31. prosince 2004), tzn. po vypracování zprávy Behre Dolbear. Komise se proto domnívá, že konkrétní okolnosti použitelné pro výše uvedenou metodu (výpočet hodnoty ložisek v červnu 2004, viz 95. bod odůvodnění) platí také pro výpočet hodnoty nerostných ložisek v prosinci 2003, protože k jinému prodeji nerostů, který by mohl vytvořit nové okolnosti, mezi prosincem 2003 a červnem 2004 nedošlo.
a.d Závěr o zvýhodnění
(98)
Z výše uvedeného výpočtu vyplývá celková hodnota dolů Cassandra ve výši 25 milionů EUR, což představuje součet hodnoty dolů (16 milionů EUR), pozemků (6 milionů EUR) a nerostných zásob (3 miliony EUR).
(99)
Tato celková hodnota je výrazně nižší než hodnota uvedená ve zprávě Behre Dolbear jako spravedlivá tržní hodnota aktiv dolů Cassandra (500 milionů USD či 411 milionů EUR, viz 19. bod odůvodnění). Hodnota udaná ve zprávě Behre Dolbear byla uvedena v rozhodnutí Komise ze dne 10. prosince 2008 o zahájení formálního vyšetřovacího řízení jako příznak, že prodejní cena byla nižší než tržní hodnota dolů.
(100)
Důvodem opuštění hodnoty uvedené ve zprávě Behre Dolbear (500 milionů USD) je, že vyplývá ze dvou metod ocenění, jež nejsou pro tento konkrétní případ vhodné (viz výše uvedená tabulka 1), a to konkrétně metody „souvisejících transakcí“ a metody „tržní kapitalizace“, které nelze přijmout z následujících důvodů: a) výchozí základ přístupu založeného na souvisejících transakcích je sporný, protože dva různé doly nemohou být identické: každé nerostné ložisko, a to i v případě stejné komodity, se do určité míry liší od jiných ložisek; b) tržní kapitalizace se doporučuje jako sekundární metoda ocenění či jako přibližný odhad vhodný pro ověření ocenění provedeného za použití primární metody, jako je příjmový přístup, a v tomto konkrétním případě nelze metodu tržní kapitalizace použít ani jako sekundární metodu ocenění, protože ověřuje pouze hodnotu příjmového přístupu vyplývající z tržních kapitalizací během prvního pololetí roku 2004, což nelze přijmout, protože se jedná o údaj až z doby po dni, kdy došlo k prodeji; c) Behre Dolbear přikládá větší důvěryhodnost hodnotě vyplývající z příjmového přístupu.
(101)
Celková hodnota, k níž dospěla Komise (25 milionů EUR), je také podstatně nižší než rozpětí vyplývající z příjmového přístupu (107,2 milionu EUR až 331,1 milionu EUR, viz 69. bod odůvodnění). Důvodem je, že posledně uvedená cena zahrnuje: a) hodnoty aktiv, která nebyla v prosinci 2003 převedena, např. pohledávky, peněžní toky a nerostné zásoby (hodnoty z června 2004 se liší od hodnot z prosince 2003, viz výpočet v 91. až 97. bodě odůvodnění), a b) nerostné zdroje, které zpráva Behre Dolbear označila za spekulativní a nejisté (29) (těžitelný materiál nebo potenciál průzkumu). Posledně uvedené není zahrnuto do peněžních toků při určení čisté aktuální hodnoty v rámci příjmového přístupu (viz 72. bod odůvodnění), který vychází pouze z prokázaných a pravděpodobných zásob a vylučuje všechny ostatní zdroje. Výše uvedené hodnotové rozpětí k tomu také zahrnuje pro důl v Olympii v rámci tří různých cenových scénářů různé hodnoty. Komise tyto hodnoty nepřijímá (viz 72. až 76. bod odůvodnění). A konečně výše uvedené hodnotové rozpětí ovlivňují různé cenové scénáře, z nichž Komise připouští pouze jeden (viz 72. bod odůvodnění).
(102)
Komise dochází k závěru, že v době jejich prodeje společnosti Ellinikos Xrysos dosahovala tržní hodnota aktiv dolů Cassandra výše 25 milionů EUR.
(103)
Komise se domnívá, že hodnota zvýhodnění ve prospěch společnosti Ellinikos Xrysos dosahuje výše 14 milionů EUR, což je rozdíl mezi celkovou spravedlivou tržní hodnotou aktiv dolů Cassandra (25 milionů EUR) a cenou zaplacenou při prodeji (11 milionů EUR).
(104)
Na základě výše uvedené analýzy argumentů předložených Řeckem a příjemcem a vzhledem k výpočtu tržní hodnoty prodaných aktiv a srovnání této tržní hodnoty s cenou, již Ellinikos Xrysos skutečně zaplatila, má Komise za to, že došlo ke splnění kritéria zvýhodnění.
b. Státní prostředky
(105)
Řecké orgány a příjemce tvrdí, že při prodeji v roce 2003 jednalo Řecko pouze jako prostředník a doly nikdy nevlastnilo. Tvrdí také, že Řecko neobdrželo při prodeji z roku 2003 žádné peníze, protože částka 11 milionů EUR byla zaplacena přímo společnosti TVX Hellas. Řecké orgány a příjemce konečně tvrdí, že prodejní transakce v roce 1995 proběhla mezi TVX Hellas a předchozím majitelem, kterým byla soukromá společnost, jež skončila v likvidaci.
(106)
Komise zaznamenává, že se Řecko podílelo aktivně na obou transakcích, které byly uskutečněny prostřednictvím dvou různých smluv. Ve druhé smlouvě na sebe Řecko přebírá povinnosti prodejce, ale má také nárok na příjem z prodeje. Tento příjem byl zaplacen přímo společnosti TVX Hellas, aby se pokryl konkrétní závazek řeckého státu, což znovu prokazuje úlohu Řecka jako prodejce, a nikoli pouhého prostředníka. Pokud jde o tvrzení, že prodej z roku 1995 proběhl mezi TVX Hellas a soukromou společností, považuje jej Komise v otázce státních prostředků v tomto konkrétním případě za nepodstatné, protože toto kritérium je posuzováno pouze u prodeje z roku 2003.
(107)
Komise proto argumenty uváděné řeckými orgány a příjemcem neuznává a má za to, že došlo ke splnění kritéria státních prostředků.
c. Selektivita
(108)
Doly Cassandra byly prodány společnosti Ellinikos Xrysos, a tato společnost tak měla selektivní prospěch z rozdílu mezi prodejní cenou a tržní hodnotou prodaných aktiv. Komise se proto domnívá, že se jedná o selektivní opatření, protože přináší prospěch pouze této konkrétní společnosti.
(109)
Řecko ani příjemce nevznesli proti tomuto bodu žádné námitky.
d. Narušení hospodářské soutěže a nepříznivý vliv na obchod mezi členskými státy
(110)
Ellinikos Xrysos působí v odvětví, s jehož produkty se mezi členskými státy hodně obchoduje. Kromě Řecka se zinek, měď, olovo, zlato a stříbro těží v jedenácti členských státech, a to konkrétně ve Spojeném království, Itálii, Finsku, Polsku, Rumunsku, Bulharsku, Španělsku, Irsku, Portugalsku, Švédsku a na Slovensku (30). Se zinkem, mědí, olovem, zlatem a stříbrem se obchoduje ve všech členských státech (31). Dotyčná opatření podpory k tomu poskytla společnosti Ellinikos Xrysos výhodu oproti jejím konkurentům (viz 39. až 104. bod odůvodnění). Pokud státní podpora posílí postavení určitého podniku ve srovnání s ostatními podniky zapojenými do hospodářské soutěže v obchodu mezi členskými státy, je nutno považovat tyto podniky za postižené touto podporou. Došlo tedy ke splnění kritéria narušení hospodářské soutěže a nepříznivého vlivu na obchod mezi členskými státy.
(111)
Řecko ani příjemce nevznesli proti tomuto bodu žádné námitky.
e. Závěr o existenci podpory v opatření 1
(112)
Vzhledem k předchozímu dochází Komise k závěru, že prodej dolů Cassandra společnosti Ellinikos Xrysos v roce 2003 představuje státní podporu ve prospěch Ellinikos Xrysos ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Výše podpory odpovídá částce 14 milionů EUR, což je rozdíl mezi cenou zaplacenou při prodeji z roku 2003, a to konkrétně 11 milionů EUR, a tržní hodnotou prodaných aktiv v okamžiku prodeje, a to konkrétně 25 milionů EUR.
OPATŘENÍ 2: PROMINUTÍ DANĚ A SNÍŽENÍ ZÁKONNÝCH POPLATKŮ
a. Státní prostředky
(113)
Podle Řecka a příjemce nemá snížení zákonných poplatků dopad na státní prostředky, protože notáři jsou soukromé subjekty, a nikoli veřejní zaměstnanci a daň a poplatky z jejich honorářů byly řádně uhrazeny. Podle Řecka stát nezaplatil žádné zákonné poplatky. Snížení zákonných poplatků je nicméně uvedeno v článku 5 kupní smlouvy, který stanoví, že zákonná práva a poplatky „budou omezeny na 5 % minimálního poplatku stanoveného v příslušných právních předpisech“.
(114)
Komise souhlasí s názorem, že notáři nejsou veřejní zaměstnanci. Na druhé straně Komise zaznamenává, že notáři skutečně poskytují veřejnou službu. Nedostávají ovšem mzdu a jejich příjem pochází výlučně od jejich zákazníků, a nikoli ze státního rozpočtu.
(115)
Komise také zaznamenává, že v kupních smlouvách hradí zákonné poplatky smluvní strany. V tomto konkrétním případě Komise přijímá tvrzení řeckých orgánů, že stát neuhradil výše zmíněné poplatky namísto kupce.
(116)
Komise tak má za to, že snížení zákonných poplatků nezahrnuje státní prostředky, a nepředstavuje tak státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(117)
Pokud jde o prominutí daně, cílem daní je financovat státní rozpočet. Nevybrání daní proto připravuje stát o prostředky. Komise má tak za to, že prominutí daně zahrnuje státní prostředky.
b. Zvýhodnění
(118)
Komise zaznamenává, že na prodej dolů Cassandra se vztahovaly dvě daně: 1) daň z převodu dolů se sazbou ve výši 5 % a 2) daň z převodu pozemků se sazbou ve výši 7 % až 9 %.
(119)
Ellinikos Xrysos tvrdí, že by uložení daně při prodeji v roce 2003 bylo předčasné, protože kupní smlouva nebyla kvůli doložce o zrušení konečná. Komise toto tvrzení neuznává, protože tato zvláštní doložka o zrušení stanoví zrušení prodeje pouze v případech, kdy smluvní strany nesplní určité závazky, a existuje tedy kvůli zabezpečení platnosti smlouvy. Jedná se o standardní doložku ve většině smluv a neznamená, že smlouvy nejsou konečné. Smlouva navíc stanoví, jak má vstoupit v platnost: její článek 9 stanoví, že smlouva má vstoupit v platnost v den zveřejnění schvalovacího zákona ve Věstníku řecké vlády. Smlouva k tomu nijak nezmiňuje, že by neměla konečný status. Komise se proto domnívá, že smlouva byla skutečně konečná a že příslušné daně měly být uloženy.
(120)
Řecké orgány a příjemce tvrdí, že hodnota dolů byla záporná, a proto bylo nutno motivovat případné kupce. K tomuto tvrzení Komise poznamenává, že hodnota dolů v době prodeje nebyla záporná, ale kladná a dosahovala výše 16 milionů EUR (jak je vypočítáno v 68. až 79. bodě odůvodnění).
(121)
Komise zaznamenává, že podle řeckého horního zákona je převod dolů zdaněn sazbou ve výši 5 % jejich hodnoty a že toto zdanění je použitelné pro transakce „s protiplněním“ („με επαχθή αιτία“). Řecké orgány tvrdí, že u transakcí „s protiplněním“ se jedná o transakce vyvolané nešťastnými událostmi, např. úmrtím majitele, a daň ve výši 5 % je tak použitelná pouze na tyto transakce, a nikoli v tomto konkrétním případě. Komise toto tvrzení nemůže uznat, protože se podle jejího šetření u transakcí „s protiplněním“ jedná o transakce, u nichž nabyvatel určitého aktiva něco vrátí v podobě vyrovnání, a obecněji u nichž existuje určitá forma vyrovnání za akvizici. Jedná se o ustálený a přijatý výklad (32).
(122)
V roce 2003 měly doly tržní hodnotu 16 milionů EUR (jak je vypočítáno v 68. až 79. bodě odůvodnění). Komise se proto domnívá, že odpovídající daň z prodeje dolů v roce 2003 měla dosahovat 0,8 milionu EUR.
(123)
Řecko k tomu přiznává, že se daň v sazbě od 7 % do 9 % ve skutečnosti vybírá ve všech případech prodeje pozemků, a to bez ohledu na to, zda se jedná o majetek společnosti, nebo majetek soukromých osob. Komise k této otázce obdržela dva různé dopisy, jeden od ministerstva financí a druhý od ministerstva životního prostředí, energie a změny klimatu (příslušného pro důlní záležitosti), které si navzájem protiřečí. Komise upozornila řecké orgány na tento rozpor, ale nikdy neobdržela dopis s konečným stanoviskem. Komise proto přijímá informaci podanou ministerstvem financí, které je odpovědné za problematiku zdanění.
(124)
V roce 2003 měly pozemky tržní hodnotu 6 milionů EUR (jak je vypočítáno v 80. až 90. bodě odůvodnění). Komise se proto domnívá, že z prodeje pozemků v roce 2003 měla vyplynout daň ve výši 0,54 milionu EUR (33).
(125)
Jelikož kupní smlouva z roku 2003 stanovila pro převod nulovou sazbu daně, má Komise za to, že výše uvedená částka (celkem 1,34 milionu EUR) představuje zvýhodnění ve prospěch společnosti Ellinikos Xrysos.
(126)
Řecko a příjemce tvrdí, že prominutí daně představovalo částku 38 000 EUR, a bylo proto pod prahem de minimis (34) a neposkytlo kupci zvýhodnění. Komise nemůže toto tvrzení uznat, protože práh de minimis, který byl v době prodeje z roku 2003 ve výši 100 000 EUR, se uplatňuje bez ohledu na podobu podpory nebo sledovaný cíl. Nelze proto napřed od sebe oddělit různá opatření podpory podle jejich obsahu, např. opatření 1 a 2, a potom vzít v úvahu pouze část opatření 2, tzn. prominutí daně. Komise zvážila v tomto konkrétním případě obě opatření podpory a shledala, že obě dohromady zahrnují podpůrné částky přesahující práh de minimis ve výši 100 000 EUR, a v souladu s tím dospěla k názoru, že poskytnutá podpora není v souladu s podmínkami podpory de minimis. Na základě výše uvedeného trvá Komise na závěru, k němuž dospěla ve 125. bodě odůvodnění.
c. Selektivita
(127)
Kritérium selektivity je splněno stejným způsobem jako ve 108. bodě odůvodnění.
d. Narušení hospodářské soutěže a nepříznivý vliv na obchod mezi členskými státy
(128)
Kritérium narušení hospodářské soutěže a nepříznivého vlivu na obchod mezi členskými státy je splněno stejným způsobem jako ve 110. bodě odůvodnění.
e. Závěr o existenci podpory v opatření 2
(129)
Vzhledem k předchozímu dochází Komise k závěru, že prominutí daně představuje státní podporu ve výši 1,34 milionu EUR ve prospěch společnosti Ellinikos Xrysos ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Na druhé straně má Komise za to, že snížení zákonných poplatků nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
IV.b. SLUČITELNOST PODPORY S VNITŘNÍM TRHEM
(130)
Protože opatření představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, je nutno posoudit jejich slučitelnost vzhledem k výjimkám stanoveným v odstavcích 2 a 3 uvedeného článku.
(131)
Ustanovení čl. 107 odst. 2 a 3 stanoví výjimky z všeobecného pravidla uvedeného v čl. 107 odst. 1, podle kterého jsou státní podpory neslučitelné s vnitřním trhem.
(132)
V následující části Komise posoudí slučitelnost opatření v rámci těchto výjimek.
(133)
Výjimky uvedené v čl. 107 odst. 2 SFEU nejsou v tomto konkrétním případě použitelné: toto opatření nemá sociální povahu, nebylo poskytnuto individuálním spotřebitelům, není určeno k náhradě škod způsobených přírodními pohromami nebo jinými mimořádnými událostmi a nebylo poskytnuto hospodářství určitých oblastí Spolkové republiky Německo postižených rozdělením této země.
(134)
Další výjimky jsou uvedeny v čl. 107 odst. 3 SFEU. Výjimky uvedené v čl. 107 odst. 3 písm. b), d) a e) jasně nejsou použitelné a řecké orgány se jich nedovolávaly. V následující části posoudí Komise případnou slučitelnost opatření podle čl. 107 odst. 3 písm. a) a c).
(135)
V čl. 107 odst. 3 písm. a) je uvedeno, že za slučitelné s vnitřním trhem mohou být považovány podpory, „které mají napomáhat hospodářskému rozvoji oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností“. Doly Cassandra leží v oblasti způsobilé pro pomoc podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU, a společnost Ellinikos Xrysos by tak mohla být případně způsobilá pro regionální podporu.
(136)
Pokyny k vnitrostátní regionální podpoře platné v době prodeje z roku 2003 (pokyny k vnitrostátní regionální podpoře z roku 1998 (35)) stanoví podmínky pro schválení regionální investiční podpory.
(137)
Podle pokynů k vnitrostátní regionální podpoře z roku 1998 je cílem regionální podpory zajistit buď produktivní investici (počáteční investici), nebo vytvoření pracovních míst, která souvisejí s investicí.
(138)
Pokud jde o možnost považovat opatření za podporu na tvorbu pracovních míst, je nutno zdůraznit, že pro účely regionální podpory se tvorbou pracovních míst rozumí čistý nárůst v počtu pracovních míst v konkrétní provozovně v porovnání s průměrem po určité období, a veškerá pracovní místa ztracená v průběhu tohoto období tak musí být odečtena od zdánlivého počtu pracovních míst vytvořených v průběhu stejného období. Výše podpory musí být dále stanovena na základě mzdových nákladů a nesmí zejména přesáhnout určité procento nákladů na mzdu zaměstnané osoby, jež se vypočte za období dvou let.
(139)
V souvislosti s těmito požadavky Komise konstatuje, že kupní smlouva obsahovala pouze mlhavou doložku, která ponechávala na uvážení společnosti Ellinikos Xrysos rozhodnutí najmout jakýkoli počet zaměstnanců podle jejích potřeb, a výše uvedené podmínky nebyly tudíž splněny. Komise proto dospívá k názoru, že k vytvoření pracovních míst ve smyslu pokynů nedošlo.
(140)
Pokyny k vnitrostátní regionální podpoře z roku 1998 definují počáteční investici jako investici do fixního kapitálu, která se vztahuje ke zřizování nové provozovny, rozšíření existující provozovny nebo zahájení činnosti zahrnující zásadní změnu výrobku nebo výrobního procesu v existující provozovně (racionalizací, diverzifikací nebo modernizací) (36).
(141)
Na základě výše uvedené definice v pokynech Komise souhlasí s tím, že akvizice dolu v lokalitě Skouries je počáteční investicí. V době prodeje z roku 2003 neexistovala ve Skouries vytvořená těžební infrastruktura a bylo nutno investovat do fixního kapitálu za účelem zahájení provozu v novém dolu (viz 66. bod odůvodnění).
(142)
Pokud jde o důl ve Stratoni, Komise pochybuje o tom, zda lze prodej aktiv považovat za počáteční investici ve smyslu pokynů (37).
(143)
Podle pokynů k vnitrostátní regionální podpoře z roku 1998 lze však považovat za počáteční investici také investici do fixního kapitálu uskutečněnou ve formě koupě provozovny, která byla zavřena nebo která by byla zavřena, pokud by nebyla koupena.
(144)
V tomto ohledu Komise zaznamenává, že Řecko skutečně prokázalo, že doly byly zavřeny nebo by byly zavřeny, pokud by je společnost Ellinikos Xrysos nekoupila (38). Takovou investici by proto bylo možno považovat za počáteční.
(145)
Skutečnost, že je nutno prodej dolů Cassandra považovat za počáteční investici, nicméně neznamená, že je tato investice slučitelná podle pokynů k vnitrostátní regionální podpoře z roku 1998. Jak je ukázáno v níže uvedeném 146. až 152. bodě odůvodnění, nejsou splněny dvě podmínky stanovené pokyny:
(146)
Za prvé se u prodeje dolů Cassandra jedná o opatření ad hoc. V tomto ohledu pokyny k vnitrostátní regionální podpoře z roku 1998 výslovně stanoví následující: „Výjimka ze zásady neslučitelnosti, kterou stanoví čl. [107 odst. 1] Smlouvy, může být udělena u regionální podpory pouze v případě, že lze zaručit rovnováhu mezi výslednými narušeními soutěže a výhodami podpory ve smyslu rozvoje znevýhodněného regionu. […] Jednotlivá platba podpory ad hoc jednotlivému podniku nebo podpora omezená na jednu oblast činnosti může mít velký vliv na soutěž na daném trhu a její vliv na regionální rozvoj bude pravděpodobně příliš omezený. Taková podpora obecně spadá do okruhu specifických nebo odvětvových průmyslových politik a často není v souladu s duchem politiky regionální podpory jako takové. Politika regionální podpory musí zůstat, pokud jde o přidělení produktivních zdrojů mezi různá hospodářská odvětví a činnosti, neutrální. Komise se domnívá, že taková podpora nesplňuje podmínky stanovené v předešlém odstavci, pokud není prokázán opak“ (druhý odstavec bodu 2 pokynů).
(147)
Přestože bylo Řecko v době rozhodnutí Komise ze dne 10. prosince 2008 o zahájení řízení vyzváno, aby předneslo své stanovisko ohledně slučitelnosti podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU a podle pokynů k vnitrostátní regionální podpoře z roku 1998, Komise konstatuje, že žádným způsobem neprokázalo, že prodej dolů Cassandra zaručil rovnováhu mezi výslednými narušeními soutěže a výhodami podpory ve smyslu rozvoje znevýhodněného regionu.
(148)
Za druhé musí mít regionální podpora motivační účinek, tzn. musí být skutečnou pobídkou k investování, k němuž by jinak v podporovaných oblastech nedošlo. V tomto duchu pokyny uvádějí, že „režimy podpory musí stanovit, že před zahájením práce na projektu musí být předložena žádost o podporu“ (39). Tato podmínka platí také pro opatření podpory ad hoc (40). Řecko neprokázalo, že příjemce vyhověl výše uvedenému požadavku ani že podal žádost o podporu před zahájením projektu.
(149)
Pokud jde o motivační účinek podpory, Komise navíc zaznamenává, že Řecko neprovedlo pro prodej dolů Cassandra otevřenou a bezpodmínečnou veřejnou soutěž. Komise se domnívá, že by podobná otevřená a bezpodmínečná veřejná soutěž byla ověřením, zda na trhu existují subjekty ochotné do dolů investovat, či nikoli. Jelikož žádná podobná veřejná soutěž neproběhla, zastává Komise názor, že Řecko neověřilo míru ochoty trhu investovat do dolů Cassandra, a tím pádem neověřilo nutnost podpory s motivačním účinkem.
(150)
Komise k tomu zaznamenává, že akvizice dolů Cassandra představovala investici do důlního odvětví. Jedná se o průmysl náročný na kapitál, v němž rozvoj podnikání a provoz vyžadují značné investice. V tomto konkrétním případě představovaly podle zprávy Behre Dolbear kapitálové náklady na rozvoj a výstavbu dolu ve Skouries částku 220 milionů EUR (viz 66. bod odůvodnění). Komise zaznamenává, že tato částka je značně vyšší než výše dotyčné podpory, a to konkrétně 15,34 milionu EUR (viz sdružené částky ve 111. a 124. bodě odůvodnění). Výše uvedená částka podpory zejména představuje pouhých 7 % nutné investice do jednoho z dolů. Komise k tomu neobdržela žádný důkaz, který by prokazoval, že společnost Ellinikos Xrysos nebyla schopna investovat bez podpory. Řecko a společnost Ellinikos Xrysos se právě naopak dohodly, že Ellinikos Xrysos bude do rozvoje dolů investovat kapitál (41). Komise se proto domnívá, že dotyčná podpora neměla motivační účinek a pro investory přející si získat doly Cassandra nebyla nutná.
(151)
Řecko tedy žádným způsobem neprokázalo motivační účinek dotyčné podpory.
(152)
Na základě výše uvedeného se Komise domnívá, že prodej dolů Cassandra nevyhovuje prověrce pokynů k vnitrostátní regionální podpoře z roku 1998, aby mohla být podpora považována za slučitelnou jakožto podpora na počáteční investici.
(153)
Je možno také zvážit, zda nelze podporu prohlásit za slučitelnou jako podporu na provoz podle pokynů k vnitrostátní regionální podpoře z roku 1998. Pokyny definují podporu na provoz jako podporu zaměřenou na snížení stávajících nákladů podniku. V souladu s pokyny lze podporu na provoz poskytnout ve výjimečných případech v oblastech, které jsou způsobilé podle výjimky v čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU.
(154)
Podle pokynů je ale podpora na provoz podporou „zaměřenou na snížení stávajících nákladů podniku“ (bod 4.15). U stávajících nákladů se jedná o nekapitálové a obvykle se opakující výdaje nutné pro provozování podnikatelské činnosti. Dotyčná podpora nefinancovala stávající náklady v tomto smyslu, ale investici do fixního kapitálu (akvizice dolů a pozemků) a prominutí daně splatné z výše uvedené investice (daň z převodu). Dotyčná podpora tak nefinancovala stávající výdaje. Komise se proto domnívá, že dotyčná podpora neodpovídá definici podpory na provoz ve smyslu pokynů.
(155)
Navíc lze podle pokynů poskytnout podporu na provoz v oblastech, které jsou způsobilé, za předpokladu, že její úroveň proporcionálně odpovídá znevýhodněním, která mají být zmírněna, a je na členských státech, aby prokázaly znevýhodnění a posoudily jejich důležitost. V tomto konkrétním případě nepředložilo Řecko žádné měření nebo výpočet znevýhodnění oblasti a úrovně podpory, aby prokázalo, že je podpora úměrná znevýhodnění.
(156)
Podle pokynů musí být podpora na provoz časově omezená a musí se postupně snižovat. Komise konstatuje, že dotyčný prodej nebyl předmětem žádného časového omezení nebo postupného snižování. Jak prodejní cena, tak prominutí daně, v podobě stanovené v kupní smlouvě, byly určeny a schváleny bez odkazu na jakoukoli časovou lhůtu nebo snížení.
(157)
Komise proto dochází k názoru, že podporu nelze prohlásit za slučitelnou podle pokynů.
(158)
Komise má tedy za to, že podporu nelze prohlásit za slučitelnou podle pokynů k vnitrostátní regionální podpoře ze roku 1998.
(159)
Pokud jde o slučitelnost podpory podle obecného nařízení o blokových výjimkách, jež prohlašuje určité kategorie podpory za slučitelné se společným trhem podle článků 107 a 108 SFEU (42), Komise se domnívá, že na základě finančních údajů předložených řeckými orgány se u Ellinikos Xrysos jedná o velký podnik, jak je prokázáno ve výše uvedeném 12. bodě odůvodnění. Podle čl. 1 odst. 5 obecného nařízení o blokových výjimkách je podpora ad hoc velkým podnikům vyloučena z oblasti působnosti nařízení.
(160)
Podle čl. 8 odst. 3 obecného nařízení o blokových výjimkách v případě, že je podpora, na kterou se nařízení vztahuje, poskytnuta velkému podniku, musí členský stát potvrdit materiální motivační účinek podpory na základě dokumentu, který analyzuje životaschopnost projektu nebo činnosti příjemce s podporou a bez ní. Komise žádný podobný důkaz neobdržela.
(161)
Podle obecného nařízení o blokových výjimkách nabytí kapitálového majetku přímo spojeného s provozovnou v případě, že provozovna byla zavřena nebo by byla zavřena, pokud by nedošlo k jejímu odkoupení, je považováno za způsobilý náklad, pokud transakce proběhla za tržních podmínek. Řecké orgány uznávají, že transakce proběhla bez otevřené, bezpodmínečné a transparentní veřejné soutěže nebo bez nezávislého ocenění tržní hodnoty aktiv dolů Cassandra. Komise se proto domnívá, že dotyčný prodej neproběhl podle tržních podmínek.
(162)
Z toho plyne, že podpora poskytnutá společnosti Ellinikos Xrysos není podle obecného nařízení o blokových výjimkách slučitelná.
(163)
V čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU je uvedeno, že „podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem“, mohou být považovány za slučitelné s vnitřním trhem.
(164)
Komise se domnívá, že výjimka uvedená v čl. 107 odst. 3 písm. c) není v tomto konkrétním případě použitelná a že společnost Ellinikos Xrysos není způsobilá pro podporu na záchranu a/nebo restrukturalizaci. Podle bodu 7 pokynů Společenství o státní podpoře na záchranu a restrukturalizaci podniků v nesnázích z roku 1999, které byly použitelné v době prodeje v roce 2003 (43), „není nově vzniklý podnik způsobilý pro podporu na záchranu nebo restrukturalizaci, i když je jeho počáteční finanční situace nejistá. Tak je tomu například v případě, jestliže nový podnik vznikne na základě likvidace předcházejícího podniku nebo jestliže pouze převezme aktiva takového podniku“. Ellinikos Xrysos je společnost, jež vznikla tři dny před nabytím dolů Cassandra. Podpora na restrukturalizaci je navíc podmíněna existencí solidního restrukturalizačního plánu a Řecko žádný podobný plán nepředložilo. Závěr tak zní, že podpora poskytnutá společnosti Ellinikos Xrysos není podle pravidel podpory na záchranu a/nebo restrukturalizaci slučitelná.
(165)
Pokud jde konečně o podporu na ochranu životního prostředí, společnost Ellinikos Xrysos byla povinna splnit platné environmentální normy. Byla zejména povinna investovat do ochrany životního prostředí a provozovat těžební činnost v souladu s právními předpisy Řecka a EU v oblasti ochrany životního prostředí. Jelikož výše uvedené bylo stanoveno zákonem jako povinné, nebylo nutno poskytovat společnosti Ellinikos Xrysos podporu, aby právním předpisům dostála.
(166)
Vzhledem k předchozímu dochází Komise k závěru, že dotyčná opatření podpory nejsou slučitelná se SFEU.
(167)
Komise má zejména za to, že rozdíl mezi tržní hodnotou aktiv dolů Cassandra a cenou, za kterou byla tato aktiva prodána společnosti Ellinikos Xrysos, představují neslučitelnou podporu ve prospěch Ellinikos Xrysos. Komise má také za to, že výše daně, kterou by společnost Ellinikos Xrysos bývala měla zaplatit za akvizici dolů a pozemků, představuje neslučitelnou podporu ve prospěch Ellinikos Xrysos.
V ZÁVĚR
(168)
Vzhledem k předchozímu dochází Komise k závěru, že příslušná opatření představují státní podporu ve prospěch společnosti Ellinikos Xrysos ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Komise má zejména za to, že rozdíl mezi tržní hodnotou aktiv dolů Cassandra a cenou, za kterou byla prodána společnosti Ellinikos Xrysos, představuje podporu ve prospěch Ellinikos Xrysos a že výše daně, kterou by společnost Ellinikos Xrysos bývala měla zaplatit za akvizici dolů a pozemků, představuje podporu ve prospěch Ellinikos Xrysos.
(169)
Komise navíc dochází k závěru, že příslušná opatření podpory nejsou slučitelná s vnitřním trhem. Komise má zejména za to, že rozdíl mezi tržní hodnotou aktiv dolů Cassandra a cenou, za kterou byla prodána společnosti Ellinikos Xrysos, představuje neslučitelnou podporu ve prospěch Ellinikos Xrysos a že výše daně, kterou by společnost Ellinikos Xrysos bývala měla zaplatit za akvizici dolů a pozemků, představuje rovněž neslučitelnou podporu ve prospěch Ellinikos Xrysos.
(170)
Podle Smlouvy o fungování EU a ustálené judikatury Soudního dvora je Komise poté, co zjistila, že podpora není slučitelná s vnitřním trhem, oprávněna rozhodnout, že dotyčný členský stát musí takovou podporu zrušit nebo upravit (44). Povinnost členského státu zrušit podporu považovanou Komisí za neslučitelnou se společným trhem slouží podle ustálené judikatury Soudního dvora k obnovení dřívějšího stavu (45). V této souvislosti Soudní dvůr stanovil, že je tohoto cíle dosaženo, jakmile příjemce vrátí částky poskytnuté formou protiprávní podpory, čímž ztrácí výhodu, kterou měl na trhu ve vztahu ke svým soutěžitelům, a obnoví se stav, který předcházel poskytnutí podpory (46).
(171)
V souladu s touto ustálenou judikaturou článek 14 nařízení Rady (ES) č. 659/99 (47) stanoví, že „je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil“.
(172)
Jelikož dotčená opatření jsou považována za protiprávní a neslučitelnou podporu, musí být tato podpora vrácena za účelem obnovení stavu, který na trhu existoval před jejím udělením. Výchozím okamžikem pro vrácení musí být okamžik, kdy bylo příjemci poskytnuto zvýhodnění, tj. odkdy mohl příslušnou podporu využívat, a příjemce musí uhradit úroky z vymáhané podpory až do jejího úplného navrácení.
(173)
Neslučitelným prvkem podpory příslušných opatření je součet a) rozdílu mezi tržní hodnotou aktiv dolů Cassandra a cenou, za kterou byla prodána společnosti Ellinikos Xrysos (14 milionů EUR), a b) výše daně, kterou by společnost Ellinikos Xrysos bývala musela zaplatit za nabytí aktiv, tj. dolů a pozemků (1,34 milionu EUR). Výše uvedený součet dosahuje částky 15,34 milionu EUR.
(174)
Pokud jde o navrácení, Komise navíc zaznamenává, že článek 4 kupní smlouvy z roku 2003 obsahuje dvě ustanovení o zrušení, ve kterých je upřesněno, že společnost Ellinikos může zrušit prodej v následujících případech: a) správního nebo právního aktu řeckých orgánů, kterým se mění status povolení k těžbě nebo b) soudního rozhodnutí (týkajícího se statusu povolení k těžbě) o zastavení provozu nebo provedení investičního plánu. V obou případech by společnost Ellinikos Xrysos vrátila aktiva řeckému státu a dostala by vrácenu celkovou částku ve výši 11 milionů EUR s možnou dodatečnou odměnou.
(175)
Řecké orgány uvedly, že obě tato ustanovení mohou být uplatněna v případě rozhodnutí Komise o vrácení neslučitelné podpory. Zda tomu tak skutečně je, je otázkou výkladu smlouvy a vnitrostátních právních předpisů. Pokud by však byla tato ustanovení uplatněna, nesmí to mít žádný vliv na povinnost Řecka získat zpět podporu ve výši uvedené v tomto rozhodnutí,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Státní podpora ve výši 15,34 milionu EUR, kterou Řecko v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie protiprávně poskytlo společnosti Ellinikos Xrysos prodejem aktiv a pozemků pod jejich hodnotou a prominutím návazných daní s cílem zajistit zaměstnanost, chránit životní prostředí a vytvořit motivační pobídku pro případné kupce dolů Cassandra, je neslučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
1. Řecko zajistí, aby příjemce navrátil podporu uvedenou v článku 1.
2. Částky, které mají být navráceny, jsou úročeny ode dne, kdy byly příjemci dány k dispozici, do dne jejich skutečného navrácení.
3. Výše úroků se vypočte jako složený úrok podle kapitoly V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (48) a nařízení Komise (ES) č. 271/2008 (49), kterým se mění nařízení (ES) č. 794/2004.
4. S účinkem ode dne přijetí tohoto rozhodnutí Řecko zruší všechny neprovedené platby podpory uvedené v článku 1.
Článek 3
1. Podpora uvedená v článku 1 bude navrácena zpět okamžitě a účinně.
2. Řecko zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno do čtyř měsíců ode dne jeho oznámení.
Článek 4
1. Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Řecko Komisi následující informace:
a)
celkovou částku (jistinu a úroky z podpory, jež má být vrácena), kterou má příjemce navrátit;
b)
podrobný popis opatření již přijatých a plánovaných ke splnění požadavků tohoto rozhodnutí;
c)
doklady prokazující, že příjemci bylo nařízeno podporu vrátit.
2. Řecko bude Komisi informovat o průběhu vnitrostátních opatření přijatých k provádění tohoto rozhodnutí, dokud nebude podpora uvedená v článku 1 zcela navrácena. Na žádost Komise neprodleně poskytne informace o opatřeních již přijatých a plánovaných ke splnění požadavků tohoto rozhodnutí. Poskytne rovněž podrobné informace o částkách podpory a úrocích z podpory, jež má být vrácena, které již příjemce navrátil.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Řecku.
V Bruselu dne 23. února 2011.
KOMISIJAS LĒMUMS
(2011. gada 23. februāris)
par valsts atbalstu C 48/08 (ex NN 61/08), ko Grieķija piešķīrusi uzņēmumam Ellinikos Xrysos SA
(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 1006)
(Autentisks ir tikai teksts grieķu valodā)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2011/452/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
ņemot vērā lēmumu, ar ko Komisija nolēma sākt procedūru, kas noteikta LESD 108. panta 2. punktā (1), attiecībā uz atbalsta pasākumu Nr. C 48/08 (ex NN 61/08) (2),
pēc tam, kad ieinteresētās personas aicinātas iesniegt savus apsvērumus atbilstīgi iepriekš minētajiem nosacījumiem, un ņemot vērā to apsvērumus,
tā kā:
I. PROCEDŪRA
(1)
Komisija 2007. gada 9. jūlijā saņēma sūdzību, kurā apgalvots, ka Grieķija ir veikusi divus pasākumus, piešķirot valsts atbalstu uzņēmumam Ellinikos Xrysos SA (turpmāk “uzņēmums Ellinikos Xrysos”). Pēc informācijas apmaiņas Komisija 2008. gada 10. decembrī uzsāka šo iespējamo pasākumu formālu izmeklēšanas procedūru.
(2)
Grieķija 2009. gada 23. februārī iesniedza savus apsvērumus par Komisijas lēmumu sākt procedūru.
(3)
Lēmums par procedūras uzsākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2009. gada 10. martā (3). Tika saņemti apsvērumi no četrām ieinteresētajām personām: 2009. gada 10. aprīlī no iespējamā valsts atbalsta saņēmēja uzņēmuma Ellinikos Xrysos; 2009. gada 10. aprīlī no lielākā Ellinikos Xrysos akcionāra uzņēmuma European Goldfields Ltd; 2009. gada 2. aprīlī no Cassandra raktuvju arodbiedrībām; 2009. gada 6. aprīlī no Hellenic Mining Watch, kas ir Grieķijas organizācija, kuras mērķis ir “vides un sabiedrības aizsardzība pret ieguves radītajām negatīvajām sekām un valsts bagātību saglabāšana” (4).
(4)
Apsvērumi tika nosūtīti Grieķijai 2009. gada 6. maija un 2009. gada 7. jūlija vēstulēs. Grieķija atbildēja uz ieinteresēto personu apsvērumiem 2009. gada 3. jūnija, 2009. gada 20. jūlija un 2009. gada 23. septembra vēstulēs.
(5)
Komisija 2009. gada 19. jūnijā, 2009. gada 11. decembrī un 2010. gada 22. aprīlī pieprasīja sīkāku informāciju no Grieķijas iestādēm, uz ko Grieķija un uzņēmums Ellinikos Xrysos atbildēja 2009. gada 23. jūlija, 2009. gada 29. jūlija, 2010. gada 15. janvāra, 2010. gada 11. februāra, 2010. gada 12. februāra, 2010. gada 4. maija un 2010. gada 27. maija vēstulēs. Starp Komisijas dienestiem un Grieķijas iestādēm 2010. gada maijā noritēja turpmāka neformāla informācijas apmaiņa pa e-pastu. Komisijas dienestu un Grieķijas iestāžu pārstāvju sanāksmes notika 2009. gada 11. februārī un 2010. gada 24. jūnijā. Komisijas dienestu un iespējamā valsts atbalsta saņēmēja sanāksmes notika 2009. gada 2. februārī un 2009. gada 26. jūnijā.
II. SĪKS ATBALSTA APRAKSTS
II.a. VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA PAR IEGUVES TIESĪBĀM UN ATĻAUJĀM
(6)
Ieguves tiesības ir tiesības ieiet konkrētā zemesgabalā un to aizņemt ar nolūku tajā veikt izstrādi vai nu pazemes izrakumu, vai atvērtu izstrādņu veidā, lai iegūtu minerālu rūdas, kas tajās varētu atrasties. Ieguves tiesības nodod īpašumā kopā ar īpašumu, kurā veicama ieguve, kā neatņemamu tā sastāvdaļu.
(7)
Ieguves tiesības atšķiras no ieguves atļaujas, kas ir licence veikt ieguves darbību. To piešķir atbildīgās iestādes pēc tam, kad novērtēti iesniegtie ziņojumi par īstenošanas iespējām un vides pētījumu dokumenti. Šajā gadījumā 2003. gada pārdošanas laikā ieguves atļaujas piešķīra Attīstības ministrija.
II.b. ATBALSTA SAŅĒMĒJS
(8)
Ellinikos Xrysos ir liels Grieķijas ieguves uzņēmums, kas aktīvi darbojas zelta, vara, svina, sudraba un cinka ieguves jomā. Tā apgrozījums 2009. gadā bija 44,7 miljoni euro (ieņēmumi pēc nodokļu nomaksas 1,7 miljonu euro apmērā), un tam bija aptuveni 350 darbinieku. Attiecīgo atbalsta pasākumu laikā (skatīt 11. un 16.-18. punktu) Ellinikos Xrysos bija liels uzņēmums, jo tas bija saistīts ar lielu uzņēmumu. Saskaņā ar Komisijas 2003. gada 6. maija Ieteikumu 2003/361/EK par mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (5): a) mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) kategorijā ietilpst uzņēmumi, kam ir mazāk nekā 250 darbinieku un kuru gada apgrozījums nepārsniedz 50 miljonus euro un/vai kopējā gada bilance nepārsniedz 43 miljonus euro (pielikuma 1. sadaļas 2. panta 1. punkts); b) lai no MVU kategorijas izņemtu uzņēmumu grupas, kuru ekonomiskais spēks, iespējams, pārsniedz īstajiem MVU piemītošo ekonomisko spēku, ir jānodala dažādu tipu uzņēmumi atkarībā no tā, vai tie ir autonomi (apsvērumu 9. punkts); c) “autonoms uzņēmums” ir jebkurš uzņēmums, kas nav klasificējams kā saistīts uzņēmums (pielikuma 1. sadaļas 3. panta 1. punkts); d) “saistīts uzņēmums” ir uzņēmums, kurā akcionāru vai locekļu balsstiesību vairākums pieder citam uzņēmumam (pielikuma 1. sadaļas 3. panta 3. punkta a) apakšpunkts). Šajā gadījumā 2003. gada decembrī (2003. gada pārdošanas laikā) 53,3 % uzņēmuma Ellinikos Xrysos akciju (160 000 akciju no 300 000 akciju kopskaita) piederēja uzņēmuma Aktor SA meitasuzņēmumam Greek Mines SA. Uzņēmuma Aktor divu iepriekšējo gadu, t. i., 2001. un 2002. gada, apgrozījums sasniedza attiecīgi 120,9 miljonus euro un 302,6 miljonus euro. Tāpat tā divas iepriekšējās kopējās gada bilances sasniedza attiecīgi 151,9 miljonus euro un 260 miljonus euro (6). Ar šiem rādītājiem uzņēmums Aktor atbilst lielo uzņēmumu kategorijai. Līdz ar to uzņēmums Ellinikos Xrysos attiecīgo atbalsta pasākumu laikā bija liels uzņēmums.
(9)
Uzņēmuma Ellinikos Xrysos pašreizējie akcionāri ir uzņēmums European Goldfields Greece BV (65 % akciju), uzņēmums Hellas Gold BV (30 % akciju) un Grieķijas celtniecības un enerģētikas uzņēmums Aktor SA (5 % akciju). European Goldfields Greece BV un Hellas Gold BV ir uzņēmuma European Goldfields Ltd meitasuzņēmumi. European Goldfields Ltd ir Kanādas uzņēmums, kas ir iesaistīts minerālu īpašumu ieguvē, izpētē un izstrādē Balkānos.
(10)
Uzņēmumam Ellinikos Xrysos pieder Cassandra raktuves, un tas šīs raktuves ekspluatē. Šis uzņēmums iegādājās tās un to ieguves tiesības no Grieķijas valsts 2003. gada decembrī. Cassandra raktuves atrodas Grieķijas ziemeļu daļā. Cassandra raktuvēs ietilpst Olympias un Skouries zelta raktuves, kā arī Stratoni vara un cinka raktuves.
(11)
Līdz 2003. gadam Cassandra raktuves piederēja uzņēmumam TVX Hellas SA, kas bija tās ieguvis īpašumā no Grieķijas valsts 1995. gadā piedāvājumu konkursa kārtībā par 11 miljardiem Grieķijas drahmu (aptuveni 39,8 miljoni euro (7)).
(12)
Grieķijas Valsts padome 2002. gadā anulēja Cassandra raktuvju ieguves un zelta apstrādes atļaujas, proti, Olympias un Stratoni raktuvju atļaujas. Olympias raktuvju ieguves un zelta apstrādes atļauja tika anulēta ar vidi saistītu iemeslu dēļ, kuri tika novērtēti kā nopietni. Stratoni raktuvju ieguves atļauja tika anulēta, jo Grieķijas valsts bija to izsniegusi nelikumīgi. Ieguves atļauju bija izsniegusi iestāde, kas nebija pilnvarota to darīt.
(13)
Kad Valsts padome bija veikusi iepriekš minēto anulēšanu, atbildīgā Attīstības ministrija attiecībā uz Stratoni raktuvēm izdeva divus aktus: 1) 2003. gada 7. janvārī, liekot pārtraukt darbību Stratoni raktuvēs; un 2) 2003. gada 29. janvārī, liekot attiecībā uz Stratoni raktuvēm pieņemt papildu drošības pasākumus. Saskaņā ar Valsts padomes lēmumu par anulēšanu Attīstības ministrija 2003. gada 18. februārī izdeva vēl vienu aktu, ar ko tika atļauts uzsākt darbību Stratoni raktuvēs un tika anulēti tās iepriekšējie - 2003. gada 7. un 29. janvāra - akti. Laikā, kad raktuves tika pārdotas uzņēmumam Ellinikos Xrysos, spēkā bija 2003. gada 18. februāra akts.
(14)
Tāpat tādēļ, ka bija anulētas iepriekš minētās Cassandra raktuvju ieguves un zelta apstrādes atļaujas, uzņēmuma TVX Hellas īpašnieks Kinross (Kanādas ieguves uzņēmums) pārtrauca uzņēmuma TVX Hellas finansēšanu, lai saglabātu akciju biržas vērtību. Tas piespieda TVX Hellas pieteikt maksātnespēju.
II.c. 1. PASĀKUMS. PĀRDOŠANAS CENA ZEM TIRGUS VĒRTĪBAS
(15)
Cassandra raktuves 2003. gada 12. decembrī no uzņēmuma TVX Hellas tika nodotas Grieķijas valsts īpašumā par 11 miljoniem euro saskaņā ar ārpustiesas vienošanos, kuras ietvaros tika kompensētas abu pušu prasības (uzņēmuma TVX Hellas prasība pret Grieķiju sasniedza 293,5 miljonus euro). Tajā pašā dienā Grieķijas valsts pārdeva Cassandra raktuves uzņēmumam Ellinikos Xrysos par 11 miljoniem euro, iepriekš neveicot īpašumu vērtēšanu un nerīkojot atklātu piedāvājumu konkursu. Pārdošanā ietilpa: a) Stratoni, Skouries un Olympias raktuves kopā ar attiecīgajām ieguves tiesībām; b) zeme; c) minerālu iegulas; un d) nekustamie īpašumi (ieguves un apstrādes tehnika, darba ņēmēju mājas un rūpnieciskās ražošanas ēkas). Kā minēja Grieķijas iestādes, pasākuma mērķis bija atrast īpašnieku, kas vēlētos raktuves ekspluatēt un līdz ar to aizsargātu nodarbinātību un vidi.
II.d. 2. PASĀKUMS. ATBRĪVOJUMS NO NODOKĻU MAKSĀŠANAS UN JURIDISKO PAKALPOJUMU MAKSAS SAMAZINĀJUMS
(16)
Grieķija pārdeva Cassandra raktuves uzņēmumam Ellinikos Xrysos atbilstoši starp abām pusēm noslēgtajam līgumam, kas tika ratificēts ar Likumu 3220/2004 (8). Saskaņā ar šo likumu uzņēmums Ellenikos Xrysos tika pilnībā atbrīvots no nodokļu maksāšanas. Tika arī noteiks juridisko pakalpojumu un citas maksas samazinājums līdz tikai 5 % no reālā apmēra, kas būtu bijis jāmaksā. Kā apgalvoja Grieķijas iestādes, pasākuma nolūks bija radīt pamudinājumu iespējamajiem pircējiem, jo raktuvju vērtība bija negatīva.
(17)
Saskaņā ar Grieķijas tiesību aktiem (9) nekustamā īpašuma pirkuma nodoklis ir 7 % no pārdotā īpašuma vērtības par pirmajiem EUR 15 000 un 9 % par atlikušo daļu. Tāpat saskaņā ar Grieķijas Ieguves nozares kodeksu (10) speciālais ieguves tiesību pirkuma nodoklis ir 5 % no pārdoto tiesību vērtības (t. i., no raktuvju vērtības).
(18)
Šajā lēmumā Komisija ir aprēķinājusi kopējo atbalsta summu par 1. un 2. pasākumu 15,34 miljonu euro apmērā pēc turpmāk minētā izvērtēšanas:
a)
triju atsevišķo raktuvju (Stratoni, Olympias un Skouries), kas kopā veido Cassandra raktuves, vērtība, pamatojoties uz ekonomiskajiem faktoriem, kuri attiecas uz pārdošanas laiku, un arī iespēju šajās raktuvēs veikt darbību (skatīt sīku analīzi 63.-79. punktā);
b)
Cassandra raktuvju zemes vērtība, kā tā aprēķināta novērtējuma ziņojumā (skatīt 19. punktu) un pārbaudīta salīdzinājumā ar cenu, kas samaksāta par šīs zemes lielāko daļu 1995. gada atklātajā piedāvājumu konkursā (skatīt sīku analīzi 80.-90. punktā);
c)
to minerālu iegulu vērtība, ko uzņēmums Ellinikos Xrysos ieguva 2003. gada pārdošanas rezultātā, pamatojoties uz šo pašu vērtēšanas ziņojumu (skatīt sīku analīzi 91.-97. punktā);
d)
maksājamā nodokļu summa, kura attiecībā uz uzņēmumu Ellinikos Xrysos netika iekļauta pirkuma līgumā (skatīt sīku analīzi 118.-124. punktā).
(19)
Komisija 2008. gada 10. decembra lēmumā par procedūras uzsākšanu apšaubīja to, vai Grieķija ir pārdevusi Cassandra raktuves uzņēmumam Ellinikos Xrysos atbilstīgi to tirgus vērtībai, jo pārdošana tika veikta bez atklāta piedāvājumu konkursa un neatkarīgas īpašumu vērtēšanas, un vai šāda pārdošana zem tirgus vērtības ir saderīga ar LESD. Tika izdarīta atsauce uz Cassandra raktuvju īpašumu novērtējuma ziņojumu, kas izdots Ellinikos Xrysos akcionāra uzņēmuma European Goldfields vārdā. Saskaņā ar šo ziņojumu Cassandra raktuvju faktiskā tirgus vērtība bija 500 miljoni ASV dolāru (2004. gada 30. jūnijā līdzvērtīga 411 miljoniem euro, izmantojot minētās dienas valūtas kursu USD 1,2155 par EUR 1 (11). Ziņojumu (turpmāk “Behre Dolbear ziņojums”) sniedza uzņēmums Behre Dolbear International Ltd - “īpaši atzīts starptautisks minerālu rūpniecības konsultāciju uzņēmums”, kā apgalvoja uzņēmums European Goldfields (12).
(20)
Komisija arī apšaubīja to, vai atbrīvojums no nodokļu maksāšanas un juridisko pakalpojumu maksas samazinājums bija atbrīvojums no tām finanšu saistībām pret valsti, kuras ir saderīgas ar LESD.
III. GRIEĶIJAS UN IEINTERESĒTO PERSONU APSVĒRUMI
III.a. GRIEĶIJAS UN ATBALSTA SAŅĒMĒJA APSVĒRUMI
(21)
Grieķijas un atbalsta saņēmēja apsvērumi lielā mērā sakrīt, un tādēļ Komisija tos norādīs vienkopus, proti, 22.-31. punktā.
(22)
Saskaņā ar Grieķijas iestāžu un saņēmēja apgalvoto Grieķija 2003. gada pārdošanā rīkojās kā starpniece vienīgi tādēļ, ka uzņēmums TVX Hellas, būdams maksātnespējas procesa vidusposmā, nevarēja pārdot raktuves uzņēmumam Ellinikos Xrysos tiešā veidā. Tie arī apgalvo, ka Grieķijai raktuves nekad nav piederējušas un tā nesaņēma naudu no 2003. gada pārdošanas, jo 11 miljoni euro tika samaksāti tieši uzņēmumam TVX Hellas. Tie arī argumentē, ka 1995. gadā pārdošanas darījums notika starp TVX Hellas un iepriekšējo īpašnieku - privātu uzņēmumu, kas bija likvidācijas procesā - un ka tādēļ 2003. gada pārdošanā nebija iesaistīti valsts līdzekļi.
(23)
Turklāt Grieķijas iestādes un saņēmējs apgalvo, ka pārdošanas laikā Cassandra raktuvju tirgus vērtība bija kritusies vai pat negatīva ilgā darbības pārtraukuma un ieguves tiesību anulēšanas dēļ. Raktuvju negatīvo tirgus vērtību arī varēja apliecināt fakts, ka uzņēmums Kinross - uzņēmuma TVX Hellas īpašnieks un tirgus ekonomikas dalībnieks - raktuvēm noteica negatīvu vērtību, kad tas pārvērta kapitālā būtiskus zaudējumus no tā ieguldījumiem. Tie norāda, ka pozitīvo cenu, ko samaksāja arī privātais uzņēmums Ellinikos Xrysos, attaisno līguma anulēšanas noteikums, kas novērsa pircēja risku. Turklāt tie apgalvo, ka zemi, ko īpašumā iegūst ieguves uzņēmums, var izmantot vienīgi ieguves darbiem un tai nav tirgus vērtības, jo Grieķijas tiesību aktos attiecībā uz šādām teritorijām priekšroku dod ieguves darbiem. Šā iemesla dēļ tie argumentē, ka ieguves tiesību vērtības kritums, ko radīja ilgais darbības pārtraukums un ieguves tiesību anulēšana, noveda arī pie zemes vērtības krituma. Visbeidzot, attiecībā uz zelta iegulām, kas ietilpa uzņēmumam Ellinikos Xrysos pārdotajos īpašumos, tie apgalvo, ka 2003. gadā tām bija negatīva vērtība, jo zeltam bija relatīvi zema cena un relatīvi augstas ar ieguvi saistītās izmaksas, piemēram, transporta un apstrādes izmaksas.
(24)
Papildus iepriekš minētajam un attiecībā uz tirgus ekonomikas kritērijiem, kuri jāņem vērā darījumā, Grieķijas iestādes un saņēmējs argumentē, ka šajos kritērijos ietilpst arī vides un sociālie apsvērumi, kas saistīti ar uzņēmuma tēlu un personāla apmierinātību. To apstiprina fakts, ka uzņēmums TVX Hellas, kas ir tirgus ekonomikas dalībnieks, ņēma vērā arī darbaspēka un vides jautājumus, samaksādams atbilstošu kompensāciju. Tie arī argumentē, ka, ja raktuves netiktu pārdotas, tas nozīmētu būtiskas ar vidi saistītas izmaksas aptuveni 15,7 miljonu euro apmērā, kuras būtu jāsedz Grieķijas valstij. Tajā pašā laikā tie apgalvo, ka cena, ko samaksāja uzņēmums Ellinikos Xrysos, arī bija pamatota ar tirgus ekonomikas kritērijiem, jo tā bija vienāda ar cenu, ko prasīja privāts uzņēmums TVX Hellas. Grieķija un atbalsta saņēmējs apgalvo, ka uzņēmums TVX Hellas būtu prasījis augstāku cenu, ja tas būtu varējis tā rīkoties. Tajā pašā laikā tie norāda, ka uzņēmuma Ellinikos Xrysos samaksātā cena bija vienāda ar aktīvu uzskaites vērtību uzņēmuma TVX Hellas finanšu pārskatos. Visbeidzot, tie apgalvo, ka 2003. gada pārdošanā samaksātā cena atainoja raktuvju reālo vērtību, t. i., Stratoni raktuvju vērtību, jo tajās vienīgajās notika darbība. Attiecībā uz Skouries raktuvēm Grieķija un saņēmējs apgalvo, ka, neskaitot uzņēmuma TVX Hellas pirms 2003. gada pārdošanas veikto ieguves izpēti, tajās nekad nav veikti ieguves darbi vai ieguldījumi. Tie arī uzskata, ka, lai Skouries izveidotu ieguves objektu, ir vajadzīgi nozīmīgi ieguldījumi. Iepriekš minēto iemeslu dēļ tie apgalvo, ka 2003. gada pārdošanā uzņēmumam Ellinikos Xrysos netika dotas priekšrocības.
(25)
Attiecībā uz Behre Dolbear ziņojumu ne Grieķijai, ne saņēmējam nav šaubu par uzņēmuma Behre Dolbear uzticamību. Tomēr tie abi apstrīd ziņojumu, apgalvojot, ka to nevar ņemt vērā, jo tā nolūks bija piesaistīt ieguldītāju uzmanību un tā atsauces laiks (2004. gada jūnijs) nesakrīt ar pārdošanas laiku (2003. gada decembris). Tie arī argumentē, ka uzņēmuma Behre Bolbear lēstā raktuvju vērtība ir attiecināta uz īpašumiem kopā ar attiecīgajām ieguves atļaujām, kurpretim uzņēmums Ellinikos Xrysos ieguva vienīgi īpašumus, savukārt ieguves atļaujas vēlāk piešķīra Grieķijas valsts. Papildus tie argumentē, ka ziņojums attiecas nevis uz pārdotajiem īpašumiem, bet uz uzņēmuma Ellinikos Xrysos kā darbību turpinoša uzņēmuma vērtību, un ka tādēļ tajā nav norādīta raksturojošā vērtība īpašumiem, ko Grieķijas valsts pārdeva 2003. gada decembrī. Visbeidzot, tie apgalvo, ka ziņojuma 37. lappuses 5.3. tabulā uzņēmums Behre Dolbear lēš, ka izstrādei gatavo Cassandra raktuvju pašreizējā neto vērtība ir negatīva, proti, 2,59 miljoni ASV dolāru, un ka tādēļ reāli samaksātā cena (11 miljoni euro) bija virs raktuvju tirgus vērtības.
(26)
Ja tomēr tiek izmantots Behre Dolbear ziņojums, Grieķija uzskata, ka no trijām atšķirīgajām ziņojumā izklāstītajām metodēm ir pieņemama vienīgi ienākumu metode, jo tā ir galvenā starptautiski lietotā novērtējuma metode, un vienīgi attiecībā uz tā apstiprināšanas datumu, kā arī ja tiek piešķirtas ieguves atļaujas un tiek veikts būtisks ieguldījums.
(27)
Grieķijas iestādes un saņēmējs atzīst, ka ierobežotā laika dēļ, lai aizsargātu nodarbinātību un vidi, Grieķija pārdeva īpašumus uzņēmumam Ellinikos Xrysos tieši - bez atklāta piedāvājumu konkursa vai iepriekšēja novērtējuma. Tie arī norāda, ka uzņēmumam TVX Hellas bija prasības pret Grieķiju 293,5 miljonu euro apmērā, pamatojoties uz zaudējumiem, ko radīja ieguldījumi raktuvēs (kurās tika pārtraukta darbība pēc 2002. gada anulēšanas lēmumiem) un izdevumi par vides aizsardzību. Tie argumentē, ka pirkuma līgumā nebija noteikuma par darbinieku minimālo skaitu, jo ieguvē nodarbina daudz darba ņēmēju, taču tajā pašā laikā nav iespējams noteikt kvantitatīvu pienākumu nodrošināt darbu. Visbeidzot, tie norāda, ka, ja Komisija izdotu iekasēšanas rīkojumu, tiktu iesniegts līguma anulēšanas pieprasījums, bet tādā gadījumā Grieķijas valstij varētu pieprasīt atmaksāt uzņēmumam 11 miljonus euro, un tai varētu tikt atdoti īpašumi.
(28)
Turklāt Grieķijas iestādes argumentē, ka bija iespējams atsaukties uz 1995. gada atklātajā piedāvājumu konkursā noteikto vērtību un ka varētu uzskatīt, ka zemes vērtība nav mainījusies. Tās norāda, ka Behre Dolbear ziņojumā izmantoto metodi (ienākumu metodi) var pieņemt, bet vienīgi attiecībā uz ziņojuma datumu (2004. gada 30. jūnijs) un vienīgi tad, ja tiek piešķirtas ieguves atļaujas un veikti būtiski ieguldījumi. Visbeidzot, Grieķijas iestādes pieņem, ka pārdošanas laikā Stratoni raktuvēm bija derīgas ieguves atļaujas un ka līdz ar to tās darbojās un atbilda Behre Dolbear ziņojuma “izstrādei gatava objekta” noteikumam.
(29)
Attiecībā uz atbrīvojumu no nodokļu maksāšanas un juridisko pakalpojumu maksas samazinājumu atbalsta saņēmējs norādīja, ka šajā gadījumā nebija piemērojams ar likumu noteiktais nodoklis par raktuvju īpašnieka maiņu. Turklāt, kā minēja Grieķija, raktuvju vērtība bija negatīva un attiecīgi bija vajadzīgs pamudinājums iespējamajiem pircējiem. Tāpat Grieķija arī argumentē, ka Grieķijas Ieguves nozares kodeksa 173. pantā ir noteikta nodokļa likme aptuveni 5 % apmērā, taču vienīgi attiecībā uz darījumiem “par atlīdzību” [με επαχθή αιτία], kas, kā apgalvo Grieķija, nozīmē darījumus, kuri veicami, ja noticis nelaimes gadījums, piemēram, miris īpašnieks, tādēļ šajā gadījumā tas nebija piemērojams. Turklāt saņēmējs argumentē, ka pirkuma līgums vēl nav galīgs anulēšanas noteikuma dēļ un attiecīgi piemērot kādu nodokli būtu priekšlaicīgi. Visbeidzot, saņēmējs apgalvo, ka juridisko pakalpojumu maksas samazinājumā nav iesaistīti valsts līdzekļi, jo juristi ir privātā sektora speciālisti un nodokļi un nodevas par to atalgojumu tika atbilstīgi samaksātas.
(30)
Grieķija apstiprina, ka nodoklis no 7 % līdz 9 % tiešām tiek iekasēts visos zemes pārdošanas gadījumos neatkarīgi no tā, vai tiek veikta uzņēmuma īpašumu vai privātu īpašumu pārdošana.
(31)
Visbeidzot, gan Grieķija, gan saņēmējs argumentē, ka, pat ja 2003. gada pārdošana bija atbalsts par labu uzņēmumam Ellinikos Xrysos, šim uzņēmumam bija tiesības to saņemt saskaņā ar 1998. gada Pamatnostādnēm par reģionālo valsts atbalstu un 2002. gada Daudznozaru reģionālās palīdzības sniegšanas mehānismu liela apjoma investīciju projektiem. Šie abi dokumenti bija piemērojami pārdošanas laikā, uzņēmumam atrodoties teritorijā, kas tiesīga uz atbalstu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu. Saņēmējs arī uzskata, ka tam varēja būt tiesības saņemt atbalstu saskaņā ar Vispārējo grupu atbrīvojuma regulu, 2008. gada Pamatnostādnēm par valsts atbalstu vides aizsardzībai un LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, jo attiecīgais ieguldījums bija saistīts ar valstij izšķirīgi svarīgu nozari un teritoriju. Attiecībā uz atbrīvojumu no nodokļu maksāšanas atbalsta saņēmējs uzsver, ka nodokļa apmērs sasniedza EUR 38 000, tas bija mazāks par de minimis slieksni (EUR 100 000 par jebkuru triju gadu laika posmu) (13) un neradīja nekādu labumu uzņēmumam Ellinikos Xrysos.
III.b. CITU IEINTERESĒTO PERSONU APSVĒRUMI
(32)
Komisija arī saņēma apsvērumus par procedūras uzsākšanas lēmumu no organizācijas Hellenic Mining Watch (14). Organizācija Hellenic Mining Watch apgalvo, ka Cassandra raktuvju īpašumos ietilpst arī nozīmīgs nekustamais īpašums, kas ievērojami palielina raktuvju kopējo vērtību, bet nebija ņemts vērā Behre Dolbear ziņojumā. Organizācija Hellenic Mining Watch noraida argumentus par bezdarba radīšanu, kas izmantoti attiecībā uz raktuvju īpašnieka maiņu neatbilstīgi juridiskajai procedūrai, apgalvojot, ka pirkuma līgumā nebija iekļauts pienākums uzņēmumam Ellinikos Xrysos pieņemt darbā noteiktu vai minimālu skaitu darba ņēmēju.
(33)
Organizācija Hellenic Mining Watch tāpat noraida ar vidi saistītos argumentus, kas izmantoti attiecībā uz raktuvju īpašnieka maiņu neatbilstīgi juridiskajai procedūrai, apgalvojot, ka 2003. gada pirkuma līguma 1. pantā uzņēmums Ellinikos Xrysos ir atbrīvots no atbildības par kaitējumu videi, ja šāds kaitējums ir nodarīts vai šāda kaitējuma cēlonis ir radīts līdz pirkuma līgumu ratificējošā likuma publicēšanai. Visbeidzot, organizācija Hellenic Mining Watch apgalvo, ka raktuvju īpašumos ietilpa arī ļoti vērtīgas zeltu saturošu minerālu iegulas aptuveni 80 miljonu euro vērtībā, kas nebija minētas ar uzņēmumu Ellinikos Xrysos noslēgtajā pirkuma līgumā.
(34)
Atbildot uz organizācijas Hellenic Mining Watch apsvērumiem, Grieķija atkārto viedokli, ka uzņēmums Ellinikos Xrysos nesaņēma nekādu valsts atbalstu. Proti, Grieķija apgalvo, ka tā nebija ne raktuvju īpašniece, ne pārdevēja, bet bija vienīgi starpniece darījumā starp divām privātām pusēm. Turklāt Grieķija apgalvo, ka organizācijas Hellenic Mining Watch apgalvojumi ir neskaidri, neprecīzi un pretrunīgi. Visbeidzot, Grieķija apgalvo, ka organizācija Hellenic Mining Watch cenšas panākt, lai Cassandra raktuves atgrieztos valsts īpašumā, jo tās sākotnējais mērķis ir vides aizsardzība.
(35)
Visbeidzot, Komisija arī saņēma apsvērumus par procedūras uzsākšanas lēmumu no Cassandra raktuvju arodbiedrībām (15), kuros tās apšauba, ka pasākumi ietver nelikumīgu valsts atbalstu, un atsaucas uz raktuvju devumu ekonomikas un nodarbinātības labā.
IV. ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS
(36)
Šajā iedaļā, pamatojoties uz iepriekš minētajiem Grieķijas un citu trešo personu sniegtajiem faktiem un argumentiem, Komisija izvērtēs attiecīgos pasākumus. Pirmkārt, Komisija izvērtēs atbalsta esību izskatāmajos pasākumos, lai izvērtētu, vai tie ietver atbalstu (IV.a. apakšiedaļa). Otrkārt, ja pasākumā tiešām būs konstatēts atbalsts, Komisija izvērtēs tā saderību ar iekšējo tirgu (IV.b. apakšiedaļa).
IV.a. ATBALSTS LESD 107. PANTA 1. PUNKTA NOZĪMĒ
(37)
Lai noskaidrotu, vai pasākums ir atbalsts, Komisijai ir jāizvērtē, vai apstrīdētais pasākums ir saderīgs ar LESD 107. panta 1. punktu, kurā ir noteikts, ka “ja vien Līgumi neparedz ko citu, ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.”
(38)
Ņemot vērā šo noteikumu, Komisija turpmāk izvērtēs, vai apstrīdētie pasākumi uzņēmuma Ellinikos Xrysos labā ir valsts atbalsts.
1. PASĀKUMS. PĀRDOŠANAS CENA ZEM TIRGUS VĒRTĪBAS
a. Priekšrocības
(39)
Ja valsts pārdod īpašumu par cenu, kas ir zem tirgus vērtības, šādi tiek sniegtas priekšrocības pircējam (kurš saņem īpašumu par subsidētu cenu) un var veidoties valsts atbalsts. Pretējā gadījumā īpašumu pārdod atbilstīgi tirgus vērtībai (un līdz ar to ir izslēgts valsts atbalsts), ja cenu nosaka neatkarīgs vērtētājs un cena atbilst pārdošanas cenai vai ja pārdošana tiek rīkota kā konkursa procedūra, kā atklāts, pārredzams beznosacījumu piedāvājumu konkurss un ja uzvarētāju nosaka vairāksolīšanā (16).
(40)
Šajā gadījumā Cassandra raktuves tika pārdotas, nerīkojot atklātu piedāvājumu konkursu un neveicot nekādu vērtēšanu. Lai izvairītos no valsts atbalsta piešķiršanas, valstij ir jārīkojas kā racionālam, uz maksimālu peļņu orientētam privātīpašniekam, t. i., kā “pārdevējam tirgus ekonomikā”, un pārdošanā jācenšas panākt labāko finansiālo iznākumu. Šādā veidā konkrētajā gadījumā Komisija ir izvērtējusi, vai Grieķijas valsts ir rīkojusies kā pārdevējs tirgus ekonomikā.
(41)
Grieķijas iestādes un atbalsta saņēmējs min argumentu, ka vides un sociālos jautājumus arī būtu jāuzskata par tirgus ekonomikas kritēriju, jo tie ir saistīti ar uzņēmuma tēlu un personāla apmierinātību. Tie uzskata, ka šo argumentu apstiprina fakts, ka uzņēmums TVX Hellas, kas ir tirgus ekonomikas dalībnieks, ņēma vērā arī darbaspēka un vides jautājumus, saviem darbiniekiem samaksādams atbilstošu kompensāciju, tostarp arī par senākām saistībām attiecībā uz vides aizsardzību (saistības pirms 2003. gada pārdošanas). Tie apgalvo, ka tādā pašā veidā pārdevējs tirgus ekonomikā piekristu samazinātai cenai, lai nodrošinātu vides un sociālo apsvērumu izpildi.
(42)
Komisija nevar pieņemt iepriekš minēto argumentu. Vides un sociālie apsvērumi savā dziļākajā būtībā ir valsts politikas apsvērumi, pēc kuriem rīkojas valsts iestādes. Pārdevējs tirgus ekonomikā var ņemt vērā bezdarba un vides jautājumus ne vairāk kā ierobežotā apmērā, lai aizsargātu vai attīstītu pret sabiedrību un vidi atbildīga darījumu veicēja reputāciju, bet ne tādā mērā, lai tas būtiski kaitētu tā finansiālajām interesēm. Katrā ziņā saistībā ar pārdošanu racionāls pārdevējs tirgus ekonomikā kvantitatīvi novērtētu visus šo jautājumu radītos maksājumus vai izmaksas, lai nolemtu, kā tās varētu ietekmēt pieņemamo cenu. Komisija norāda, ka šajā gadījumā līgumā nav iekļautas šādas finansiālas specifikācijas un Grieķija nav parādījusi, ka pārdošanas laikā tā ir veikusi šādu finansiālu izmaksu novērtējumu.
(43)
Grieķijas iestādes un saņēmējs arī apgalvo, ka raktuvēm bija negatīva tirgus vērtība, ko apliecina fakts, ka uzņēmums Kinross, kas ir uzņēmuma TVX Hellas īpašnieks un tirgus ekonomikas dalībnieks, raktuvēm noteica negatīvu vērtību, kad tas finansēja būtiskus zaudējumus no saviem ieguldījumiem.
(44)
Komisija nevar pieņemt iepriekš minēto argumentu. Uzņēmums TVX Hellas apturēja savu uzņēmējdarbību Cassandra raktuvēs, jo Valsts padome anulēja raktuvju atļaujas. Tomēr Stratoni raktuvēm, kad uzņēmums TVX Hellas tās pārdeva Grieķijai (skatīt 13. punktu), bija derīga ieguves atļauja, kurpretim Olympias raktuvju atļauja palika anulēta. Tādēļ Komisija uzskata, ka uzņēmuma TVX Hellas lēmums pārdot Cassandra raktuves bija saistīts ar tā būtisko ieguldījumu neveiksmi Olympias raktuvēs. Tādēļ uzņēmuma TVX Hellas rīcība bija saistīta ar Olympias ieguldījumu vērtību, nevis ar Stratoni raktuvju vērtību.
(45)
Grieķijas iestādes un saņēmējs atzīst, ka Grieķija pārdeva īpašumus uzņēmumam Ellinikos Xrysos tieši - bez atklāta piedāvājumu konkursa vai iepriekšējas vērtēšanas - ierobežotā laika dēļ, lai aizsargātu nodarbinātību un vidi. Attiecībā uz vidi tie argumentē, ka, ja raktuves netiktu pārdotas, tas nozīmētu būtiskas ar vidi saistītas izmaksas aptuveni 15,7 miljonu euro apmērā, kas būtu jāsedz Grieķijas valstij. Attiecībā uz nodarbinātību Grieķijas iestādes un saņēmējs pieņem, ka pirkuma līgumā nebija noteikuma par darbinieku minimālo skaitu, taču argumentē, ka nav iespējams noteikt kvantitatīvu pienākumu nodrošināt darbu un ka ieguvē nodarbina daudz darba ņēmēju.
(46)
Attiecībā uz iepriekš minēto Komisija norāda, ka pārdoto īpašumu vērtība līdz pārdošanai nekādi netika izvērtēta un pārdošana tika veikta nevis atklāta procesa veidā, bet ar pircēju sazinoties tieši. Attiecībā uz izmaksām, kas saistītas ar vidi un kas, iespējams, būtu jāsedz Grieķijai, Komisija secina, ka par šīm izmaksām nav nekādu ziņu ne līgumā, ne kādā citā attiecīgā laika dokumentā. Komisija arī norāda, ka pircējam netika uzlikti papildu pienākumi pret vidi papildus tiem pienākumiem, kas bija noteikti piemērojamos tiesību aktos. Komisija uzskata, ka, ja ar vidi saistītās izmaksas būtu uzskatāmas par faktoru, nosakot pārdošanas cenu, tad privātais pārdevējs rūpīgi novērtētu un aprēķinātu šīs izmaksas, pirms noteiktu pārdošanas cenu. Grieķija nav apliecinājusi, ka pārdošanas laikā tā būtu veikusi šādu novērtēšanu un aprēķināšanu vai ka tā būtu kā citādi ņēmusi vērā šādas ar vidi saistītas izmaksas.
(47)
Komisija arī norāda, ka 2003. gada pirkuma līgumā nebija iekļauts noteikums par prasību pircējam saglabāt vai radīt minimālu skaitu darbvietu. Tādēļ Komisija nevar pieņemt argumentu, ka pircējam bija uzlikts pienākums saglabāt vairāk darbvietu nekā ekonomiski vajadzīgs, jo pirkuma līgumā nebija ietverts pienākums saglabāt noteiktu skaitu darbvietu. Līdz ar to Komisija uzskata, ka privātā pārdevēja skatījumā neviens arguments, kas saistīts ar darbvietu skaitu vai darbinieku aizsardzību, nevar attaisnot pārdošanas cenu, kura ir zemāka par raktuvju tirgus vērtību.
(48)
Tāpēc, pamatojoties uz 46. un 47. punktu, Komisija nevar pieņemt 45. punktā izklāstītos Grieķijas un atbalsta saņēmēja argumentus.
(49)
Jautājumā par nodarbinātību un vides aizsardzību (skatīt 45. punktu) organizācija Hellenic Mining Watch noraida argumentus par bezdarba radīšanu, kas izmantoti attiecībā uz raktuvju īpašnieka maiņu neatbilstīgi juridiskajai procedūrai, apgalvojot, ka pirkuma līgumā nebija iekļauts pienākums uzņēmumam Ellinikos Xrysos pieņemt darbā noteiktu vai minimālu skaitu darba ņēmēju. Organizācija Hellenic Mining Watch arī apgalvo, ka uzņēmums Ellinikos Xrysos guva priekšrocības, jo 2003. gada pirkuma līguma 1. punktā uzņēmums Ellinikos Xrysos ir atbrīvots no atbildības par kaitējumu videi, ja šāds kaitējums ir nodarīts vai šāda kaitējuma cēlonis ir radīts līdz pirkuma līgumu ratificējošā likuma publicēšanai.
(50)
Attiecībā uz organizācijas Hellenic Mining Watch iepriekš izklāstīto otro argumentu Komisija norāda, ka 2003. gada pirkuma līgumā uzņēmums Ellinikos Xrysos ir atbrīvots no atbildības par kaitējumu videi, ja šāds kaitējums ir nodarīts vai šāda kaitējuma cēlonis ir radīts līdz pirkuma līgumu ratificējošā likuma publicēšanai. Komisija uzskata, ka iepriekš minētais līguma noteikums nesniedz atsevišķu priekšrocību uzņēmumam Ellinikos Xrysos neatkarīgi no pārdošanas cenas. Noteikumus, ar kuriem finansiālās saistības par iepriekšējo laiku samērīgi sadala starp pārdevēju un pircēju, privātos līgumos iekļauj bieži. Galu galā pārdošanas darījuma puses ņem vērā šādus noteikumus, nosakot pārdošanas cenu. Tādēļ galvenais jautājums šajā gadījumā ir tas, vai pārdošanā, ņemot vērā tās apstākļus, tika atspoguļota raktuvju tirgus vērtība.
(51)
Grieķijas iestādes un saņēmējs apgalvo, ka 2003. gada pārdošanā uzņēmumam Ellinikos Xrysos netika sniegtas priekšrocības, jo uzņēmuma Ellinikos Xrysos samaksātā cena bija vienāda ar aktīvu uzskaites vērtību uzņēmuma TVX Hellas finanšu pārskatos. Uzņēmums TVX Hellas bija Cassandra raktuvju īpašnieks pirms Grieķijas valsts.
(52)
Komisija nevar pieņemt iepriekš minēto argumentu. Komisija uzskata, ka uzņēmuma TVX Hellas uzskaites vērtību nevar ņemt vērā, izvērtējot īpašumu vērtību, jo tā ir aprēķināta pēc vērtības amortizācijas uzņēmuma grāmatvedības uzskaitē, ko veic nodokļu maksāšanas nolūkos (17), un atspoguļo aktīvu grāmatvedības vērtību. Saskaņā ar iedibināto judikatūru (18) grāmatvedības vērtība ne vienmēr ir tāda pati kā tirgus vērtība, ja mērķis ir novērtēt īpašumus nolūkā noteikt to pārdošanas cenu. Turklāt attiecīgie īpašumi tika nodoti īpašumā atsevišķi, un iepriekšējā īpašnieka realizētā amortizācija attiecās vienīgi uz tā grāmatvedības uzskaiti un nodokļu maksāšanu.
(53)
Grieķijas iestādes un saņēmējs apgalvo, ka cena, ko samaksāja uzņēmums Ellinikos Xrysos, ir pamatota tirgus ekonomikas kritēriju ziņā, jo tā bija vienāda ar cenu, ko prasīja privāts uzņēmums TVX Hellas. TVX Hellas būtu prasījis augstāku cenu, ja būtu varējis tā rīkoties.
(54)
Komisija nevar pieņemt iepriekš minēto argumentu. Komisija norāda, ka cena, ko Grieķija samaksāja uzņēmumam TVX Hellas, bija abu pušu savstarpējo prasību kompensācijas rezultāts. Komisija arī norāda, ka uzņēmuma TVX Hellas prasība pret Grieķiju sasniedza 293,5 miljonus euro (skatīt 15. punktu). Saskaņā ar šo argumentāciju, ja abu pušu prasības būtu bijušas atšķirīgas, galīgais vienošanās iznākums varētu būt atšķirīgs, lai arī tas būtu saistīts ar šo pašu īpašumu pārdošanu. Tādēļ Komisija uzskata, ka prasību kompensācija neatspoguļoja pārdoto īpašumu vērtību.
(55)
Tajā pašā laikā Komisija norāda, ka prasības sastāvēja no abu pušu izvirzītajiem atlīdzības pieprasījumiem. Proti, Grieķijas prasība attiecās uz kaitējumu videi, ko, iespējams, bija radījis uzņēmums TVX Hellas. Uzņēmuma TVX Hellas prasība attiecās uz izdevumiem, kas saistīti ar vidi, un zaudējumiem no ieguldījumiem, kurus uzņēmums, iespējams, cieta saistībā ar ieguves atļauju anulēšanu 2002. gadā. Komisija arī norāda, ka īpašumu vērtība iepriekš minētās kompensācijas laikā netika nekādi vērtēta. Tādēļ 11 miljonu euro lielā cena par Cassandra raktuvju pārdošanu Grieķijai bija saistīta ar abu pušu iespējamām saistībām, nevis ar īpašumu vērtību.
(56)
Visbeidzot, Komisija norāda, ka uzņēmuma TVX Hellas lēmums pārdot Cassandra raktuves bija saistīts ar tā būtisko ieguldījumu neveiksmi Olympias raktuvēs un attiecīgi arī ar Olympias raktuvju ieguldījumu vērtību, nevis ar Stratoni raktuvju vērtību. Uzņēmums Ellinikos Xrysos nebija veicis šādu ieguldījumu, un tādēļ to neietekmēja šā ieguldījuma neveiksme. Tāpēc Komisija uzskata, ka 11 miljonu euro lielā cena par Cassandra raktuvju pārdošanu Grieķijai atspoguļoja vienīgi uzņēmuma TVX Hellas un Grieķijas komercattiecības un konkrēto situāciju uzņēmumā TVX Hellas pārdošanas laikā. Tāpēc to nevarētu atspoguļot tāds atsevišķs komerclīgums kā starp Grieķiju un uzņēmumu Ellinikos Xrysos noslēgtais.
(57)
Ņemot vērā iepriekš minēto (54.-56. punkts), Komisija secina, ka nepastāvēja saistība starp Grieķijas un uzņēmuma TVX Hellas savstarpējo prasību kompensāciju un īpašumu vērtību.
(58)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, lai noteiktu, vai pārdošanas cena atspoguļoja īpašumu tirgus vērtību, Komisija ir sadalījusi īpašumus trijās kategorijās: a) raktuves; b) zeme; un c) minerālu iegulas. Īpašumu tirgus vērtības aprēķinā Komisija balstījās uz Behre Dolbear ziņojumu (skatīt 19. punktu). Attiecībā uz zemi Komisija pārbaudīja ziņojumā minēto vērtību, izmantojot cenu, kas samaksāta par attiecīgo zemi iepriekšējā piedāvājumu konkursā 1995. gadā (skatīt 11. punktu).
(59)
Grieķija un saņēmējs uzskata, ka Behre Dolbear ziņojumu nevar ņemt vērā, jo tā nolūks bija piesaistīt ieguldītāju uzmanību. Komisija nevar pieņemt šo argumentu, jo ieguldītāju uzmanības piesaistīšana ir jebkura tāda novērtējuma ziņojuma būtisks un likumīgs nolūks, kas izdots tirgus ekonomikas dalībnieku vārdā, tiem meklējot līdzekļus finanšu tirgos. Ļoti svarīgi ir pārbaudīt katra vērtējuma derīgumu, bet, lai to apšaubītu, nepietiek tikai ar faktu, ka novērtējuma ziņojuma nolūks ir piesaistīt ieguldītājus.
(60)
Grieķija un saņēmējs turklāt apgalvo, ka ziņojumu nevar ņemt vērā, jo tā atsauces laiks (2004. gada jūnijs) nesakrītot ar pārdošanas laiku (2003. gada decembris).
(61)
Komisija nevar pieņemt iepriekš minēto argumentu. Komisija norāda, ka Behre Dolbear ziņojuma datums tiešām ir 2004. gada 30. jūnijs, bet tā saturs ir uzskatāms par laika izteiksmē atbilstīgu 2003. gada decembra pārdošanai, jo tas ir balstīts uz metāla cenu svārstībām laikposmā no 1993. līdz 2003. gadam.
(62)
Grieķijas valsts un uzņēmums Ellinikos Xrysos argumentē, ka ziņojums attiecas nevis uz pārdotajiem īpašumiem, bet gan uz Ellinikos Xrysos kā darbību turpinoša uzņēmuma vērtību un ka tādēļ tajā nav norādīta raksturojošā vērtība īpašumiem, ko Grieķijas valsts pārdeva 2003. gada decembrī. Komisija nevar pieņemt šo argumentu, jo, lai aprēķinātu uzņēmuma kopējo vērtību, ziņojumā ir sniegts sīks pārdoto īpašumu vērtības izvērtējums pēc priekšmetiskā principa.
a.a. Raktuvju vērtības aprēķins
a.a.1. Argumenti saistībā ar raktuvju vērtību
(63)
Grieķijas iestādes un saņēmējs apgalvo, ka pārdošanas laikā Cassandra raktuvju tirgus vērtība bija kritusies vai pat negatīva ilgā darbības pārtraukuma un ieguves tiesību anulēšanas dēļ. Tie arī argumentē, ka 2003. gada pārdošanā samaksātā cena atspoguļoja Stratoni raktuvju vērtību, jo tajās vienīgajās notika darbība. Proti, Grieķija pieņem, ka pārdošanas laikā Stratoni raktuvēm bija derīgas ieguves atļaujas un ka tādēļ tās darbojās un atbilda Behre Dolbear ziņojuma “izstrādei gatava objekta” noteikumam.
(64)
Komisija norāda, ka 2002. gada anulēšanas lēmumi ietekmēja vienīgi Olympias raktuvju vērtību, jo pārdošanas laikā Stratoni raktuvēm bija derīgas ieguves atļaujas un attiecīgi bija arī vērtība. Tajā pašā laikā uzņēmums TVX Hellas pārtrauca darbību, jo ieguldījumi zelta ieguves jomā izrādījās neveiksmīgi, kad tika anulētas Olympias raktuvju atļaujas. Tādēļ tā rīcība bija saistīta vienīgi ar Olympias raktuvju ieguldījumu vērtību, nevis ar Stratoni raktuvju vērtību.
(65)
Attiecībā uz Skouries raktuvēm Grieķijas iestādes un saņēmējs apgalvo, ka tajās nekad nav veikti ieguves darbi vai ieguldījumi, neskaitot uzņēmuma TVX Hellas pirms 2003. gada pārdošanas veikto ieguves izpēti, un ka ir vajadzīgi būtiski ieguldījumi, lai tajās izveidotu ieguves objektu.
(66)
Komisija atzīmē, ka Skouries raktuvēm nebija ieguves atļauju vai izveidotas ieguves infrastruktūras. Tomēr Grieķijas iestādēm un saņēmējam neizdevās iesniegt jelkādu informāciju vai būtisku argumentu, ar ko tiktu pierādīts, ka darbība Skouries raktuvēs nebija administratīvi atļauta vai ekonomiski izdevīga. Turklāt, kā minēts Behre Dolbear ziņojumā, kapitāla izmaksas par raktuvju attīstīšanu un izbūvi Skouries 2004. gadā bija 268 miljoni ASV dolāru, t. i., 220 miljoni euro. Savā ziņojumā uzņēmums Behre Dolbear pauž viedokli, ka šīs izmaksas ir “samērīgas”. Tādēļ Komisija uzskata, ka nebija ne administratīvu, ne ekonomisku šķēršļu tam, lai Skouries raktuvēm nepiešķirtu ieguves atļaujas vai lai tajās neizbūvētu ieguves infrastruktūru un neveiktu ieguves darbību.
(67)
Pamatojoties uz iepriekš minēto (63.-66. punkts), Komisija uzskata, ka pārdošanas laikā Olympias raktuvju tirgus vērtību tiešām apdraudēja 2002. gada anulēšanas lēmumi, bet tie neapdraudēja Stratoni un Skouries raktuvju tirgus vērtību. Tādēļ 2003. gada pārdošanas laikā bija iespējams aplēst Cassandra raktuvju tirgus vērtību.
a.a.2. Raktuvju vērtības aprēķins
(68)
Lai aprēķinātu Cassandra raktuvju vērtību, Komisija ir izvērtējusi katru no trijām raktuvēm, kas kopā veido Cassandra raktuves (Stratoni, Olympias un Skouries raktuves), attiecībā uz šādiem diviem jautājumiem: a) raktuvju vērtība, kurai būtu jābalstās uz ekonomiskajiem faktoriem, kas uz to attiecās pārdošanas laikā; un b) raktuvju spēja darboties, lai īstenotu iepriekš minēto vērtību. Pamatojoties uz šiem diviem faktoriem, Komisija ir nonākusi pie secinājuma, ka Stratoni un Skouries raktuvēm bija zināma vērtība, ko varēja īstenot, bet Olympias raktuvju vērtību 2003. gada pārdošanas laikā bija sarežģīti noteikt.
(69)
Lai aplēstu raktuvju vērtību, Komisija izmantoja Behre Dolbear ziņojumu. Ziņojumā ir izmantotas trīs metodes, kā aprēķināt Cassandra raktuvju faktisko tirgus vērtību: a) vērtēšana ar ienākumu metodi (19); b) saistīto darījumu (salīdzināmo pārdošanas darījumu) vērtēšana; un c) tirgus kapitalizācijas pieeja (20). Izmantojot šīs trīs metodes, aprēķinātās vērtības attiecīgi ir a) 130,3-402,5 miljoni ASV dolāru jeb 107,2-331,1 miljons euro; b) 504,7 miljoni ASV dolāru jeb 415,2 miljoni euro; un c) 614,9 miljoni ASV dolāru jeb 505,9 miljoni euro. Vērtēšanā ar ienākumu metodi šādas vērtību robežas ir tādēļ, ka tajā tika izmantoti atšķirīgi cenu noteikšanas scenāriji (skatīt 72. punktu). No šīm trim metodēm Komisija ir ņēmusi vērā ienākumu metodi. Pamatojums izklāstīts tabulā:
tabula
Ienākumu metodes izmantošanas pamatojums
Ienākumu metode
Saistītie darījumi
Tirgus kapitalizācija
Ienākumu metode sniedz detalizētas vērtības katram no trijiem ieguves objektiem, pamatojoties uz raktuvju pārdošanas laikā zināmajām metālu cenām. Kad aplēš īpašuma vērtību darījumā, vērā ņemami ir vienīgi tie faktori, kuri darbojas darījuma laikā.
Saistīto darījumu vērtēšanas pamatojums ir apšaubāms, jo divas atšķirīgas raktuves nevar būt identiskas. Uzņēmums Behre Dolbear uzskata, ka saistīto darījumu metode ir strīdīga tā fakta dēļ, ka katra minerālu atradne, pat ar vienu un to pašu preci, zināmā mērā atšķiras no citām atradnēm attiecībā uz mineraloģiju, ieguves apstākļiem, metalurģiju, vides aspektiem, pastāvošajiem sociālajiem jautājumiem, rūdu pakāpēm utt.
Behre Dolbear ziņojumā ir arī iekļauts apsvērums par tirgus kapitalizācijas metodi, kuru izstrādājis uzņēmums American Appraisal Associates un kurā tirgus kapitalizāciju iesaka kā sekundāru vērtēšanas metodi vai kā aptuvenu vērtēšanas metodi, kas ir piemērota ar primārām metodēm veiktas vērtēšanas pārbaudei.
Ienākumu metode ir primāra vērtēšanas metode, un tādēļ tā ir uzticamāka metode. Turklāt šajā gadījumā ar tirgus kapitalizācijas metodi pārbauda vienīgi 2004. gada pirmā pusgada tirgus kapitalizācijas, kas nav pieņemami, jo šī informācija attiecas uz laiku pēc pārdošanas. Tādēļ tirgus kapitalizācijas metodi nevar izmantot pat kā sekundāru vērtēšanas metodi.
Šķiet, uzņēmums Behre Dolbear piešķir lielāku ticamību ar ienākumu metodi iegūtajai vērtībai, jo tas norāda, ka “gadu gaitā uzņēmums Behre Dolbear ir licis īpašu uzsvaru uz vērtību, kas iegūta ar ienākumu metodi” (vērtību apkopojums Behre Dolbear ziņojuma 43. lpp.).
(70)
Grieķija pieņem, ka, ja tiek izmantots Behre Dolbear ziņojums, ir pieņemama vienīgi ienākumu metode, jo tā ir galvenā starptautiski lietotā vērtējuma metode, un vienīgi attiecībā uz tā apstiprināšanas datumu (2004. gada 30. jūnijs), kā arī ja tiek piešķirtas ieguves atļaujas un tiek veikti būtiski ieguldījumi.
(71)
Pamatojoties uz ienākumu metodi, Komisija lēš, ka 2003. gada pārdošanas laikā raktuvju vērtība bija šāda (skatīt 72.-79. punktu).
(72)
Ar ienākumu metodi tiek aplēsta Cassandra raktuvju faktiskā tirgus vērtība izstrādei gatava objekta līmenī (21), kā liecina raktuvju darbība, ar skaidri noteiktām izmaksām un pierādītām un iespējamām iegulām (22). Ziņojumā ir izmantoti trīs atšķirīgi scenāriji vērtības noteikšanai, pamatojoties uz šādos laika posmos piemērojamām cenām: a) 1993.-2003. gada vidējais aprēķins; b) aprēķins tikai par 2004. gada pirmo pusgadu; un c) 1993.-2003. gada vidējais aprēķins, pieskaitot aprēķinu par 2004. gada pirmo pusgadu (dalīts ar divi). Komisija uzskata, ka tā var ņemt vērā vienīgi 1993.-2003. gada vidējā aprēķina scenāriju, nevis divus pārējos, jo tas ir balstīts uz cenām un izmaksām, kas bija zināmas 2003. gada decembrī notikušās pārdošanas laikā. Turklāt uzņēmuma Behre Dolbear izmantotās 1993.-2003. gada cenas neparāda konkrētu tendenci visā 1993.-2003. gada periodā, t. i., tās svārstās pa gadiem, un tādēļ Komisija uzskata, ka 1993.-2003. gada vidējais aprēķins skaidrāk aptver metālu tirgus attīstību šajā laikposmā. Tāpat 2004. gada pirmā pusgada cenas neatspoguļo raktuvju vērtību, jo tās ir vienīgi “momentuzņēmums” un tajās nav ņemtas vērā svārstības. Ir būtiski ņemt vērā svārstības, lai iespējami mazinātu jebkādu neparastu pārmaiņu vai nejaušu notikumu ietekmi un lai iegūtu ticamu ainu par raktuvju vērtību.
(73)
Grieķija un saņēmējs argumentē, ka uzņēmums Behre Dolbear lēš, ka izstrādei gatavo Cassandra raktuvju pašreizējā neto vērtība ir negatīva, proti, - 2,59 miljoni ASV dolāru (ziņojuma 37. lpp., 5.3. tabula), tā ka samaksātā cena (11 miljoni euro) pārsniedza raktuvju tirgus vērtību.
(74)
Komisija norāda, ka atsevišķi (izstrādei gatava objekta līmenī) pašreizējās neto vērtības, kas ar ienākumu metodi ir piešķirtas trijiem ieguves projektiem ir: a) - 28,79 miljoni ASV dolāru, t. i., - 23,7 miljoni euro, Olympias raktuvēm, b) 10,48 miljoni ASV dolāru, t. i., 8,6 miljoni euro, Stratoni raktuvēm un c) 15,72 miljoni ASV dolāru, t. i., 12,9 miljoni euro, Skouries raktuvēm. Šo triju vērtību summa ir vienāda ar negatīvu vērtību, proti, - 2,59 miljoni ASV dolāru.
(75)
Tomēr Komisija nepieņem iepriekš minēto Grieķijas un saņēmēja argumentu. Tā norāda, ka, ņemot vērā iepriekš minētās vērtības, Olympias raktuvju pašreizējā neto vērtība (izstrādei gatava objekta līmenī) pārdošanas laikā tiešām bija negatīva. Tomēr tā uzskata, ka Olympias raktuvju negatīvā neto pašreizējā vērtība nozīmē, ka pārdošanas laikā gaidāmā peļņa, ko dotu darbība raktuvēs pēdējos 11 gados novērotajā cenu līmenī, būtu negatīva. Ņemot vērā zelta cenu, jebkurš Olympias raktuvju īpašnieks būtu izvēlējies neveikt darbību raktuvēs un būtu centies pēc iespējas izvairīties no zaudējumiem. Kā parādīts, neveicot raktuvēs darbību, pircējs varētu ierobežot zaudējumus līdz 5,5 miljoniem euro, kas atspoguļo izmaksas, kuras vides aizsardzības iemeslu dēļ un uzturēšanas nolūkos pircējam būtu jāsedz saskaņā ar līgumu. Tomēr no tā vien nevar secināt, ka Olympias raktuvju vērtība būtu jālēš - 5,5 miljonu euro apmērā, jo principā īpašumtiesības uz raktuvēm arī sniedz izvēles vērtību: īpašnieks var veikt darbību raktuvēs labos laikos (kad zelta cenas ir pietiekami augstas) un izvēlēties neveikt darbību sliktos laikos (kad zelta cenas nav pietiekami augstas). Tāpēc uzņēmums Ellinikos Xrysos būtu varējis izvēlēties pārņemt raktuves Cassandra raktuvju paketes ietvaros vai ar nodomu vēlāk spēt veikt vajadzīgos ieguldījumus Olympias raktuvēs, lai atsāktu to izmantošanu, ja zelta cenas (būtiski) paaugstinātos virs 1993.-2003. gada periodā novērotā cenu līmeņa.
(76)
Iegūt ticamu šīs izvēles vērtības aplēsi ir visai sarežģīti. Vēl svarīgāk ir tas, ka jebkāda šī vērtība būtu jākoriģē, lai ņemtu vērā (iespējams, lielu) varbūtību, ka, pat ja zelta cenas būtu pietiekami augstas, lai garantētu peļņu nesošu darbību, šīm raktuvēm var nepiešķirt atļauju. Kā minēts iepriekš (skatīt 12. punktu), Olympias raktuvju ieguves un zelta apstrādes atļauja tika anulēta ar vidi saistītu iemeslu dēļ, kuri tika novērtēti kā nopietni. Tādēļ būtu piemēroti aplūkot Olympias raktuves, pieņemot, ka tām ir izvēles vērtība, ko var piesardzīgi aplēst nulles līmenī. Tāpēc Olympias raktuvju neto vērtība būtu jāaplēš - 5,5 miljonu euro apmērā.
(77)
Turpretim Komisija uzskata, ka Stratoni un Skouries raktuvju atsevišķā vērtība sasniedz 21,5 miljonus euro, kas ir abu raktuvju vērtību summa saskaņā ar Behre Dolbear ziņojumu (attiecīgi 8,6 miljoni euro plus 12,9 miljoni euro, skatīt 74. punktu), jo:
a.
Stratoni raktuvēm bija derīga ieguves atļauja, izveidota ieguves infrastruktūra un pozitīva vērtība, ko radīja to darbība (pozitīva pašreizējā neto vērtība), un tādēļ pārdošanas laikā tās darbojās;
b.
attiecībā uz Skouries raktuvēm Komisija uzskata, ka nepastāvēja ne administratīvi, ne ekonomiski šķēršļi, lai nepiešķirtu ieguves atļaujas vai lai tajās neizbūvētu ieguves infrastruktūru un neveiktu ieguves darbību; Skouries raktuvēm arī bija pozitīva vērtība, ko radīja to darbība (pozitīva pašreizējā neto vērtība).
(78)
Grieķija un atbalsta saņēmējs argumentē, ka uzņēmuma Behre Dolbear lēsto raktuvju vērtību nevar ņemt vērā, jo tā ir attiecināta uz īpašumiem kopā ar attiecīgajām ieguves atļaujām, kurpretim uzņēmums Ellinikos Xrysos ieguva vienīgi īpašumus. Ieguves atļaujas vēlāk piešķīra Grieķijas valsts. Komisija nepieņem šo argumentu, jo, kā apliecināts iepriekš, Stratoni raktuvēm pārdošanas laikā bija derīga ieguves atļauja. Tāpat, kā apliecināts iepriekš, nepastāvēja administratīvi šķēršļi, lai Skouries raktuvēm nepiešķirtu ieguves atļauju. Vienīgās izmaksas par to, lai pieteiktos uz ieguves atļauju Skouries raktuvēm un to saņemtu, bija maksa ģeologiem un citiem speciālistiem par atļaujai vajadzīgo pētījumu sagatavošanu un maksa, kas saistīta ar garantijas vēstuli, kuru pieprasīja atbildīgā ministrija. Saskaņā ar Grieķijas iestāžu iesniegumu iepriekš minētās izmaksas (attiecīgi) sasniedz vienreizēju maksu aptuveni EUR 5 000 apmērā un papildus ne vairāk kā EUR 600 000 gadā. Komisija uzskata, ka šīs summas ir mazas salīdzinājumā ar kopējām kapitāla izmaksām Skouries raktuvju attīstīšanai un izbūvei, kuras 2004. gadā sasniedza 268 miljonus ASV dolāru, t. i., 220 miljonus euro (skatīt 66. punktu). Tāpēc Komisija uzskata, ka iepriekš minētās ieguves atļaujas izmaksas nebija šķērslis uzņēmumam, kas vēlējās ieguldīt Skouries raktuvēs. Komisija arī norāda, ka Behre Dolbear ziņojumā raktuvju pašreizējās neto vērtības aprēķinā ir iekļautas arī “administratīvās” izmaksas. Komisija tādēļ uzskata, ka iepriekš minētās izmaksas (par pieteikšanos uz ieguves atļauju Skouries raktuvēm un tās saņemšanu) bija ņemtas vērā Behre Dolbear ziņojumā.
(79)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, raktuvju vērtība tiek lēsta 16 miljonu euro apmērā par visām trijām raktuvēm (21,5 miljoni euro - 5,5 miljoni euro).
a.b. Zemes vērtības aprēķins
(80)
Grieķijas iestādes un saņēmējs argumentē, ka zemi, ko īpašumā iegūst ieguves uzņēmums, var izmantot vienīgi ieguves darbiem un tai nav tirgus vērtības, jo Grieķijas tiesību aktos attiecībā uz šādām teritorijām priekšroku dod ieguves darbiem. Tādēļ ieguves tiesību vērtības kritums, ko radīja ilgais darbības pārtraukums un ieguves atļauju anulēšana, izraisīja arī zemes vērtības kritumu.
(81)
Attiecībā uz iepriekšminēto jautājumu Komisija uzskata attiecīgo zemi par ieguves uzņēmuma īpašumu, nevis par “nekustamo īpašumu” termina plašākā nozīmē, konkrēto ieguves darbības īpašību dēļ (piesārņojums, rakšanas darbi vidē utt.), kas padarītu apšaubāmu iespēju tirgoties ar šādiem īpašumiem, tos nodalot no raktuvēm.
(82)
Tomēr Komisija arī uzskata, ka uzņēmējdarbības īpašumam ir vērtība, jo tas dod labumu vai var dot labumu uzņēmuma darbībai un izpeļņas gūšanai. Cassandra raktuves bija uzņēmums, kas pārdošanas laikā darbojās, un tādēļ Komisija uzskata, ka zemi varēja izmantot raktuvju darbībai un ka tāpēc tai bija vērtība. Komisija tāpēc nevar pieņemt Grieķijas un uzņēmuma Ellinikos Xrysos izvirzīto argumentu.
(83)
Organizācija Hellenic Mining Watch apgalvo, ka Cassandra raktuvju īpašumos ietilpst arī nozīmīgs nekustamais īpašums, kas ievērojami palielina raktuvju kopējo vērtību, bet nebija ņemts vērā Behre Dolbear ziņojumā.
(84)
Komisija savukārt norāda, ka Behre Dolbear ziņojumā tomēr ir ņemta vērā zeme, to nodalot no raktuvēm. Behre Dolbear ziņojumā zeme ir apskatīta kā Cassandra raktuvju neminerālu īpašums, un tās vērtība ir noteikta 6 miljonu euro apmērā (23) neatkarīgi no ienākumu metodes.
(85)
Savukārt uzņēmums Behre Dolbear savā ziņojumā norāda, ka zemei piešķirtā vērtība ir vērtība, ko norādīja uzņēmums Ellinikos Xrysos, un ka tas nav pats vērtējis zemi. Tāpēc Komisijai ir jāpārbauda šī vērtība.
(86)
Lai to paveiktu, Komisija ir izmantojusi cenu, kas tika samaksāta par zemi, pārdodot Cassandra raktuves uzņēmumam TVX Hellas 1995. gada atklātajā piedāvājumu konkursā (skatīt 11. punktu). Šis ir nevis primārs, bet gan sekundārs aprēķins, kas paredzēts tam, lai pārbaudītu, vai ir spēkā Behre Dolbear ziņojumā sniegtā vērtība (6 miljoni euro).
(87)
Grieķijas iestādes pieņem, ka 1995. gada atklātajā piedāvājumu konkursā noteikto vērtību var ņemt vērā un ka zemes vērtību var uzskatīt par nemainījušos. Komisija norāda, ka saistībā ar 1995. gada pārdošanu, kad Cassandra raktuves tika pārdotas uzņēmumam TVX Hellas, zemei tika noteikta cena 1,2 miljardu Grieķijas drahmu apmērā. Komisija uzsver faktu, ka nav derīgu cenu atsauču vai cenu indeksu Cassandra raktuvju zemei, ko uzskata par ieguves uzņēmuma īpašumu, nevis par “nekustamo īpašumu” termina plašākā nozīmē (skatīt 81. punktu). Ja būtu šādas derīgas cenu atsauces vai cenu indeksi, būtu bijis iespējams aprēķināt attiecīgajam laikam atbilstošu atsauces vērtību. Tā kā to nav, Komisija uzskata 1995. gada cenu par attiecīgajā gadījumā labāko pieejamo aplēsi. Tādēļ Komisija par sākumpunktu zemes faktiskajai tirgus vērtībai nosaka 1,2 miljardus Grieķijas drahmu jeb 3,5 miljonus euro (izmantojot valūtas kursu GRD 340,75 par EUR 1, ar kādu Grieķija 2001. gadā pievienojās euro zonai).
(88)
Pēc 1995. gada uzņēmums TVX Hellas ieguva 70 papildu zemesgabalus (laika periodā no 1997. līdz 2000. gadam, galvenokārt 1998. un 1999. gadā). Komisija norāda, ka šo 70 papildu zemesgabalu iegādes vērtība sasniedz 1,1 miljonu euro, kā uzrādīts uzņēmuma TVX Hellas finanšu pārskatos. Komisija uzskata, ka šī iegādes vērtība bija vērsta uz tirgu, jo tirgus to bija noteicis. Saskaitot abas iepriekš minētās vērtības (3,5 miljoni euro plus 1,1 miljons euro), zemes kopējo faktisko tirgus vērtību var lēst 4,6 miljonu euro apmērā.
(89)
Iegūtie 4,6 miljoni euro atspoguļo zemes nominālvērtību 2003. gadā, pamatojoties uz 1995. gada un 1997.-2000. gada cenām. Komisija uzskata, ka šī vērtība ir jākoriģē saskaņā ar Grieķijas vispārīgo rūpniecības produkcijas apjoma cenu indeksu par 1995.-2003. gada un 1998.-2003. gada periodu. Rūpniecības produkcijas apjoma cenu indeksu izmanto, jo minētā zeme ir rūpniecības uzņēmuma īpašums un korekcijai ir jāatspoguļo cenu pārmaiņas rūpniecības nozarē. Šīs 1995. gada un 1997.-2000. gada pārdošanas cenu korekcijas rezultātā galīgais iznākums ir 5,9 miljoni euro 2003. gada decembrī.
(90)
Komisija norāda, ka iepriekš minētā vērtība 5,9 miljoni euro aptuveni sakrīt ar vērtību 6 miljoni euro, ko uzņēmums Behre Dolbear sniedza savā novērtējuma ziņojumā (skatīt 84. punktu). Komisija uzskata, ka šī aptuvenā atbilstība apstiprina Behre Dolbear ziņojumā izmantotās uzņēmuma Ellinikos Xrysos veiktās zemes vērtēšanas pamatotību un tādēļ pamato skaitļa 6 miljoni euro lietošanu, lai atspoguļotu faktisko tirgus vērtību 2003. gada decembrī.
a.c. Minerālu iegulu vērtības aprēķins
(91)
2003. gada pārdošanā bija iekļauts arī zināms daudzums minerālu iegulu ar zelta koncentrātiem (24). Grieķijas iestādes un saņēmējs apgalvo, ka 2003. gadā iepriekš minētajām iegulām bija negatīva vērtība relatīvi mazās zelta cenas un relatīvi lielo saistīto izmaksu dēļ.
(92)
Grieķijas iestādes ir sniegušas tā peļņas un zaudējumu sliekšņa cenas punkta aprēķinu, pie kura tirdzniecība ar iepriekš minētajām iegulām nestu peļņu. Ņemot vērā zelta koncentrāciju minerālā, t. i., 0,7 unces zelta tonnā, un zelta cenu 2003. gada 12. decembrī, t. i., USD 407 par unci, zelta iegulās koncentrētā zelta vērtība bija USD 284,9 par tonnu. Grieķijas iestādes arī sniedza ar iepriekš minēto iegulu tirdzniecību saistīto izmaksu uzskaitījumu: apstrādes izmaksas bija USD 245 par unci un USD 171,5 par tonnu, transporta izmaksas bija USD 50 par tonnu, tīrīšanas kļūdu izmaksas bija USD 270 par tonnu, un apstrādes maksājumi bija USD 5 par unci un USD 4,1 par tonnu. Aprēķinot iepriekš minēto, rezultāts ir negatīva pārdošanas cena, proti, - USD 210,7 par tonnu.
(93)
Komisija pārbaudīja iepriekšminēto aprēķinu. Tā uzskata, ka iepriekšminēto cenu un izmaksu dēļ iegulu cena pārdošanas laikā nenesa peļņu. Tirdzniecība ar zelta minerālu iegulām, iespējams, varētu nest peļņu, ja mainītos transporta izmaksas vai būtu gaidāms, ka tās mainīsies, taču tas nebija nosakāms. Turklāt Behre Dolbear ziņojumā nav norādīta zelta minerālu iegulu vērtība. Tādēļ Komisija uzskata, ka šo iegulu vērtību nevar aprēķināt.
(94)
Organizācija Hellenic Mining Watch apgalvo, ka īpašumos ietilpa arī ļoti vērtīgas zeltu saturošu minerālu iegulas aptuveni 80 miljonu euro vērtībā. Komisija norāda, ka organizācija Hellenic Mining Watch nav sniegusi nekādus datus vai pierādījumus, kas apstiprinātu šo vērtību, proti, 80 miljonus euro. Pamatojoties uz to un ņemot vērā iepriekš minēto aprēķinu, pēc kura šķiet, ka šo iegulu vērtību nevar aprēķināt, Komisija noraida organizācijas Hellenic Mining Watch argumentu.
(95)
Komisija norāda, ka 2003. gada decembrī pārdotajos īpašumos ietilpa arī divas svina un cinka minerālu atradnes. Behre Dolbear ziņojumā ir iekļauta 2004. gada 30. jūnijā esošo svina un cinka koncentrātu vērtības aplēse (25). Šī aplēse ir nošķirta no raktuvju pašreizējās neto vērtības un nav ietverta vērtējumā atbilstoši ienākumu metodei. Tajā ir sniegta neto kausēšanas atdeve (26) raktuvju īpašniekam: pirmkārt, aprēķina metāla satura (svina, sudraba un cinka) vērtību, pamatojoties uz pašreizējām cenām un pieejamo apjomu, otrkārt, piemēro “kausēšanas rūpnīcas samaksas grafiku” (turpmākās apstrādes izmaksas, ko minerālu pircējs iekasē no ražotāja), ņemot vērā konkrētos apstākļus, lai atņemtu šīs izmaksas (konkrētas amortizācijas procentu likmes, apstrādes un rafinēšanas maksājumi un kravas izmaksas), visbeidzot, no iepriekš minētās metāla satura vērtības atņem kausēšanas rūpnīcas samaksas grafiku (27).
(96)
Komisija norāda, ka iepriekšminētā metode ir metāla maksājumu aprēķināšanas standarta metode. Tādēļ Komisija izmantos iepriekš minēto metodi, lai aplēstu 2003. gada decembrī uzņēmuma Ellinikos Xrysos iegūto minerālu atradņu tirgus vērtību, pamatojoties uz minerālu atradņu apjomu un metālu cenām 2003. gada decembrī (28). Iepriekšminēto metodi piemērojot minerālu apjomam, 2003. gada decembra metālu cenām un uzņēmuma Ellinikos Xrysos kausēšanas rūpnīcas samaksas grafika īpašajiem nosacījumiem, Komisija secina, ka 2003. gada decembrī uzņēmuma Ellinikos Xrysos iegūto minerālu atradņu tirgus vērtība sasniedza 3,7 miljonus euro jeb 3 miljonus euro (izmantojot valūtas kursu USD 1,2254 par EUR 1, kāds tas bija dienā, kad minerāli tika pārdoti uzņēmumam Ellinikos Xrysos, proti, 2003. gada 12. decembrī).
(97)
Komisija norāda, ka saņēmēja iesniegumā minēts - 2003. gada decembrī iegūtās svina un cinka minerālu atradnes tika pārdotas 2004. gada decembrī (2004. gada 1. decembrī un 2004. gada 31. decembrī), t. i., pēc tam, kad bija sagatavots Behre Dolbear ziņojums. Tādējādi Komisija uzskata, ka iepriekšminētajai metodei (atradņu vērtības aprēķins 2004. gada jūnijā, skatīt 95. punktu) piemērojamie konkrētie nosacījumi attiecas arī uz 2003. gada decembra minerālu atradņu vērtības aprēķinu, jo no 2003. gada decembra līdz 2004. gada jūnijam nenotika cita minerālu pārdošana, kurā varētu tikt paredzēti jauni nosacījumi.
a.d. Secinājums par priekšrocībām
(98)
Iepriekšminētais aprēķins uzrāda Cassandra raktuvju kopējo vērtību 25 miljonu euro apmērā. Šo summu veido raktuvju vērtība (16 miljoni euro), zemes vērtība (6 miljoni euro) un minerālu iegulu vērtība (3 miljoni euro).
(99)
Šī kopējā vērtība ir ievērojami mazāka par to vērtību, kas Behre Dolbear ziņojumā norādīta kā Cassandra raktuvju īpašumu faktiskā tirgus vērtība (500 miljoni ASV dolāru jeb 411 miljoni euro, skatīt 19. punktu). Behre Dolbear ziņojumā norādītā vērtība tika minēta Komisijas 2008. gada 10. decembra lēmumā par formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu kā norāde, ka pārdošanas cena bija zem raktuvju tirgus vērtības.
(100)
Iemesls, kādēļ tika izdarīta novirze no Behre Dolbear ziņojuma vērtības (500 miljoni ASV dolāru), ir tāds, ka tā ir iegūta ar divām vērtēšanas metodēm, kuras nav piemērotas šim gadījumam (skatīt iepriekšminēto 1. tabulu), proti, ar “saistīto darījumu” un “tirgus kapitalizācijas” metodi, ko nevar pieņemt, jo: a) saistīto darījumu vērtēšanas pamatojums ir apšaubāms, jo divas atšķirīgas raktuves nevar būt identiskas - katra minerālu atradne, pat ar vienu un to pašu preci, zināmā mērā atšķiras no citām atradnēm; b) tirgus kapitalizāciju iesaka kā sekundāru vērtēšanas metodi vai kā aptuvenu vērtēšanas metodi, kas ir piemērota ar primārām metodēm, piemēram, ar ienākumu metodi, veiktas vērtēšanas pārbaudei, jo ar to pārbauda vienīgi ienākumu metodes vērtību, kura iegūta no tirgus kapitalizācijas 2004. gada pirmajā pusgadā, kas nav pieņemami, jo šī informācija attiecas uz laiku pēc pārdošanas dienas; c) uzņēmums Behre Dolbear par ticamāku uzskata ar ienākumu metodi iegūto vērtību.
(101)
Kopējā Komisijas aprēķinātā vērtība (25 miljoni euro) arī ir ievērojami zem cenu vērtību robežām, kas noteiktas ar ienākumu metodi (107,2-331,1 miljons euro, skatīt 69. punktu). Tā iemesls ir tāds, ka pēdējā cenā ietilpst: a) to īpašumu vērtība, kas 2003. gada decembrī nemainīja īpašnieku, piemēram, debitoru parādi, naudas plūsmas un minerālu iegulas (2004. gada jūnija vērtības atšķiras no 2003. gada decembra vērtībām, skatīt aprēķinu 91.-97. punktā); b) minerālu resursi Behre Dolbear ziņojumā ir raksturoti kā spekulatīvi un nenoteikti (29) (iegūstamais materiāls vai izpētes potenciāls). Pēdējie nav iekļauti naudas plūsmās, lai noteiktu pašreizējo neto vērtību atbilstoši ienākumu metodei (skatīt 72. punktu), ko iegūst vienīgi no pierādītām un iespējamām iegulām, neskaitot visus pārējos resursus. Turklāt iepriekšminētajās vērtību robežās ir iekļautas arī atšķirīgas vērtības attiecībā uz Olympias raktuvēm saskaņā ar trim atšķirīgiem cenu noteikšanas scenārijiem. Komisija nepieņem šīs vērtības (skatīt 72.-76. punktu). Visbeidzot, iepriekšminēto vērtību robežas ietekmē atšķirīgie cenu noteikšanas scenāriji, no kuriem Komisija pieņem tikai vienu (skatīt 72. punktu).
(102)
Komisija secina, ka Cassandra raktuvju īpašumu tirgus vērtība tajā laikā, kad tās pārdeva uzņēmumam Ellinikos Xrysos, bija 25 miljoni euro.
(103)
Komisija uzskata, ka to priekšrocību vērtība, no kurām uzņēmums Ellinikos Xrysos guva labumu, sasniedz 14 miljonus euro, kas ir starpība starp Cassandra raktuvju īpašumu kopējo faktisko tirgus vērtību (25 miljoni euro) un pārdošanā samaksāto cenu (11 miljoni euro).
(104)
Pamatojoties uz Grieķijas un atbalsta saņēmēja izvirzīto argumentu iepriekšminēto analīzi un ņemot vērā pārdoto īpašumu tirgus vērtības aprēķinu un šīs tirgus vērtības salīdzinājumu ar cenu, ko reāli samaksāja uzņēmums Ellinikos Xrysos, Komisija uzskata, ka priekšrocību kritērijs ir izpildīts.
b. Valsts līdzekļi
(105)
Grieķijas iestādes un atbalsta saņēmējs argumentē, ka Grieķija 2003. gada pārdošanā darbojās vienīgi kā starpniece un raktuves tai nekad nav piederējušas. Tie arī argumentē, ka Grieķija nesaņēma naudu no 2003. gada pārdošanas, jo 11 miljoni euro tika samaksāti tieši uzņēmumam TVX Hellas. Visbeidzot, Grieķijas iestādes un saņēmējs argumentē, ka 1995. gada pārdošanas darījums notika starp uzņēmumu TVX Hellas un iepriekšējo īpašnieku - privātu uzņēmumu, kas bija likvidācijas procesā.
(106)
Komisija norāda, ka Grieķija bija aktīva puse abos darījumos, kas tika ietekmēti ar diviem atšķirīgiem līgumiem. Otrajā līgumā Grieķija uzņēmās pārdevējas pienākumus, bet tai arī bija tiesības uz ieņēmumiem no pārdošanas. Šie ieņēmumi tika tieši samaksāti uzņēmumam TVX Hellas, lai veiktu konkrētu Grieķijas valsts pienākumu, kas vēlreiz pierāda Grieķijas kā pārdevējas, nevis tikai kā starpnieces lomu. Attiecībā uz argumentu, ka 1995. gada pārdošana notika starp uzņēmumu TVX Hellas un privātu uzņēmumu, Komisija uzskata, ka šajā gadījumā tas neattiecas uz jautājumu par valsts līdzekļiem, jo šo kritēriju izskata vienīgi attiecībā uz 2003. gada pārdošanu.
(107)
Tāpēc Komisija nepieņem Grieķijas un atbalsta saņēmēja izvirzītos argumentus un uzskata, ka valsts līdzekļu kritērijs ir izpildīts.
c. Selektivitāte
(108)
Cassandra raktuves tika pārdotas uzņēmumam Ellinikos Xrysos, un uzņēmums Ellinikos Xrysos tādēļ guva selektīvu labumu no starpības starp pārdoto īpašumu pārdošanas cenu un tirgus vērtību. Tāpēc Komisija uzskata, ka pasākums ir selektīvs, jo tas ir labvēlīgs vienīgi pret šo konkrēto uzņēmumu.
(109)
Ne Grieķija, ne arī atbalsta saņēmējs nav apstrīdējuši šo punktu.
d. Konkurences izkropļojums un ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm
(110)
Uzņēmums Ellinikos Xrysos aktīvi darbojas nozarē, kuras produktus plaši tirgo dalībvalstīs. Līdztekus Grieķijai cinku, varu, svinu, zeltu un sudrabu iegūst vēl vienpadsmit dalībvalstīs, proti, Apvienotajā Karalistē, Itālijā, Somijā, Polijā, Slovākijā, Rumānijā, Bulgārijā, Spānijā, Īrijā, Portugālē un Zviedrijā (30). Cinku, varu, svinu, zeltu un sudrabu tirgo visās dalībvalstīs (31). Turklāt minētie atbalsta pasākumi uzņēmumam Ellinikos Xrysos radīja priekšrocības attiecībā pret konkurentiem (skatīt 39.-104. punktu). Ja valsts atbalsts stiprina kāda uzņēmuma stāvokli attiecībā pret citiem uzņēmumiem, kuri konkurē dalībvalstu savstarpējā tirdzniecībā, jāuzskata, ka attiecīgais atbalsts ietekmē šos citus uzņēmumus. Tādējādi ir izpildīts konkurences izkropļojuma un ietekmes uz tirdzniecību starp dalībvalstīm kritērijs.
(111)
Ne Grieķija, ne arī atbalsta saņēmējs nav apstrīdējuši šo punktu.
e. Secinājums par 1. pasākumā sniegto atbalstu
(112)
Ņemot vērā minētos faktus, Komisija secina, ka Cassandra raktuvju pārdošana uzņēmumam Ellinikos Xrysos 2003. gadā uzskatāma par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Atbalsta summa ir 14 miljoni euro, ko veido starpība starp 2003. gadā samaksāto pārdošanas cenu - 11 miljoniem euro - un aktīvu tirgus vērtību pārdošanas brīdī - 25 miljoniem euro.
2. PASĀKUMS - ATBRĪVOJUMS NO NODOKĻA UN JURIDISKO PAKALPOJUMU MAKSAS SAMAZINĀŠANA
a) Valsts līdzekļi
(113)
Gan Grieķija, gan atbalsta saņēmējs apgalvo, ka, tā kā juristi nav valsts sektora darbinieki, bet ir privāti nodarbināti speciālisti, juridisko pakalpojumu maksas samazināšanā nav izmantoti valsts līdzekļi un ar juristu atlīdzību saistītie nodokļi un nodevas tikuši pienācīgi samaksāti. Grieķija apgalvo arī, ka valsts nav maksājusi par juridiskajiem pakalpojumiem. Tomēr samazināta juridisko pakalpojumu maksa ir paredzēta pārdošanas līguma 5. pantā, kur noteikts, ka juridisko tiesību nostiprināšanas un juridisko pakalpojumu maksas “jāsamazina līdz 5 % no attiecīgajos tiesību aktos noteiktās minimālās summas”.
(114)
Komisija piekrīt tam, ka juristi nav valsts sektora darbinieki. Taču Komisija norāda, ka notāri neapšaubāmi ir valsts sektora darbinieki. Tomēr notāri nesaņem algu; viņi ienākumus gūst tikai no klientiem, nevis no valsts budžeta.
(115)
Komisija norāda arī, ka saskaņā ar pirkuma līgumiem par juridiskajiem pakalpojumiem maksā līgumslēdzējas puses. Komisija pieņem Grieķijas iestāžu apgalvojumu, ka valsts par minētajiem pakalpojumiem pircēja vietā nav maksājusi.
(116)
Tāpēc Komisija uzskata, ka juridisko pakalpojumu maksas samazināšana ir pasākums, kurā valsts līdzekļi nav izmantoti, un tāpēc tā nav uzskatāma par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.
(117)
Attiecībā uz atbrīvojumu no nodokļa jāsaka, ka nodokļi ir paredzēti valsts budžeta finansēšanai. Tādējādi, neiekasējot nodokļus, valstij tiek atņemti līdzekļi. Tāpēc Komisija uzskata, ka atbrīvojums no nodokļa tomēr ir saistīts ar valsts līdzekļu izmantošanu.
b. Priekšrocība
(118)
Komisija norāda, ka Cassandra raktuvju pārdošanas gadījumā piemērojami divi nodokļi: 1) nodoklis par raktuvju nodošanu 5 % apmērā; un 2) nodoklis par zemes īpašuma nodošanu 7 % līdz 9 % apmērā.
(119)
Uzņēmums Ellinikos Xrysos apgalvo, ka pirkuma līgums nebija galīgs, jo tajā bija iekļauts noteikums par līguma laušanu, tāpēc 2003. gada pārdošanas procesā jebkādu nodokļu uzlikšana būtu bijusi pāragra. Komisija nepieņem šo pamatojumu, jo šis konkrētais noteikums par līguma laušanu paredz pirkumu atzīt par spēkā neesošu vienīgi tad, ja līgumslēdzējas puses nepilda konkrētas saistības, kas nodrošina šā līguma izpildi; šo punktu parasti iekļauj vairumā līgumu, un tas nebūt nenozīmē, ka šādi līgumi nav galīgi. Turklāt šajā līgumā norādīts, kā tam jāstājas spēkā, proti, tā 9. pantā noteikts, ka līgums stājas spēkā dienā, kad Grieķijas Valdības Vēstnesī ir publicēts likums, ar ko ratificē šo līgumu. Visbeidzot, līgumā nav norādīts, ka tas nav galīgs. Tāpēc Komisija uzskata, ka minētais līgums neapšaubāmi bija galīgs un ka atbilstīgi nodokļi būtu bijuši jāuzliek.
(120)
Gan Grieķijas iestādes, gan atbalsta saņēmējs apgalvo, ka raktuvju vērtība bijusi negatīva un ka tāpēc bija jāveicina potenciālo pircēju vēlme ieguldīt līdzekļus. Attiecībā uz šo argumentu Komisija norāda, ka raktuvju vērtība pārdošanas brīdī bija 16 miljoni euro (kā aprēķināts 68.-79. punktā), tāpēc tā bija pozitīva, nevis negatīva.
(121)
Komisija norāda, ka saskaņā ar Grieķijas Ieguves nozares kodeksu raktuvju nodošanai piemēro nodokli 5 % apmērā no to vērtības un ka šo nodokli piemēro darījumiem “par atlīdzību” (“με επαχθή αιτία”). Grieķijas iestādes apgalvo, ka darījumi “par atlīdzību” ir darījumi, kas veikti saistībā ar nelaimes gadījumiem, piemēram, īpašnieka nāves gadījumā, tāpēc 5 % nodokli piemēro tikai šādiem darījumiem un konkrētajā gadījumā tas nebija jāpiemēro. Komisija nevar pieņemt šo argumentu, jo izmeklēšanā noskaidrots, ka darījumi “par atlīdzību” ir darījumi, kurus veicot, persona, kas iegādājas kādu īpašumu, pretī atdod zināmu kompensāciju jeb, vispārīgāk runājot, zināmu atlīdzību par ieguvumu. Šī ir vispāratzīta un pieņemta interpretācija (32).
(122)
Raktuvju tirgus vērtība 2003. gadā bija 16 miljoni euro (kā aprēķināts 68.-79. punktā). Tāpēc Komisija uzskata, ka attiecīgajam nodoklim par 2003. gadā pārdotajām raktuvēm vajadzēja būt 0,8 miljoniem euro.
(123)
Grieķija arī atzīst, ka neatkarīgi no tā, vai pārdod uzņēmumu vai privātpersonu aktīvus, nodokli 7 %-9 % apmērā neapšaubāmi piemēro visos zemes īpašuma pārdošanas gadījumos. Komisija saistībā ar šo jautājumu saņēma divas dažādas, pretrunīgas vēstules - vienu no Finanšu ministrijas un otru no Vides, enerģētikas un klimata pārmaiņu ministrijas (par ieguves nozares jautājumiem atbildīgā ministrija). Komisija Grieķijas iestādēm ir norādījusi uz šo pretrunu, bet nav saņēmusi vēstuli ar galīgo atzinumu. Tāpēc Komisija pieņem, ka pareiza ir informācija, ko sniegusi par nodokļu jautājumiem atbildīgā Finanšu ministrija.
(124)
Zemes īpašuma tirgus vērtība 2003. gadā bija 6 miljoni euro (kā aprēķināts 80.-90. punktā). Tāpēc Komisija uzskata, ka par 2003. gadā pārdoto zemes īpašumu attiecīgā nodokļa summai vajadzēja būt 0,54 miljoniem euro (33).
(125)
Tā kā 2003. gada pirkuma līgumā par īpašuma nodošanu bija noteikta nulles nodokļu likme, Komisija uzskata, ka minētās summas (kopā 1,34 miljoni euro) uzskatāmas par priekšrocību uzņēmumam Ellinikos Xrysos.
(126)
Gan Grieķija, gan atbalsta saņēmējs apgalvo, ka atbrīvojums no nodokļa nepārsniedza EUR 38 000 un ka tāpēc tā apmērs bija zemāks par de minimis slieksni (34) un nepiešķīra priekšrocības pircējam. Komisija nevar pieņemt šo argumentu, jo de minimis slieksni, kas 2003. gadā pārdošanas brīdī bija EUR 100 000, piemēro neatkarīgi no atbalsta veida vai mērķa. Tāpēc noteikti nevar nošķirt dažādos apstrīdētos atbalsta pasākumus, proti, 1. un 2. pasākumu, un aplūkot tikai daļu no 2. pasākuma, proti, atbrīvojumu no nodokļiem. Komisija ir izskatījusi abus ar šo lietu saistītos atbalsta pasākumus un konstatējusi, ka abi šie pasākumi ietver atbalstu, kura apmērs pārsniedz EUR 100 000de minimis slieksni, un tāpēc uzskata, ka piešķirtā atbalsta apmērs neatbilst de minimis atbalsta noteikumiem. Pamatojoties uz minētajiem faktiem, Komisija saglabā 125. punktā pausto secinājumu.
c. Selektivitāte
(127)
Selektivitātes kritērijs ir izpildīts tāpat kā 108. punktā.
d. Konkurences izkropļojums un ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm
(128)
Konkurences izkropļojuma un ietekmes uz tirdzniecību starp dalībvalstīm kritērijs ir izpildīts tāpat kā 110. punktā.
e. Secinājums par 2. pasākumā sniegto atbalstu
(129)
Ņemot vērā minētos faktus, Komisija secina, ka uzņēmumam Ellinikos Xrysos piešķirtais atbrīvojums no nodokļiem 1,34 miljonu euro apmērā uzskatāms par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Taču Komisija uzskata, ka juridisko pakalpojumu maksas samazināšana nav uzskatāma par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.
IV.b. ATBALSTA SADERĪBA AR IEKŠĒJO TIRGU
(130)
Tā kā attiecīgie pasākumi uzskatāmi par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, to saderība jāvērtē, ņemot vērā šā panta 2. un 3. punktā minētos izņēmumus.
(131)
LESD 107. panta 2. un 3. punktā paredzēti izņēmumi 107. panta 1. punktā minētajam vispārīgajam noteikumam par valsts atbalsta nesaderību ar iekšējo tirgu.
(132)
Turpmākajos punktos Komisija novērtēs pasākumu saderību saistībā ar šiem izņēmumiem.
(133)
Šajā gadījumā nav piemērojami LESD 107. panta 2. punktā minētie izņēmumi, jo šis atbalsts nav sociāls atbalsts, tas nav piešķirts individuāliem patērētājiem, tas nav paredzēts, lai novērstu kaitējumu, ko nodarījušas dabas katastrofas vai ārkārtēji notikumi, un tas nav atbalsts, ko sniedz tautsaimniecībai dažos Vācijas Federatīvās Republikas apvidos, kurus iespaidojusi Vācijas sadalīšana.
(134)
LESD 107. panta 3. punktā paredzēti papildu izņēmumi. Nepārprotami, nav piemērojami 107. panta 3. punkta b), d) un e) apakšpunktā noteiktie izņēmumi, un Grieķijas iestādes tos nav minējušas. Turpmākajos punktos Komisija novērtēs pasākumu iespējamo saderību saistībā ar 107. panta 3. punkta a) un c) apakšpunktu.
(135)
Līguma 107. panta 3. punkta a) apakšpunktā noteikts, ka par saderīgu ar iekšējo tirgu var uzskatīt “atbalstu, kas veicina ekonomikas attīstību apgabalos, kur dzīves līmenis ir ārkārtīgi zems vai kur valda liels bezdarbs”. Cassandra raktuves atrodas apgabalā, kuram ir tiesības saņemt atbalstu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu, tāpēc uzņēmumam Ellinikos Xrysos, iespējams, varētu būt tiesības uz reģionālo atbalstu.
(136)
Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnēs (turpmāk “Reģionālā atbalsta 1998. gada pamatnostādnes” (35), ko piemēroja 2003. gadā, kad veica pārdošanu, paredzēti reģionālā ieguldījumu atbalsta apstiprināšanas noteikumi.
(137)
Saskaņā ar Reģionālā atbalsta 1998. gada pamatnostādnēm reģionālajam atbalstam jānodrošina vai nu ienesīgi ieguldījumi (sākotnējais ieguldījums), vai ieguldījumu rezultātā jārada darbvietas.
(138)
Attiecībā uz iespēju, ka pasākumi varētu veicināt darbvietu radīšanu, jāuzsver, ka reģionālā atbalsta mērķis ir panākt pārbaudāmā uzņēmuma darbvietu skaita tīro pieaugumu, salīdzinot ar vidējo darbvietu skaitu noteiktā periodā, un ka tāpēc jebkuras šajā periodā zaudētās darbvietas jāatņem no šajā periodā radīto darbvietu skaita. Turklāt atbalsta apmērs jāaprēķina, ņemot vērā ar algojumu saistītās izmaksas, proti, šis apmērs nedrīkst pārsniegt noteiktus procentus no darbā pieņemtas personas divu gadu periodā aprēķinātajām atalgojuma izmaksām.
(139)
Attiecībā uz šo prasību izpildi Komisija konstatē, ka pirkuma līgumā bija iekļauts vienīgi noteikums par atalgojumu, kas uzņēmumam Ellinikos Xrysos piešķīra tiesības pēc saviem ieskatiem un atbilstīgi savām vajadzībām pieņemt darbā jebkādu skaitu darbinieku, tādējādi iepriekšminētie nosacījumi nav izpildīti. Tāpēc Komisija uzskata, ka minēto pamatnostādņu nozīmē darbvietas netika radītas.
(140)
Reģionālā atbalsta 1998. gada pamatnostādnēs sākotnējais ieguldījums definēts kā ieguldījums pamatkapitālā, kas paredzēts jauna uzņēmuma izveidošanai, jau pastāvoša uzņēmuma paplašināšanai vai tādu darbību sākšanai, kas prasa veikt pastāvošā uzņēmuma ražotā produkta vai ražošanas procesa būtiskas izmaiņas (veicot racionalizāciju, diversifikāciju vai modernizāciju) (36).
(141)
Komisija pieņem, ka saskaņā ar Reģionālā atbalsta 1998. gada pamatnostādnēs minēto definīciju Skouries raktuvju iegāde uzskatāma par sākotnējo ieguldījumu. Pārdošanas brīdī 2003. gadā Skouries raktuvēs nebija izveidota ieguves infrastruktūra, un, lai izveidotu jaunas raktuves, kapitāls bija jāiegulda pamatlīdzekļos (skatīt 66. punktu).
(142)
Komisija šaubās par to, vai Stratoni raktuvju pārdošanu var uzskatīt par sākotnējo ieguldījumu minēto pamatnostādņu nozīmē (37).
(143)
Tomēr saskaņā ar Reģionālā atbalsta 1998. gada pamatnostādnēm par sākotnējo ieguldījumu var uzskatīt arī ieguldījumu pamatkapitālā, iegādājoties uzņēmumu, kas pārtraucis darbību vai kam būtu jāpārtrauc darbība, ja to nenopirktu.
(144)
Šajā saistībā Komisija norāda, ka Grieķija neapšaubāmi pierādījusi, ka šīs raktuves būtu slēgtas vai tās būtu jāslēdz, ja tās nenopirktu Ellinikos Xrysos (38). Tāpēc šādu ieguldījumu varētu uzskatīt par sākotnējo ieguldījumu.
(145)
Tomēr tas, ka Cassandra raktuvju pārdošana jāuzskata par sākotnējo ieguldījumu, nenozīmē, ka šis ieguldījums ir saderīgs ar Reģionālā atbalsta 1998. gada pamatnostādnēm. Nav izpildīti divi šo pamatnostādņu nosacījumi, kā norādīts 146.-152. punktā.
(146)
Pirmkārt, Cassandra raktuvju pārdošana ir ad hoc pasākums. Šajā saistībā Reģionālā atbalsta 1998. gada pamatnostādnēs skaidri noteikts: “Attiecībā uz reģionālo atbalstu atkāpšanās no Līguma pantā [107. pants, 1. punkts] noteiktā nesaderības principa iespējama tikai tad, ja iespējams nodrošināt līdzsvaru starp atbalsta radītajiem konkurences izkropļojumiem un mazāk attīstīto reģionu attīstības priekšrocībām […]. Atsevišķs ad hoc atbalsts kāda uzņēmuma labā var ievērojami ietekmēt konkurenci attiecīgajā tirgū, taču, iespējams, pavisam nenozīmīgi ietekmēt reģionālo attīstību. Šādu atbalstu parasti piešķir konkrētu rūpniecības nozaru politikas jomām, un tas neatbilst reģionālā atbalsta politikas būtībai. Šī politika nedrīkst ietekmēt ražošanas līdzekļu sadali starp dažādām ekonomikas nozarēm un darbībām. Komisija uzskata, ka, kamēr netiek pierādīts pretējais, šāds atbalsts neatbilst iepriekšējā punktā noteiktajām prasībām.” (pamatnostādņu 2. punkta otrā daļa.)
(147)
Lai gan tad, kad Komisija 2008. gada 10. decembrī pieņēma lēmumu sākt formālās izmeklēšanas procedūru, Grieķijai tika prasīts paust nostāju par atbalsta saderību ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktā un Reģionālā atbalsta 1998. gada pamatnostādnēs minētajiem nosacījumiem, Komisija norāda, ka Grieķija nekādā veidā nav pierādījusi, ka ar Cassandra raktuvju pārdošanu panākts līdzsvars starp atbalsta radītajiem konkurences izkropļojumiem un mazāk attīstīto reģionu attīstības priekšrocībām.
(148)
Otrkārt, reģionālajam atbalstam jābūt stimulējošam, proti, tam patiešām jāmudina atbalstāmajās teritorijās veikt tādus ieguldījumus, kas pretējā gadījumā netiktu veikti. Tādēļ pamatnostādnēs minēts, ka “atbalsta piešķiršanas nosacījumos ir jāparedz, ka atbalsta pieteikums tiek iesniegts pirms projektu izpildes sākšanas” (39). Šis nosacījums ir spēkā arī attiecībā uz ad hoc atbalsta pasākumiem (40). Grieķija nav pierādījusi, ka atbalsta saņēmējs izpildījis minēto nosacījumu un ka saņēmējs pirms projekta īstenošanas sākuma iesniedzis pieteikumu atbalsta saņemšanai.
(149)
Turklāt attiecībā uz atbalsta stimulējošo ietekmi Komisija norāda, ka Grieķija, pārdodot Cassandra raktuves, nerīkoja atklātu un beznosacījumu piedāvājumu konkursu. Komisija uzskata, ka šādā atklātā un beznosacījumu piedāvājumu konkursā būtu bijis iespējams pārbaudīt, vai raktuvju tirgū ir potenciālie ieguldītāji. Tā kā šāds piedāvājumu konkurss nav noticis, Komisija uzskata, ka Grieķija nav pārbaudījusi tirgus dalībnieku vēlmi ieguldīt līdzekļus Cassandra raktuvēs un tādējādi nav pārbaudījusi stimulējoša atbalsta nepieciešamību.
(150)
Komisija norāda arī, ka Cassandra raktuvju iegāde tika uzskatīta par ieguldījumu ieguves nozarē. Šī nozare prasa lielus kapitālieguldījumus, ievērojami līdzekļi jāiegulda uzņēmējdarbības attīstībā un ražošanas procesā. Saskaņā ar uzņēmuma Behre Dolbear ziņojumu šajā konkrētajā gadījumā Skouries raktuvju attīstībā un būvē būtu jāiegulda 220 miljoni euro (skatīt 66. punktu). Komisija norāda, ka šī summa ievērojami pārsniedz attiecīgā atbalsta apmēru, t. i., 15,34 miljonus euro (skatīt aprēķināto kopsummu 111. un 124. punktā). Proti, minētais atbalsts ir tikai 7 % no summas, kas būtu jāiegulda vienā no raktuvēm. Turklāt Komisija nav saņēmusi nekādus pierādījumus par to, ka bez atbalsta uzņēmuma Ellinikos Xrysos ieguldījums nebūtu iespējams. Tieši pretēji - Grieķija ir vienojusies ar uzņēmumu Ellinikos Xrysos, ka tas noteikti veiks kapitālieguldījumus raktuvju attīstībā (41). Tāpēc Komisija uzskata, ka minētais atbalsts nebija stimulējošs un ka Cassandra raktuvju potenciālajiem pircējiem tas nebija nepieciešams.
(151)
Tātad Grieķija nekādā veidā nav pierādījusi, ka attiecīgajam atbalstam bija stimulējoša ietekme.
(152)
Ņemot vērā minētos faktus, Komisija uzskata, ka saskaņā ar Reģionālā atbalsta 1998. gada pamatnostādnēs paredzētajām atbalsta saderības pārbaudēm Cassandra raktuvju pārdošana ir neatbilstīga.
(153)
Būtu arī jāizvērtē, vai saskaņā ar Reģionālā atbalsta 1998. gada pamatnostādnēm šo atbalstu var uzskatīt par darbības atbalstu. Saskaņā ar pamatnostādnēs iekļauto definīciju darbības atbalsts ir atbalsts, kura mērķis ir samazināt kāda uzņēmuma kārtējos izdevumus. Atbilstīgi pamatnostādnēm izņēmuma gadījumā darbības atbalstu var piešķirt reģionos, uz kuriem attiecas LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktā minētais izņēmums.
(154)
Tomēr pamatnostādnēs noteikts, ka darbības atbalsta “mērķis ir samazināt kāda uzņēmuma kārtējos izdevumus” (4.15. punkts). Kārtējie izdevumi ir ar kapitālu nesaistīti izdevumi; parasti tie ir kārtējie izdevumi, kas nodrošina uzņēmuma darbību. Šis konkrētais atbalsts paredzēts nevis kārtējo izdevumu finansēšanai šajā nozīmē, bet kā ieguldījums pamatlīdzekļos (raktuvju un zemes īpašuma iegāde) un atbrīvojums no nodokļa, kas saistīts ar minēto ieguldījumu (īpašnieka maiņas nodoklis). Tādējādi ar minēto atbalstu nefinansēja kārtējos izdevumus. Tāpēc Komisija uzskata, ka konkrētais atbalsts neatbilst pamatnostādnēs sniegtajai darbības atbalsta jēdziena definīcijai.
(155)
Turklāt saskaņā ar pamatnostādnēm atbalstāmajiem reģioniem var piešķirt darbības atbalstu, ja tā apmērs ir proporcionāls trūkumiem, kurus ir paredzēts kompensēt; dalībvalstij jāpierāda šādu trūkumu esība un jānovērtē to nozīme. Šajā konkrētajā lietā Grieķija nav iesniegusi reģiona trūkumu un atbalsta apmēra analīzi, kā arī aprēķinus, kas pierādītu, ka atbalsta apmērs ir proporcionāls trūkumiem.
(156)
Visbeidzot, pamatnostādnēs noteikts, ka darbības atbalstam jānosaka konkrēts termiņš un ka šā atbalsta apmērs pakāpeniski jāsamazina. Komisija norāda, ka konkrētās pārdošanas gadījumā nebija noteikts konkrēts termiņš vai pakāpenisks samazinājums. Pirkuma līgumā gan pārdošanas cena, gan atbrīvojums no nodokļiem neapšaubāmi tika noteikti, neņemot vērā konkrētu termiņu vai samazinājumu.
(157)
Tāpēc Komisija uzskata, ka šo atbalstu nevar uzskatīt par saderīgu ar pamatnostādnēm.
(158)
Komisija secina, ka šo atbalstu nevar uzskatīt par saderīgu ar Reģionālā atbalsta 1998. gada pamatnostādnēm.
(159)
Attiecībā uz atbalsta saderību ar Vispārējā grupu atbrīvojuma regulu, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot LESD 107. un 108. pantu (42), Komisija uzskata, ka Grieķijas iestāžu sniegtā finanšu informācija liecina par to, ka Ellinikos Xrysos ir liels uzņēmums, kā jau pierādīts 12. punktā. Vispārējā grupu atbrīvojuma regulas 1. panta 5. punktā noteikts, ka šo regulu nepiemēro ad hoc atbalstam, ko piešķir lieliem uzņēmumiem.
(160)
Tāpat Vispārējā grupu atbrīvojuma regulas 8. panta 3. punktā noteikts, ka, saskaņā ar šo regulu piešķirot atbalstu lielam uzņēmumam, dalībvalstij jāapstiprina, ka šim atbalstam ir stimulējoša ietekme, pamatojoties uz dokumentu, kur izvērtēta atbalstāmā projekta vai darbības dzīvotspēja ar atbalstu un bez tā. Komisijai šādi pierādījumi nav iesniegti.
(161)
Visbeidzot, saskaņā ar Vispārējā grupu atbrīvojuma regulu tādu pamatlīdzekļu iegāde, kas tieši saistīti ar uzņēmumu, ja uzņēmums ir slēgts vai būtu slēgts, ja tas netiktu nopirkts, uzskatāma par attiecināmām izmaksām, ja darījums veikts atbilstīgi tirgus noteikumiem. Grieķijas iestādes atzīst, ka darījums noticis bez atklāta, beznosacījumu un pārredzama piedāvājumu konkursa, netika veikts arī neatkarīgs Cassandra raktuvju kapitāla tirgus vērtības novērtējums. Tāpēc Komisija uzskata, ka šajā konkrētajā gadījumā pārdošana netika veikta atbilstīgi tirgus noteikumiem.
(162)
Tātad uzņēmumam Ellinikos Xrysos piešķirtais atbalsts nav saderīgs ar Vispārējā grupu atbrīvojuma regulu.
(163)
LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā noteikts, ka par saderīgu ar iekšējo tirgu var uzskatīt “atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm”.
(164)
Komisija uzskata, ka konkrētajā gadījumā nav piemērojams LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzētais izņēmums un ka uzņēmumam Ellinikos Xrysos nav tiesību saņemt glābšanas un/vai pārstrukturēšanas atbalstu. Saskaņā ar 2003. gadā pārdošanas brīdī piemērojamo Kopienas 1999. gada pamatnostādņu par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai 7. punktu (43)“jaunizveidotam uzņēmumam nav tiesību saņemt atbalstu uzņēmuma glābšanai vai pārstrukturēšanai, pat ja tā sākotnējais finanšu stāvoklis kļuvis nedrošs. Piemēram, ja jauns uzņēmums radies, likvidējot iepriekšējo uzņēmumu vai tikai pārņemot šāda uzņēmuma aktīvus”. Uzņēmums Ellinikos Xrysos tika izveidots trīs dienas pirms Cassandra raktuvju iegādes. Turklāt pārstrukturēšanas atbalsta saņemšanai vajadzīgs pamatots pārstrukturēšanas plāns, bet Grieķija šādu pārstrukturēšanas plānu nav iesniegusi. Tātad uzņēmumam Ellinikos Xrysos piešķirtais atbalsts nav saderīgs ar glābšanas un/vai pārstrukturēšanas atbalsta noteikumiem.
(165)
Visbeidzot, saistībā ar atbalstu vides aizsardzībai Ellinikos Xrysos bija jāpilda piemērojamie standarti vides jomā. Proti, uzņēmumam bija jāiegulda līdzekļi vides aizsardzībā un ieguves darbības jāveic saskaņā ar Grieķijas un ES vides tiesību aktu noteikumiem. Tā kā šie pasākumi saskaņā ar tiesību aktu noteikumiem jāveic obligāti, tad uzņēmumam Ellinikos Xrysos nebija vajadzīgs atbalsts, lai pildītu tiesību aktu noteikumus.
(166)
Ņemot vērā minētos faktus, Komisija secina, ka attiecīgie atbalsta pasākumi nav saderīgi ar LESD.
(167)
Proti, Komisija uzskata, ka starpība starp Cassandra raktuvju aktīvu tirgus vērtību un to pārdošanas cenu uzņēmumam Ellinikos Xrysos uzskatāma par nesaderīgu atbalstu uzņēmuma Ellinikos Xrysos labā. Komisija uzskata arī, ka nodokļa summa, kas uzņēmumam Ellinikos Xrysos būtu bijusi jāmaksā par raktuvju un zemes īpašuma iegādi, uzskatāma par nesaderīgu atbalstu uzņēmuma Ellinikos Xrysos labā.
V. SECINĀJUMS
(168)
Ņemot vērā minētos faktus, Komisija secina, ka konkrētie pasākumi uzskatāmi par valsts atbalstu uzņēmuma Ellinikos Xrysos labā LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Proti, Komisija uzskata, ka starpība starp Cassandra raktuvju aktīvu tirgus vērtību un to pārdošanas cenu uzņēmumam Ellinikos Xrysos uzskatāma par atbalstu uzņēmumam Ellinikos Xrysos un ka nodokļa summa, kas uzņēmumam Ellinikos Xrysos būtu bijusi jāmaksā par raktuvju un zemes īpašuma iegādi, arī uzskatāma par atbalstu uzņēmuma Ellinikos Xrysos labā.
(169)
Komisija arī secina, ka attiecīgie atbalsta pasākumi nav saderīgi ar iekšējo tirgu. Proti, Komisija uzskata, ka starpība starp Cassandra raktuvju aktīvu tirgus vērtību un to pārdošanas cenu uzņēmumam Ellinikos Xrysos uzskatāma par nesaderīgu atbalstu uzņēmumam Ellinikos Xrysos labā un ka nodokļa summa, ko uzņēmumam Ellinikos Xrysos būtu bijis jāmaksā par raktuvju un zemes īpašuma iegādi, uzskatāma par nesaderīgu atbalstu uzņēmuma Ellinikos Xrysos labā.
(170)
Saskaņā ar LESD un Eiropas Kopienu Tiesas iedibināto judikatūru Komisijai, ja tā ir konstatējusi atbalsta nesaderību ar kopējo tirgu, ir tiesības pieprasīt dalībvalstij atcelt šo atbalstu vai mainīt to (44). Tāpat Tiesa konsekventi uzsvērusi, ka dalībvalsts pienākums atcelt atbalstu, ko Komisija uzskata par nesaderīgu ar iekšējo tirgu, izveidots, lai atjaunotu iepriekšējo stāvokli (45). Šajā saistībā Tiesa noteikusi, ka šis mērķis ir sasniegts, ja saņēmējs atmaksājis nelikumīga atbalsta veidā piešķirtās summas, tādējādi zaudējot savas priekšrocības, kas tam bija tirgū attiecībā pret citiem konkurentiem, un ir atjaunots stāvoklis, kāds bija pirms atbalsta piešķiršanas (46).
(171)
Ievērojot šo judikatūru, Padomes Regulas (EK) Nr. 659/99 (47) 14. pantā noteikts, ka tad, “kad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja”.
(172)
Tāpēc, ja attiecīgais pasākums ir uzskatāms par nelikumīgu un nesaderīgu atbalstu, atbalsta summa jāatmaksā, lai atjaunotu to stāvokli, kas bija tirgū pirms atbalsta piešķiršanas. Atmaksājamie līdzekļi tiek aprēķināti, sākot no dienas, kad saņēmējs guvis priekšrocības, t. i., kad atbalsts kļuva pieejams saņēmējam, kam jāmaksā atmaksas procenti, līdz līdzekļi ir faktiski atgūti.
(173)
Pasākuma nesaderīgo atbalsta elementu aprēķina, saskaitot a) starpību starp Cassandra raktuvju aktīvu tirgus vērtību un to pārdošanas cenu uzņēmumam Ellinikos Xrysos (14 miljoni euro) un b) nodokļa summu, kas uzņēmumam Ellinikos Xrysos būtu bijis jāmaksā par aktīvu, proti, raktuvju un zemes īpašuma, iegādi (1,34 miljoni euro). Abu saskaitāmo summa ir 15,34 miljoni euro.
(174)
Turklāt saistībā ar līdzekļu atgūšanu Komisija norāda, ka 2003. gada pirkuma līguma 4. pantā iekļauti divi noteikumi par līguma laušanu, paredzot, ka uzņēmums Ellinikos Xrysos varētu lauzt līgumu, ja a) ar Grieķijas iestāžu izdotu administratīvu vai tiesību aktu tiek grozīti ieguves atļauju noteikumi; vai ja b) ar tiesas nolēmumu (attiecībā uz ieguves atļaujām) tiek apturēta ražošana vai ieguldījumu plāna īstenošana. Abos gadījumos uzņēmumam Ellinikos Xrysos būtu jāatdod iegādātais īpašums Grieķijas valstij un jāatlīdzina kopējā summa 11 miljonu euro apmērā, iespējams, samaksājot papildu kompensāciju.
(175)
Grieķijas iestādes piekrita, ka šie abi noteikumi varētu stāties spēkā ar Komisijas lēmumu par nesaderīga atbalsta atgūšanu. Vai tas tā notiks, atkarīgs no līgumtiesību un valsts tiesību aktu interpretācijas. Tomēr šo noteikumu stāšanās spēkā neietekmē Grieķijas pienākumu atgūt atbalstu šajā lēmumā noteiktajā apmērā,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Valsts atbalsts 15,34 miljonu euro apmērā, ko, pārdodot aktīvus un zemes īpašumu zem to vērtības un piešķirot atbrīvojumu no nodokļiem, lai aizsargātu nodarbinātību un vidi un radītu stimulu Cassandra raktuvju potenciālajiem pircējiem, Grieķija ir nelikumīgi piešķīrusi uzņēmumam Ellinikos Xrysos SA, pārkāpjot Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 3. punkta noteikumus, nav saderīgs ar iekšējo tirgu.
2. pants
1. Grieķija atgūst no atbalsta saņēmēja 1. pantā minēto atbalstu.
2. Atgūstamā summa ietver procentus, sākot no dienas, kad līdzekļi nodoti saņēmēja rīcībā, līdz dienai, kad līdzekļi faktiski atgūti.
3. Procentus aprēķina pēc salikto procentu formulas saskaņā ar V nodaļu Komisijas Regulā (EK) Nr. 794/2004 (48) un Komisijas Regulā (EK) Nr. 271/2008 (49), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 794/2004.
4. Grieķija no šā lēmuma pieņemšanas dienas atceļ visus 1. pantā minētos atlikušos atbalsta maksājumus.
3. pants
1. Šā lēmuma 1. pantā minētā atbalsta atgūšana stājas spēkā uzreiz, un tā jāveic nekavējoties.
2. Grieķija nodrošina šā lēmuma īstenošanu četru mēnešu laikā pēc tā izziņošanas.
4. pants
1. Divu mēnešu laikā pēc šā lēmuma izziņošanas dienas Grieķija sniedz Komisijai šādu informāciju:
a)
kopējo no saņēmēja atgūstamo summu (sākotnējā summa ar procentiem);
b)
šā lēmuma izpildes nodrošināšanas nolūkā veikto un plānoto pasākumu precīzu aprakstu;
c)
dokumentus, kas pierāda, ka saņēmējs ir brīdināts par atbalsta atmaksāšanu.
2. Grieķija līdz 1. pantā minētā atbalsta atgūšanas beigām informē Komisiju par šā lēmuma izpildei noteikto valsts pasākumu īstenošanas gaitu. Pēc Komisijas pieprasījuma tā nekavējoties sniedz informāciju par jau veiktajiem un plānotajiem pasākumiem, lai nodrošinātu šā lēmuma izpildi. Tā sniedz arī precīzu informāciju par atgūstamā atbalsta summām un procentiem, kas jau ir saņemti no atbalsta saņēmēja.
5. pants
Šis lēmums ir adresēts Grieķijai.
Briselē, 2011. gada 23. februārī