PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 400/2010
ze dne 26. dubna 2010,
kterým se konečné antidumpingové clo uložené nařízením Rady (ES) č. 1858/2005 na dovoz ocelových lan a kabelů pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky rozšiřuje na dovoz ocelových lan a kabelů zasílaných z Korejské republiky bez ohledu na to, zda je u něho deklarován původ z Korejské republiky, a kterým se ukončuje šetření týkající se dovozu výrobků zasílaných z Malajsie
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 13 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Stávající opatření a předchozí šetření
(1)
Nařízením (ES) č. 1796/1999 (2) (dále jen „původní nařízení“) Rada uložila konečné antidumpingové clo ve výši 60,4 % z dovozu ocelových lan a kabelů („OLK“) pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“). Uvedená opatření jsou dále označována jako „původní opatření“ a šetření, na jehož základě byla původním nařízením uložena opatření, je dále označováno jako „původní šetření“.
(2)
Poté, co bylo v roce 2004 v souladu s článkem 13 základního nařízení zjištěno, že jsou původní opatření obcházena překládkou OLK pocházejících z Číny v Maroku, byla opatření rozšířena nařízením Rady (ES) č. 1886/2004 (3) na dovoz stejných OLK zasílaných z Maroka. Obdobně poté, co bylo na základě šetření podle článku 13 základního nařízení zjištěno, že dochází k obcházení původních opatření při dovozu z Ukrajiny přes Moldavsko, byla opatření rozšířena nařízením Rady (ES) č. 760/2004 (4) na dovoz stejných ocelových lan a kabelů odesílaných z Moldavska.
(3)
Nařízením (ES) č. 1858/2005 (5) Rada na základě přezkumu nařízení před pozbytím platnosti (dále jen „přezkum nařízení před pozbytím platnosti“) v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení uložila konečné antidumpingové clo na dovoz OLK pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky, a to na úrovni původních opatření. Takto uložené clo tudíž zůstává v platnosti a je dále označováno jako „platná opatření“.
1.2 Žádost
(4)
Dne 29. června 2009 obdržela Komise podle čl. 13 odst. 3 základního nařízení žádost o prošetření možného obcházení antidumpingových opatření uložených na OLK pocházející z Čínské lidové republiky. Žádost předložil styčný výbor Evropského svazu výrobního odvětví ocelových lan (Liaison Committee of the EU Wire Rope Industries, EWRIS) jménem výrobců ocelových lan a kabelů v Unii (dále jen „žadatel“).
(5)
Žádost uváděla, že po uložení antidumpingových opatření došlo k významné změně ve struktuře obchodu týkajícího se vývozu z Číny, Korejské republiky a Malajsie do Unie, pro kterou kromě uložení platných opatření neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod. Tato změna struktury obchodu byla údajně důsledkem překládky OLK pocházejících z Číny v Korejské republice a Malajsii.
(6)
Žádost dále uváděla, že vyrovnávací účinky platných opatření jsou oslabovány jak z hlediska množství, tak ceny. Kromě toho existuje dostatek důkazů, že se tento zvýšený dovoz z Korejské republiky a Malajsie uskutečnil za ceny značně nižší, než je cena nezpůsobující újmu stanovená při původním šetření.
(7)
Na závěr žadatel uvedl, že ceny OLK zasílaných z Korejské republiky a Malajsie byly dumpingové ve vztahu k běžné hodnotě, která byla stanovena pro obdobný výrobek během původního šetření.
1.3 Zahájení
(8)
Poté, co bylo po konzultaci s poradním výborem shledáno, že existují dostatečné přesvědčivé důkazy pro zahájení šetření podle článku 13 základního nařízení, zahájila Komise šetření nařízením (ES) č. 734/2009 (6) (dále jen „zahajovací nařízení“). Podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení Komise zahajovacím nařízením rovněž nařídila celním orgánům, aby evidovaly dovoz OLK zasílaných z Korejské republiky a Malajsie.
1.4 Šetření
(9)
Komise úředně uvědomila orgány Čínské lidové republiky, Korejské republiky a Malajsie, výrobce/vývozce a obchodníky v těchto zemích, dovozce v Unii, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, a žádající výrobní odvětví Unie o zahájení šetření. Výrobcům/vývozcům v Číně, Korejské republice a Malajsii známým Komisi z žádosti či prostřednictvím zastoupení Korejské republiky a Malajsie při Evropské unii nebo těm, kteří se přihlásili ve lhůtách uvedených v čl. 3 odst. 1 zahajovacího nařízení, byly zaslány dotazníky. Dotazníky byly rovněž zaslány obchodníkům v Korejské republice a Malajsii a dovozcům v Unii uvedeným v žádosti. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v zahajovacím nařízení.
(10)
Přihlásilo se patnáct výrobců/vývozců a dva obchodníci z Korejské republiky, dva výrobci/vývozci z Malajsie, pět výrobců/vývozců z Číny, dva dovozci ve spojení, deset z Unie, kteří nejsou ve spojení, a Sdružení evropských dovozců ocelových lan. Několik dalších společností prohlásilo, že se nezabývají výrobou ani vývozem výrobku, který je předmětem šetření.
(11)
Následující společnosti poskytly odpovědi na dotazník a následně byly v jejich prostorách provedeny ověřovací návštěvy:
Výrobci/vývozci v Korejské republice:
-
Bosung Wire Rope Co, Ltd., Kimhae-Si,
-
Chung Woo Rope Co., Ltd., Busan,
-
CS Co., Ltd, Yangsan-City,
-
Cosmo Wire Ltd., Ulsan,
-
Dae Heung Industrial Co., Ltd., Haman - Gun,
-
DSR Wire Corp., Suncheon-City a její společnost ve spojení DSR Corp., Busan,
-
Goodwire Mfg., Co., Ltd., Yangsan-city,
-
Kiswire Ltd., Soul,
-
Line Metal Co., Ltd., Changnyoung-Gun,
-
Manho Rope & Wire Ltd., Busan,
-
Shin Han Rope Co., Ltd, Incheon,
-
Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, Busan,
-
Young Heung Iron & Steel Co., Changwon City.
Obchodník v Korejské republice:
-
Trion Co Ltd., Busan.
Výrobci/vývozci v Malajsii:
-
Kiswire Sdn. Bhd., Johor Bahru,
-
Southern Wire Industries (M) Sdn. Bhd., Shah Alam, Selangor.
Výrobci/vývozci v Číně:
-
Qingdao DSR, Qingdao,
-
Kiswire Qingdao Ltd., Qingdao,
-
Young Heung (TAICANG) Steel Wire Rope Co., Ltd., Tai Cang City.
Dovozci ve spojení:
-
Kiswire Europe, Nizozemsko,
-
Verope AG, Švýcarsko.
1.5 Období šetření
(12)
Období šetření trvalo od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „OŠ“). Pro vyšetření údajné změny ve struktuře obchodu byly shromážděny údaje za období od roku 1999 do konce období šetření.
2. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
2.1 Obecné úvahy
(13)
V souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení byla existence obcházení posouzena prostřednictvím postupné analýzy, jejímž účelem bylo zjistit, zda dochází ke změně ve struktuře obchodu mezi třetími zeměmi a Unií, zda je tato změna způsobena praktikami, zpracovatelskými postupy nebo pracemi, pro něž mimo uložení cla neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod, zda existují důkazy o újmě nebo o tom, že vyrovnávací účinky cla jsou mařeny cenami nebo množstvím obdobného výrobku, a zda existují důkazy o dumpingu ve vztahu k běžné hodnotě určené dříve pro obdobný výrobek, v případě nutnosti v souladu s článkem 2 základního nařízení.
2.2 Dotčený výrobek a obdobný výrobek
(14)
Jak bylo definováno při původním šetření, dotčeným výrobkem jsou ocelová lana a kabely včetně uzavřených lan, s výjimkou lan a kabelů z nerezové oceli, s největším průřezem převyšujícím 3 mm (v terminologii výrobního odvětví jsou často označovány jako OLK), které pocházejí z Čínské lidové republiky a v současné době spadají pod kódy KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 a ex 7312 10 98 (dále jen „dotčený výrobek“).
(15)
Šetřeným výrobkem jsou ocelová lana a kabely včetně uzavřených lan, s výjimkou lan a kabelů z nerezové oceli, s největším průřezem převyšujícím 3 mm, zasílané z Korejské republiky a Malajsie, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Korejské republiky a Malajsie (dále jen „šetřený výrobek“), které v současné době spadají pod stejné kódy KN jako dotčený výrobek.
(16)
Z šetření je patrné, že OLK vyvážené do Unie z Číny a OLK zasílané do Unie z Korejské republiky a Malajsie mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a stejné použití, a tudíž jsou považovány za obdobné výroby ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
2.3 Míra spolupráce a stanovení objemu obchodu
(17)
Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění, do spolupráce se poskytnutím odpovědí na dotazník zapojilo čtrnáct vývozců/výrobců v Korejské republice, jeden korejský obchodník, dva vyvážející výrobci v Malajsii a tři vyvážející výrobci v Číně.
(18)
Jedna korejská společnost po poskytnutí odpovědi oznámila Komisi, že vyhlásila úpadek, a tudíž ukončuje spolupráci.
(19)
V případě jiné korejské společnosti bylo zjištěno, že je potřebné uplatňovat čl. 18 odst. 1, a to z důvodů uvedených ve 47. bodě odůvodnění.
(20)
Spolupracující korejští vyvážející výrobci pokryli během období šetření 81 % celkového vývozu z Koreje do Unie, jak je uvedeno v databázi Comext. Ačkoli byla spolupráce intenzivní, spolupracující výrobci/vývozci tudíž nepokryli celkový objem vývozu OLK z Korejské republiky v plném rozsahu. Celkové objemy vývozu tudíž vycházely z databáze Comext.
(21)
V Malajsii jsou známi dva výrobci. Celková množství vývozu dvou spolupracujících společností v Malajsii přesáhla objem dovozu šetřeného výrobku zaznamenaný v databázi Comext. Z toho důvodu se mělo za to, že vyvážející výrobci odrážejí celkový vývoz OLK z Malajsie do Unie.
(22)
Žadatel tvrdil, že údaje z databáze Comext nejsou spolehlivé, a proto by celkový objem dovozu z Malajsie do Unie neměl být stanoven na tomto základě. Během šetření byly údaje o dovozu nicméně podrobeny křížové kontrole s oficiálními malajskými statistikami a s ověřenými vyplněnými dotazníky. Tato analýza neukázala, že by skutečný vývoz z Malajsie byl vyšší než vývoz uváděný spolupracujícími malajskými společnostmi. Argument žadatele tedy musel být odmítnut.
(23)
Úroveň spolupráce výrobců/vývozců v Číně byla nízká a odpověď na dotazník poskytli pouze tři vývozci/výrobci. Kromě toho žádná z těchto společností nevyvážela dotčený výrobek do Unie a pouze ve velmi malém množství do Malajsie. Vývoz spolupracujících společností pokrýval 41 % celkového vývozu z Číny do Korejské republiky. Proto nebylo možné na základě informací poskytnutých spolupracujícími stranami rozumně určit objem vývozu OLK z Číny.
(24)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem bylo nutné založit zjištění týkající se dovozu OLK do Unie a vývozu OLK z Číny do Korejské republiky a Malajsie zčásti na dostupných údajích v souladu s článkem 18 základního nařízení. Ke stanovení celkového objemu dovozu z ČLR do Unie byly použity údaje z databáze Comext. Ke stanovení celkového dovozu do Korejské republiky a Malajsie z Číny byly použity čínské, korejské a malajské vnitrostátní statistické údaje. Údaje byly podrobeny křížové kontrole mezi různými statistickými zdroji a potvrzeny jinými statistickými databázemi, např. Global Trade Atlas, China Export Database a údaji poskytnutými celními orgány Korejské republiky a Malajsie.
(25)
Objem dovozu zaznamenaný v korejských, malajských a čínských statistických údajích zahrnoval větší skupinu výrobků, než je dotčený výrobek nebo šetřený výrobek. Z toho důvodu byly statistické údaje odpovídajícím způsobem upraveny na základě zjištění vyplývajících z tohoto šetření.
2.4 Změna struktury obchodu
(26)
Dovoz OLK z Číny do Unie po uložení opatření v roce 1999 nejprve klesl téměř na nulu. Po postupném nárůstu mezi roky 2003 a 2006 - v roce 2006 dosáhl dovoz vrcholu na úrovni 8 656 tun - se vývoj obrátil a dovážená množství mezi rokem 2006 a obdobím šetření znovu klesla o více než 40 %.
(27)
Na druhé straně celkový dovoz korejských OLK do Unie mezi roky 1999 a 2008 výrazně vzrostl z přibližně 11 123 tun na 48 214 tun. Roční nárůst v absolutních hodnotách byl nejvýraznější v letech 2002 a 2003 a později v letech 2006 a 2007.
(28)
Na základě informací uvedených ve stížnosti a informací poskytnutých zastoupením Korejské republiky při Evropské unii se má za to, že do tohoto šetření byla zahrnuta převážná většina, ne-li všichni skuteční výrobci šetřeného výrobku v Koreji. Z toho důvodu se mělo za to, že vývoz nespolupracujících korejských společností do Unie, který z hlediska množství představoval přibližně 19 % celkového vývoz z Korejské republiky, uskutečňují kromě výrobců uvedených v 18. a 47. bodě odůvodnění především obchodníci.
(29)
Tyto společnosti v letech 2006 a 2007 viditelně zvýšily vývoz do Unie. Vývoz byl v těchto letech přibližně o 20 % vyšší než v roce 2005, tedy v prvním roce, za který jsou k dispozici údaje na této úrovni. Vývoz prováděný nespolupracujícími společnostmi od roku 2008 klesá, což je třeba vnímat s ohledem na šetření prováděné v tomto období korejskými orgány, jak je uvedeno v 50. bodě odůvodnění.
(30)
Pokud jde o Malajsii, je jak z údajů databáze Comext, tak z údajů o celkovém vývozu spolupracujících společností jpatrné, že vývoz z Malajsie do Unie v minulosti také soustavně rostl. Nárůst byl nejvýraznější a stabilní v období od roku 2005 do období šetření, kdy se vývoz z Malajsie do Unie zdvojnásobil.
(31)
V tabulce 1 jsou uvedena množství OLK dovezená z výše uvedených zemí do Unie od uložení opatření v roce 1999 do období šetření:
Tabulka 1
Vývoj dovozu OLK do Unie od uložení opatření
Zdroj: Comext, korejské statistické údaje (KITA).
Objemy dovozu v tunách
1999
2000
2001
2002
2003
2004
Čínská lidová republika
neuvedeno
414
283
394
913
2 809
Podíl na celkovém dovozu
-
1 %
1 %
1 %
2 %
5 %
Korejská republika
11 122
12 486
13 280
16 223
22 302
31 862
Podíl na celkovém dovozu
-
29 %
32 %
37 %
47 %
52 %
Malajsie
2 989
2 366
4 171
3 371
4 836
4 426
Podíl na celkovém dovozu
-
5 %
10 %
8 %
10 %
7 %
Objemy dovozu v tunách
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Čínská lidová republika
4 945
8 656
6 219
6 795
4 987
Podíl na celkovém dovozu
7 %
11 %
7 %
7 %
6 %
Korejská republika
34 536
39 128
45 783
48 213
43 185
Podíl na celkovém dovozu
50 %
50 %
55 %
53 %
50 %
Korejské nespolupracující společnosti
11 577
14 042
14 160
10 287
8 391
Index (2005 = 100)
100
121
122
89
72
Malajsie
5 123
7 449
8 142
9 685
10 116
Podíl na celkovém dovozu
7 %
10 %
10 %
11 %
12 %
Malajské spolupracující společnosti (index, 2006 = 100)
-
100
102
148
144
(32)
Při pohledu na strukturu výše uvedených obchodních toků je patrné, že zejména od roku 2005 korejští a částečně malajští vývozci na trhu Unie z hlediska objemu výrazně předčili v prodeji čínské vývozce a do určité míry je nahradili.
(33)
Vzhledem ke globálnímu ekonomickému zpomalení, které se časově shoduje s obdobím šetření, obchodované objemy OLK mezi všemi dotčenými zeměmi klesly nebo se zpomalil jejich růst. K nejvýraznějšímu poklesu však došlo u dovozu z Číny do Unie (-27 %).
(34)
Během stejného období je rovněž patrný dramatický nárůst vývozu ocelových lan a kabelů z Číny do Korejské republiky: z poměrně nepatrného množství v roce 1999 (2 519 tun) vzrostl v roce 2008 na 78 822 tun. K nejvýraznějšímu nárůstu došlo mezi roky 2005 a 2008, kdy dovoz vzrostl čtyřnásobně. V posledních letech byla Čína největším vývozcem OLK do Koreje a v roce 2008 představovala 89 % celkového vývozu OLK. Odhadovaný dovoz pouze dotčeného výrobku (výrobky o průměru vyšším než 3 mm) činil v roce 2008 58 885 tun.
(35)
Pokud jde pouze o dovoz uskutečňovaný nespolupracujícími korejskými společnostmi, lze zaznamenat týž dramatický nárůst, tzn. že dovoz z Číny uskutečňovaný těmito společnostmi do let 2007 a 2008 vzrostl čtyřnásobně. Ačkoli poté dovoz začal klesat, nadále značně převyšuje úroveň dovozu z roku 2005 a nadále představuje velmi významná množství.
Tabulka 2
Dovoz čínských výrobků do Korejské republiky v období mezi rokem 1999 a obdobím šetření
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Dovoz (v tunách, všechny průměry)
2 519
6 764
6 044
7 740
11 421
14 120
19 933
36 531
69 620
78 822
66 099
Roční změna (%)
-
169
-11
28
48
24
41
83
91
13
-16
Dovoz uskutečněný korejskými nespolupracujícími společnostmi (v tunách, pouze dotčené výrobky)
neuvedeno
neuvedeno
neuvedeno
neuvedeno
neuvedeno
neuvedeno
7 166
18 053
33 907
29 717
22 004
Index (2005 = 100)
neuvedeno
neuvedeno
neuvedeno
neuvedeno
neuvedeno
neuvedeno
100
252
473
415
307
Zdroj: Korejské statistické údaje (KITA), údaje poskytnuté korejskými celními orgány, ověřené informace poskytnuté spolupracujícími výrobci.
(36)
Aby bylo možné určit vývojovou tendenci obchodního toku OLK z Číny do Malajsie, byly posouzeny jak malajské, tak čínské statistické údaje. Obě tyto skupiny údajů jsou k dispozici pouze na skupiny výrobků o vyšší úrovni, než je úroveň dotčeného výrobku. Kromě toho vykazovaly značné rozdíly. Proto nebylo možné určit v tomto ohledu spolehlivé údaje.
(37)
Žadatel tvrdil, že skutečnost, že nemohou být zjištěny žádné spolehlivé údaje, není dostatečným důvodem k tomu, aby bylo konstatováno, že nedošlo k žádnému obcházení. Jak je uvedeno v 38. a 55. bodě odůvodnění, důkazy dostupné z tohoto šetření, tedy zejména objem výroby spolupracujících malajských výrobců/vývozců, jakož i jejich vývoz do Unie ukázaly, že OLK vyvážené z Malajsie skutečně pocházely z Malajsie a nepředstavovaly tedy obcházení. V tomto případě proto bylo bezvýznamné, zda existoval dovoz z Číny do Malajsie, či nikoliv. Tvrzení žadatele bylo proto nutno odmítnout.
(38)
Vývoj celkového objemu výroby spolupracujících výrobců v Korejské republice zůstal mezi rokem 2006 a obdobím šetření vyrovnaný. Malajští výrobci však během téhož období značně zvýšili svůj výstup.
Tabulka 3
Výroba OLK spolupracujících společností v Korejské republice a Malajsii
Objemy výroby v tunách
2006
2007
2008
Období šetření
Korejská republika
152 657
159 584
160 113
142 413
Index
100
105
105
93
Malajsie (indexováno)
100
164
171
157
Zdroj: Ověřené informace poskytnuté spolupracujícími výrobci.
2.5 Závěr týkající se změny ve struktuře obchodu
(39)
Celkový pokles čínského vývozu do Unie od roku 2006 a souběžný nárůst vývozu z Korejské republiky a Malajsie a vývozu z Číny do Korejské republiky po uložení původních opatření, a zejména v období do roku 2008, představoval změnu ve struktuře obchodu mezi výše uvedenými zeměmi na jedné straně a Unií na straně druhé. V případě Korejské republiky bylo možné tento závěr vyvodit jednak globálně, a za období od roku 2005 do roku 2007 i samostatně pro nespolupracující společnosti.
(40)
Byly obdrženy připomínky, v nichž se tvrdí, že nárůst vývozu korejských OLK do Unie byl v průběhu let vyrovnaný a bez náhlých nárůstů; náhlý nárůst je údajně základní podmínkou pro stanovení změny ve struktuře obchodu. Kromě toho se v připomínkách tvrdilo, že by nárůst měl být považován spíše za přirozený rozvoj korejského odvětví výroby OLK.
(41)
Zaprvé, v souladu s článkem 13 základního nařízení není změna ve struktuře obchodu výlučně definována jako náhlý nárůst dovozu ze země, která je předmětem šetření. Zadruhé, ze šetření je patrné, že ačkoli vývoz z Koreje do Unie v letech 2006 a 2007 výrazně vzrostl, výroba korejských výrobců byl v těchto letech vyrovnaná. Tudíž nebylo možné vyvodit závěr, že vývoj objemů vývozu z Koreje souvisel výhradně s přirozeným rozvojem korejského odvětví výroby OLK. Konečně převážně protikladné vývojové tendence obchodních toků z Číny do Unie a z Číny do Koreje a z Koreje do Unie od roku 2006 jasně dokládají změnu obchodních toků mezi Unií a třetími zeměmi. Proto musela být uvedená tvrzení zamítnuta.
2.6 Povaha obcházení
(42)
Ustanovení čl. 13 odst. 1 vyžaduje, aby byla změna ve struktuře obchodu způsobena praktikami, zpracovatelskými postupy nebo pracemi, pro něž mimo uložení cla neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod. Praktiky, zpracovatelské postupy nebo práce zahrnují mimo jiné zasílání výrobku, který je předmětem opatření, prostřednictvím třetích zemí a montáž součástí při montážní operaci v Unii nebo třetí zemi. Pro tento účel byla existence montážních operací určena v souladu s čl. 13 odst. 2 základního nařízení.
(43)
Z celkové analýzy konečných míst určení OLK vyrobených v Koreji či dovezených do Koreje a vyvezených z Koreje spolupracujícími a nespolupracujícími společnostmi - včetně dovozu do a z jiných zemí než Čína a Unie - je patrné, že určité množství vývozu z Koreje do Unie mělo základ v dovozu výrobků čínského původu do Koreje, protože tento dovoz neměl zdroj v jiných třetích zemích ani u domácích korejských výrobců.
(44)
Kromě toho je ze srovnání celkového vývozu OLK z Koreje - zaznamenaného v korejských statistických údajích - a ověřených informací poskytnutých spolupracujícími vyvážejícími výrobci ohledně jejich výroby zřejmé, že výroba, kterou korejští výrobci určili na vývoz (118 856 tun), byla během období šetření značně nižší než celkový vývoz z Koreje (156 440 tun). Vzhledem k intenzivní spolupráci korejských společností při tomto šetření nelze tento rozdíl vysvětlit tím, že někteří výrobci možná při šetření nespolupracovali.
(45)
Při šetření bylo rovněž zjištěno, že někteří dovozci v Unii získávali OLK čínského původu od korejských vývozců, kteří při stávajícím šetření nespolupracují. Tato informace byla podrobena křížové kontrole za použití korejských obchodních databází a vyšlo najevo, že přinejmenším některé z OLK vyvezených těmito nespolupracujícími společnostmi byly skutečně získány v Číně.
(46)
U spolupracujících společností bylo možné stanovit, že žádná z nich neprováděla během období šetření překládku dotčeného výrobku v Korejské republice. Některé z nich dovážely OLK z Číny, bylo však zjištěno, že tyto výrobky byly prodávány výhradně na domácím trhu a jiných vývozních trzích.
(47)
U jedné společnosti bylo zjištěno, že v odpovědi na dotazník poskytla nepravdivé informace. Kromě toho byl během ověřovací návštěvy zčásti odepřen přístup k informacím. Z toho důvodu byla v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení zjištění týkající se této společnosti založena na dostupných údajích. V souladu s čl. 18 odst. 4 byla společnost zpravena o záměru nezohlednit informace, které poskytla, a byla jí poskytnuta lhůta k poskytnutí dodatečných vysvětlení.
(48)
Po poskytnutí této informace společnost uznala, že v minulosti obešla opatření prostřednictvím zfalšování původu výrobků koupených v Číně. Na druhé straně společnost prohlásila, že informace o výrobě, prodejích a nákupech během období šetření, které předložila, jsou dostatečné, což bylo ověřeno na místě. Dále tvrdila, že by tyto informace měly postačovat k tomu, aby bylo stanoveno, že během období šetření neobcházela platná opatření.
(49)
Avšak vzhledem ke skutečnosti, že tato společnost uznala, že se zapojila do postupů obcházení, a navíc se snažila nepříznivě ovlivnit správné výsledky šetření, považuje se za vhodné nevzít vůbec v úvahu informace, které společnost předložila, a neosvobodit tuto společnost od rozšířených opatření, jak je uvedeno níže v 77. bodě odůvodnění.
(50)
Jak je vysvětleno v 18. bodě odůvodnění, jedna společnost oznámila Komisi, že vyhlásila úpadek, a ukončila spolupráci. Obdobně jako ve výše uvedeném případě bylo nutné založit zjištění týkající se této společnosti na dostupných údajích ve smyslu čl. 18 odst. 1 základního nařízení.
(51)
Na základě těchto údajů byl formulován závěr, že ačkoli bylo zjištěno, že do překládky nebyl zapojen žádný ze spolupracujících korejských výrobců, k překládce během období šetření a předcházejících let docházelo. To se potvrdilo i zjištěními, která se týkají změn ve struktuře obchodu a jsou popsána výše ve 39. bodě odůvodnění.
(52)
Je třeba poznamenat, že v roce 2007 zahájil úřad OLAF šetření týkající se překládky téhož produktu v Koreji. Je známo, že korejské orgány ve stejné době provedly šetření údajného obcházení a dospěly k závěru, že několik společností, zejména obchodníků, podvádělo tím, že falšovali původ OLK dovážených z Číny do Koreje, když výrobek zpětně vyváželi.
(53)
Proto byla existence překládky výrobků čínského původu v Korejské republice potvrzena.
(54)
U každé spolupracující společnosti byly analyzovány zdroje surovin a náklady spojené s výrobou, aby bylo v souladu s kritérii vymezenými v čl. 13 odst. 2 možné určit, zda montáž v Korejské republice představovala obcházení opatření. V žádném z případů nepředstavovaly suroviny čínského původu (válcovaný drát nebo meziprodukt) 60% či vyšší podíl z celkové hodnoty částí konečného výrobku. Proto nebylo nutné zkoumat, zda bylo dosaženo 25% prahu přidané hodnoty či nikoli.
(55)
Při šetření vyšlo najevo, že během období šetření nedovážel dotčený výrobek z Číny žádný ze spolupracujících výrobců v Malajsii.
(56)
Na základě podílu vývozu do Unie uskutečňovaného spolupracujícími společnostmi na celkovém vývozu z Malajsie do Unie zaznamenaném v databázi Comext lze vyvodit závěr, že nárůst dovozu z Malajsie vyplývající ze statistických údajů lze v plném rozsahu vysvětlit nárůstem vývozu uskutečňovaného spolupracujícími společnostmi. Tento závěr je posílen nárůstem celkového objemu výroby skutečných malajských výrobců ve stejném období, jak je popsáno ve 38. bodě odůvodnění.
(57)
Žadatel zpochybnil toto zjištění, aniž by uvedl další zdůvodnění nebo důkaz. Tento argument proto musel být odmítnut.
(58)
U každé spolupracující společnosti byly analyzovány zdroje surovin a náklady spojené s výrobou, aby bylo v souladu s kritérii vymezenými v čl. 13 odst. 2 možné určit, zda montáž v Malajsii představuje obcházení opatření. V žádném z případů nepředstavovaly suroviny čínského původu (válcovaný drát nebo meziprodukt) 60 % či vyšší podíl z celkové hodnoty částí konečného výrobku. Proto nebylo nutné zkoumat, zda bylo dosaženo 25 % prahu přidané hodnoty či nikoli.
(59)
Proto bylo možné vyvodit závěr, že změna ve struktuře obchodu zaznamenaná mezi Čínou, Malajsií a Unií nebyla způsobena praktikami obcházení v Malajsii. Z toho důvodu by mělo být šetření týkající se dovozu OLK z Malajsie ukončeno.
2.7 Nedostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod mimo uložení antidumpingového cla (Korejská republika)
(60)
Během šetření nevyšlo najevo žádné jiné dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod překládky kromě snahy vyhnout se platnému antidumpingovému clu uloženému na OLK pocházející z Číny.
2.8 Ohrožování vyrovnávacího účinku antidumpingového cla (nespolupracující korejské společnosti)
(61)
Aby bylo možné posoudit, zda dovážené výrobky z hlediska množství a cen ohrožovaly vyrovnávací účinky platných opatření uložených na dovoz OLK z Číny, byly jakožto nejlepší dostupné údaje o množstvích a cenách vývozu uskutečňovaného nespolupracujícími společnostmi použity údaje z databáze Comext. Takto stanovené ceny byly srovnány s úrovní pro odstranění újmy stanovenou pro výrobce v Unii při přezkumu nařízení před pozbytím platnosti.
(62)
Nárůst dovozu z Koreje byl vzhledem k velikosti trhu určené při přezkumu nařízení před pozbytím platnosti (99. bod odůvodnění nařízení (ES) č. 1858/2005) z hlediska množství považován za významný. Odhadnutá spotřeba Unie během stávajícího období šetření obdobným způsobem poukazuje na význam tohoto dovozu. Ze srovnání úrovně pro odstranění újmy stanovené během přezkumu nařízení před pozbytím platnosti a vážené průměrné vývozní ceny je zřejmé, že docházelo k výraznému prodeji pod cenou. Z toho důvodu byl vyvozen závěr, že opatření jsou oslabována z hlediska množství a cen.
2.9 Důkazy o dumpingu (nespolupracující korejské společnosti)
(63)
Na závěr bylo v souladu s čl. 13 odst. 1 a 2 základního nařízení zkoumáno, zda existuje důkaz o dumpingu ve vztahu k běžné hodnotě určené dříve pro stejné nebo obdobné výrobky.
(64)
Při přezkumu před pozbytím platnosti byla běžná hodnota stanovena na základě cen v Turecku, které bylo během šetření považováno za vhodnou zemi s tržním hospodářstvím srovnatelnou s Čínou. Během stávajícího šetření bylo stanoveno, že cena válcovaného drátu, hlavního vstupu používaného při výrobě OLK, od přezkumu nařízení před pozbytím platnosti výrazně vzrostla. Z toho důvodu a vzhledem k tomu, že se vývoj cen surovin během období šetření odrazil ve vývozní ceně, bylo považováno za vhodné aktualizovat běžnou hodnotu, jak byla dříve stanovena, na základě vývoje cen surovin.
(65)
Bylo zjištěno, že značná část korejského vývozu pochází ze skutečné korejské výroby. Z toho důvodu byl pro účely stanovení vývozních cen z Korejské republiky, které jsou ovlivněny obcházením, brán v úvahu pouze vývoz nespolupracujících výrobců/vývozců, který vycházel z nejlepších dostupných údajů, tedy z průměrné vývozní ceny OLK během období šetření uvedené v databázi Comext.
(66)
V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy pro zohlednění rozdílů, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Odpovídajícím způsobem byly provedeny úpravy pro zohlednění rozdílů v nepřímých daních a nákladech na dopravu a pojištění vycházející z průměrných nákladů spolupracujících korejských výrobců/vývozců během období šetření.
(67)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byl dumping vypočten srovnáním vážené průměrné běžné hodnoty stanovené při přezkumu nařízení před pozbytím platnosti a vážených průměrných vývozních cen v průběhu tohoto období šetření, vyjádřený jako procentní podíl ceny CIF na hranice Unie před proclením.
(68)
Ze srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a takto stanovených vážených průměrných vývozních cen je zřejmé, že docházelo k dumpingu.
3. OPATŘENÍ
(69)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl v souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení vyvozen závěr, že konečné antidumpingové clo uložené z dovozu OLK pocházejících z Číny bylo obcházeno překládkou v Korejské republice.
(70)
V souladu s čl. 13 odst. 1 první větou základního nařízení by platná opatření týkající se dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Číny měla být rozšířena na dovoz téhož výrobku z Korejské republiky bez ohledu na to, zda je u něho deklarován původ z Korejské republiky.
(71)
Opatření, která mají být rozšířena, by měla být opatření stanovená v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) No 1858/2005, tedy konečné antidumpingové clo ve výši 60,4 %, které se použije na čistou cenu CIF s dodáním na hranice Unie před proclením.
(72)
V souladu s čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, které stanoví, že by se každé rozšířené opatření mělo vztahovat na dovoz výrobků, které vstoupily do Unie na základě celní evidence zavedené zahajovacím nařízením, by měla být z těchto evidovaných případů dovozu OLK zasílaných z Koreje vybrána cla.
4. UKONČENÍ ŠETŘENÍ PROTI MALAJSII
(73)
S ohledem na zjištění týkající se Malajsie by mělo být šetření možného obcházení antidumpingových opatření dovozem OLK zasílaných z Malajsie ukončeno a měla by být zastavena celní evidence dovozu OLK zasílaných z Malajsie, která byla zavedena zahajovacím nařízením.
(74)
Žadatel zpochybnil návrh na zastavení šetření proti Malajsii. Vzhledem k tomu, že všechny své argumenty již předložil, nebyl důvod tento návrh znovu posuzovat.
5. ŽÁDOSTI O OSVOBOZENÍ
(75)
Čtrnáct společností v Korejské republice, které poskytly odpověď na dotazníky, požádalo v souladu s čl. 13 odst. 4 základního nařízení o osvobození od možných rozšířených opatření.
(76)
Jak je vysvětleno v 18. bodě odůvodnění, jedna z těchto společností následně ukončila spolupráci. Její žádost o osvobození podaná v souladu s čl. 13 odst. 4 tudíž musela být zamítnuta.
(77)
Další společnost předložila nepravdivé informace a odepřela přístup k požadovaným informacím, jak je uvedeno ve 47. bodě odůvodnění. Její žádosti o osvobození podané v souladu s čl. 13 odst. 4 tudíž nemohlo být vyhověno.
(78)
Třetí společnost v Korejské republice nevyvážela výrobek ani během období šetření, ani po něm a ohledně povahy jejích operací nebylo možné vyvodit žádné závěry. Z toho důvodu nebylo možné udělit této společnosti osvobození. Pokud by však po rozšíření platných antidumpingových opatření bylo zjevné, že jsou podmínky čl. 11 odst. 4 a čl. 13 odst. 4 základního nařízení splněny, je možné situaci společnosti na žádost podrobit přezkumu.
(79)
Zmíněná společnost s tím nesouhlasila a znovu podala žádost o osvobození. Neposkytla však žádné nové informace nebo důkazy, které by mohly změnit výše uvedené rozhodnutí. Její žádosti proto nemohlo být vyhověno.
(80)
Nebylo zjištěno, že by opatření obcházely jiné spolupracující společnosti v Korejské republice. Kromě toho žádná ze společností žádajících o osvobození není ve spojení se společnostmi, které se podílely na obcházení. Zejména se podotýká, že čtyři dotčení výrobci jsou ve spojení se společnostmi v Číně, na něž se vztahují původní opatření. Neexistují však žádné důkazy, že by takovéto vztahy byly navázány či využívány s cílem obcházet platná opatření uložená na dovoz výrobků pocházejících z Číny. Osvobození by tudíž mělo být uděleno všem ostatním spolupracujícím společnostem, které nejsou uvedeny v 76. až 78. bodě odůvodnění.
(81)
Má se za to, že je v tomto případě zapotřebí zvláštních opatření, aby se zaručilo řádné uplatňování osvobození. Tato zvláštní opatření spočívají v požadavku předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze tohoto nařízení. Na případy dovozu, k nimž takováto faktura přiložena není, se vztahuje rozšířené antidumpingové clo použitelné pro všechny společnosti v Korejské republice, jimž nebylo uděleno osvobození.
(82)
Ostatní dotčení vývozci, na které se Komise v rámci tohoto řízení neobrátila a kteří hodlají podat žádost o osvobození od rozšířeného antidumpingového cla podle čl. 13 odst. 4 základního nařízení, budou muset vyplnit dotazník, aby Komise mohla určit, zda lze osvobození udělit. Komise v takovém případě rovněž zpravidla provede ověřovací návštěvu na místě. Komisi by musela být zaslána žádost obsahující všechny příslušné informace.
(83)
Je-li uděleno osvobození, Komise po konzultaci s poradním výborem navrhne, aby bylo toto nařízení odpovídajícím způsobem změněno. Následně bude každé udělené osvobození sledováno, aby byl zaručen soulad s podmínkami stanovenými v osvobození.
6. ZVEŘEJNĚNÍ INFORMACÍ
(84)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, které vedly k výše uvedeným závěrům, a bylo jim umožněno, aby se k nim vyjádřily. Ústní a písemné připomínky předložené stranami byly zváženy. Žádný z předložených argumentů nedal podnět ke změně konečných zjištění,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Konečné antidumpingové clo uložené nařízením (ES) č. 1858/2005 na dovoz ocelových lan a kabelů včetně uzavřených lan, s výjimkou lan a kabelů z nerezové oceli, s největším průřezem převyšujícím 3 mm, které pocházejí z Čínské lidové republiky, se rozšiřuje na dovoz ocelových lan a kabelů včetně uzavřených lan, s výjimkou lan a kabelů z nerezové oceli, s největším průřezem převyšujícím 3 mm, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Korejské republiky, které v současné době spadají pod kódy KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 a ex 7312 10 98 (kódy TARIC 7312108113, 7312108313, 7312108513, 7312108913 a 7312109813), s výjimkou ocelových lan a kabelů vyrobených níže vyjmenovanými společnostmi:
Země
Společnost
Doplňkový kód TARIC
Korejská republika
Bosung Wire Rope Co., Ltd, 972-5, Songhyun-Ri, Jinrae-Myeun, Kimhae-Si, Gyeungsangnam-Do
A969
Chung Woo Rope Co., Ltd 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan
A969
CS Co., Ltd, 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam
A969
Cosmo Wire Ltd, 447-1, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan
A969
Dae Heung Industrial Co., Ltd, 185 Pyunglim - Ri, Daesan-Myun, Haman - Gun, Gyungnam
A969
DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam
A969
Kiswire Ltd, 20t h Fl. Jangkyo Bldg., 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul
A969
Manho Rope & Wire Ltd, Dongho Bldg, 85-2, 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan
A969
Shin Han Rope Co., Ltd, 715-8, Gojan-dong, Namdong-gu, Incheon
A969
Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan
A969
Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam
A969
2. Uplatnění osvobození udělených společnostem konkrétně vyjmenovaným v odstavci 1 nebo schváleným Komisí v souladu s čl. 3 odst. 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům stanoveným v příloze, celním orgánům členských států. Není-li takováto faktura předložena, použije se antidumpingové clo uložené podle odstavce 1.
3. Clo rozšířené podle odstavce 1 tohoto článku se vybírá z dovozu z Korejské republiky bez ohledu na to, zda je u něho deklarován původ z Korejské republiky, celně evidovaného v souladu s článkem 2 nařízení (ES) č. 734/2009 a čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 nařízení (ES) č. 1225/2009, s výjimkou ocelových lan a kabelů vyrobených společnostmi, které jsou vyjmenovány v odstavci 1.
4. Použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Šetření zahájené nařízením (ES) č. 734/2009, které se týká možného obcházení antidumpingových opatření uložených nařízením (ES) č. 1858/2005 na dovoz ocelových lan a kabelů pocházejících z Čínské lidové republiky dovozem ocelových lan a kabelů zasílaných z Malajsie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie, a celní evidence tohoto dovozu se ukončuje.
Článek 3
1. Žádosti o osvobození od cla rozšířeného podle článku 1 se podávají písemně v jednom z úředních jazyků Evropské unie a musí být podepsány osobou oprávněnou k zastupování subjektu žádajícího o osvobození. Žádosti se zasílají na tuto adresu:
Evropská komise
Generální ředitelství pro obchod
Ředitelství H
kancelář: N-105 04/92
1049 Brusel
BELGIE
Fax (32 2) 295 65 05
2. V souladu s čl. 13 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 může Komise po konzultaci s poradním výborem prostřednictvím rozhodnutí povolit, aby byl dovoz prováděný společnostmi, jež neobcházejí antidumpingová opatření uložená nařízením (ES) č. 1858/2005, osvobozen od cla rozšířeného podle článku 1.
Článek 4
Celní orgány se vyzývají, aby ukončily celní evidenci dovozu zavedenou v souladu s článkem 2 nařízení (ES) č. 734/2009.
Článek 5
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 26. dubna 2010.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 400/2010
(2010. gada 26. aprīlis),
ar ko paplašina galīgo antidempinga maksājumu, kurš ar Regulu (EK) Nr. 1858/2005 noteikts par cita starpā Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes tērauda trošu un tauvu importu, attiecinot to uz tērauda trošu un tauvu importu, kas nosūtīts no Korejas Republikas, neatkarīgi no tā, vai tās ir deklarētas ar izcelsmi Korejas Republikā, un ar ko izbeidz izmeklēšanu attiecībā uz importu, kas nosūtīts no Malaizijas
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 13. pantu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
1. PROCEDŪRA
1.1. Spēkā esošie pasākumi un iepriekšējās izmeklēšanas
(1)
Ar Regulu (EK) Nr. 1796/1999 (2) (“sākotnējā regula”) Padome cita starpā noteica galīgo antidempinga maksājumu (60,4 %) par Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” vai “Ķīna”) izcelsmes tērauda trošu un tauvu importu (“SWR”). Šie pasākumi turpmāk tekstā būs minēti kā “sākotnējie pasākumi”, un izmeklēšana, kuras rezultātā ar sākotnējo regulu noteica pasākumus, turpmāk tekstā būs minēta kā “sākotnējā izmeklēšana”.
(2)
Pēc tam, kad saskaņā ar pamatregulas 13. pantu 2004. gadā konstatēja, ka sākotnējie pasākumi tika apieti, nosūtot Ķīnas izcelsmes SWR caur Maroku, ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1886/2004 (3) pasākumus paplašināja un iekļāva tādu pašu SWR importu, kas nosūtīts no Marokas. Pēc tam, kad konstatēja sākotnējo pasākumu apiešanu attiecībā uz importu no Ukrainas, izmantojot Moldovu, pēc izmeklēšanas, ko veica saskaņā ar pamatregulas 13. pantu, ar Padomes Regulu (EK) Nr. 760/2004 (4) pasākumus tāpat paplašināja, to attiecinot uz tādu pašu tērauda trošu un tauvu importu, kas nosūtīts no Moldovas.
(3)
Padome ar Regulu (EK) Nr. 1858/2005 (5) pēc termiņa beigu pārskatīšanas (“termiņa beigu pārskatīšana”) saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu sākotnējo pasākumu līmenī cita starpā noteica galīgo antidempinga maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes SWR importu. Tāpēc noteiktais maksājums saglabājas spēkā un turpmāk būs minēts kā “spēkā esošie pasākumi”.
1.2. Pieprasījums
(4)
Komisija 2009. gada 29. jūnijā saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu saņēma pieprasījumu veikt izmeklēšanu par iespējamo to antidempinga pasākumu apiešanu, kas noteikti Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes SWR. Pieprasījumu Eiropas Savienības tērauda trošu un tauvu ražotāju vārdā iesniedza ES Stiepļu trošu rūpniecības sadarbības komiteja (EWRIS) (“pieprasījuma iesniedzējs”).
(5)
Pieprasījumā bija teikts, ka pēc antidempinga pasākumu noteikšanas ievērojami mainījās tirdzniecības modelis, kurā bija iekļauts eksports no ĶTR, Korejas Republikas un Malaizijas uz Eiropas Savienību; tam nebija cita pamatota iemesla vai ekonomiska izskaidrojuma kā vien spēkā esošo pasākumu noteikšana. Šīs tirdzniecības modeļa pārmaiņas varēja rasties saistībā ar ĶTR izcelsmes SWR pārsūtīšanu caur Korejas Republiku un Malaiziju.
(6)
Turklāt pieprasījumā tika apgalvots, ka spēkā esošo pasākumu koriģējošā ietekme tika vājināta gan daudzuma, gan cenas ziņā. Bija arī pietiekami pierādījumi par to, ka šo palielināto importa daudzumu no Korejas Republikas un Malaizijas pārdeva par cenām, kas bija ievērojami mazākas nekā cena, kura nerada zaudējumus un bija noteikta sākotnējā izmeklēšanā.
(7)
Visbeidzot, pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka ar cenām, kas noteiktas no Korejas Republikas un Malaizijas nosūtītajām SWR, veic dempingu attiecībā pret normālo vērtību, kas sākotnējā izmeklēšanā tika noteikta līdzīgajam ražojumam.
1.3. Pārskatīšanas sākšana
(8)
Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju noteikusi, ka ir pietiekami prima facie pierādījumi, lai sāktu izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulas 13. pantu, Komisija ar Regulu (EK) Nr. 734/2009 (6) (“izmeklēšanas sākšanas regula”) sāka izmeklēšanu. Komisija atbilstoši pamatregulas 13. panta 3. punktam un 14. panta 5. punktam ar izmeklēšanas sākšanas regulu uzdeva muitas iestādēm reģistrēt no Korejas Republikas un Malaizijas nosūtīto SWR importu.
1.4. Izmeklēšana
(9)
Komisija oficiāli informēja par izmeklēšanas sākšanu ĶTR, Korejas Republikas un Malaizijas iestādes, ražotājus/eksportētājus un tirgotājus minētajās valstīs, kā arī zināmos iesaistītos importētājus Savienībā un pieprasījuma iesniedzēju - Savienības ražošanas nozari. Anketas nosūtīja zināmajiem ražotājiem/eksportētājiem ĶTR, Korejas Republikā un Malaizijā, kuri Komisijai bija zināmi no pieprasījuma vai no Korejas Republikas un Malaizijas pārstāvju komandējumiem uz Eiropas Savienību vai kuri bija paziņojuši par sevi izmeklēšanas sākšanas regulas 3. panta 1. punktā norādītajos termiņos. Anketas nosūtīja arī pieprasījumā minētajiem tirgotājiem Korejas Republikā un Malaizijā, kā arī importētājiem Savienībā. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski izteikt viedokli un izmeklēšanas sākšanas regulā noteiktajā termiņā pieprasīt uzklausīšanu.
(10)
Pieteicās 15 ražotāji/eksportētāji un divi tirgotāji Korejas Republikā, divi ražotāji/eksportētāji Malaizijā, pieci ražotāji/eksportētāji Ķīnā, divi saistīti importētāji, 10 nesaistīti importētāji Eiropas Savienībā un Eiropas Stiepļu trošu importētāju asociācija. Vairāki citi uzņēmumi apgalvoja, ka tie nenodarbojas ar tā ražojuma ražošanu vai eksportu, uz kuru attiecas izmeklēšana.
(11)
Uz aptaujas jautājumiem atbildēja turpmāk minētie uzņēmumi, un to telpās pēc tam veica pārbaudes apmeklējumus.
Ražotāji/eksportētāji Korejas Republikā:
-
Bosung Wire Rope Co., Ltd, Kimhae-Si,
-
Chung Woo Rope Co., Ltd, Busan,
-
CS Co., Ltd, Yangsan-City,
-
Cosmo Wire Ltd, Ulsan,
-
Dae Heung Industrial Co., Ltd, Haman - Gun,
-
DSR Wire Corp., Suncheon-City, un saistītais uzņēmums DSR Corp., Busan,
-
Goodwire Mfg., Co., Ltd, Yangsan-city,
-
Kiswire Ltd, Seoul,
-
Line Metal Co., Ltd, Changnyoung-Gun,
-
Manho Rope & Wire Ltd, Busan,
-
Shin Han Rope Co., Ltd, Incheon,
-
Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, Busan,
-
Young Heung Iron & Steel Co., Changwon City.
Tirgotājs Korejas Republikā:
-
Trion Co. Ltd, Busan.
Ražotāji/eksportētāji Malaizijā:
-
Kiswire Sdn. Bhd., Johor Bahru,
-
Southern Wire Industries (M) Sdn. Bhd., Shah Alam, Selangor.
Ražotāji/eksportētāji ĶTR:
-
Qingdao DSR, Qingdao,
-
Kiswire Qingdao Ltd, Qingdao,
-
Young Heung (TAICANG) Steel Wire Rope Co., Ltd, Tai Cang City.
Saistītie importētāji:
-
Kiswire Europe, Nīderlande,
-
Verope AG, Šveice.
1.5. Izmeklēšanas periods
(12)
Izmeklēšanas periods aptvēra laiku no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam (“IP”). Lai noskaidrotu iespējamās tirdzniecības modelī notikušās pārmaiņas, tika vākti dati par periodu no 1999. gada līdz IP beigām.
2. IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI
2.1. Vispārēji apsvērumi
(13)
Lai saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punktu novērtētu, vai pasākumi ir apieti, secīgi analizēja, vai ir vērojamas pārmaiņas trešo valstu un Eiropas Savienības tirdzniecības modelī, vai šīs pārmaiņas izraisījusi prakse, process vai darbs, kam nav cita pamatota iemesla vai ekonomiska izskaidrojuma kā vien maksājuma noteikšana, vai ir pierādījumi par kaitējumu, vai maksājuma koriģējošo ietekmi vājina līdzīgā ražojuma cenas un/vai daudzumi un vai ir pierādījumi par dempingu attiecībā pret līdzīgajam ražojumam agrāk noteiktajām normālajām vērtībām, vajadzības gadījumā - saskaņā ar pamatregulas 2. panta noteikumiem.
2.2. Attiecīgais ražojums un līdzīgais ražojums
(14)
Kā definēts sākotnējā izmeklēšanā, attiecīgais ražojums ir Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes tērauda troses un tauvas, ieskaitot slēgtas konstrukcijas troses un izņemot nerūsējošā tērauda troses un tauvas, ar maksimālo šķērsgriezuma diametru, kas pārsniedz 3 mm (nozares terminoloģijā to bieži sauc par SWR), kas patlaban atbilst KN kodiem ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 un ex 7312 10 98 (“attiecīgais ražojums”).
(15)
Ražojums, uz kuru attiecas izmeklēšana, ir tērauda troses un tauvas, ieskaitot slēgtas konstrukcijas troses un izņemot nerūsējošā tērauda troses un tauvas, ar maksimālo šķērsgriezuma diametru, kas pārsniedz 3 mm, kuras nosūtītas no Korejas Republikas un Malaizijas, neatkarīgi no tā, vai tās ir deklarētas ar izcelsmi Korejas Republikā un Malaizijā (“ražojums, uz kuru attiecas izmeklēšana”), un kuras patlaban atbilst tiem pašiem KN kodiem, kuriem atbilst attiecīgais ražojums.
(16)
Izmeklēšana parādīja, ka no ĶTR uz Savienību eksportētajām SWR un no Korejas Republikas un Malaizijas uz Savienību eksportētajām SWR piemīt vienas un tās pašas fiziskās un tehniskās pamatiezīmes un ir vienādi lietošanas veidi, tāpēc tās bija uzskatāmas par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
2.3. Sadarbības pakāpe un tirdzniecības apjoma noteikšana
(17)
Kā teikts iepriekš 11. apsvērumā, 14 eksportētāji ražotāji Korejas Republikā, viens Korejas tirgotājs, divi ražotāji eksportētāji Malaizijā un trīs ražotāji eksportētāji Ķīnā sadarbojās, iesniedzot aizpildītas anketas.
(18)
Pēc aizpildītās anketas iesniegšanas viens Korejas uzņēmums paziņoja Komisijai, ka ir bankrotējis, tāpēc tas pārtrauca sadarbību.
(19)
Cita Korejas uzņēmuma gadījumā atzina, ka ir attaisnota 18. panta 1. punkta piemērošana (iemesli izklāstīti 47. apsvērumā).
(20)
Kā informēja Comext, Korejas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, veidoja 81 % no kopējā Korejas eksporta uz Eiropas Savienību IP laikā. Tāpēc, lai gan sadarbības līmenis bija augsts, ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, pilnībā neražoja kopējo SWR eksporta apjomu no Korejas Republikas. Tādējādi kopējais eksporta apjoma rādītājs pamatojās uz Comext datiem.
(21)
Malaizijā ir divi zināmi ražotāji. Divu Malaizijas uzņēmumu, kas sadarbojās, kopējais eksporta daudzums pārsniedza ražojuma, uz kuru attiecas izmeklēšana, importa apjomu, kas bija reģistrēts Comext. Tāpēc uzskatīja, ka ražotāji eksportētāji saražojuši kopējo SWR eksporta apjomu no Malaizijas uz Eiropas Savienību.
(22)
Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka Comext dati nav ticami, tāpēc kopējais eksporta apjoms no Malaizijas uz Savienību nav jānosaka uz šā pamata. Tomēr izmeklēšanas laikā dati par importu tika salīdzināti ar Malaizijas oficiālo statistiku un pārbaudītajām atbildēm uz anketas jautājumiem. Šajā analīzē netika konstatēts, ka faktiskais eksports no Malaizijas pārsniedza eksportu, par ko ziņas bija snieguši Malaizijas uzņēmumi, kuri sadarbojās. Tāpēc pieprasījuma iesniedzēja arguments bija jānoraida.
(23)
Ražotāji/eksportētāji ĶTR sadarbojās maz, tikai trīs ražotāji/eksportētāji iesniedza aizpildītu anketu. Turklāt neviens no šiem uzņēmumiem neeksportēja attiecīgo ražojumu uz Savienību, savukārt uz Malaiziju tie eksportēja tikai niecīgu daudzumu. To uzņēmumu eksports, kuri sadarbojās, veidoja 41 % no kopējā Ķīnas eksporta uz Korejas Republiku. Tāpēc, pamatojoties uz sadarbojošos personu sniegtajām ziņām, nebija iespējams skaidri noteikt SWR eksporta apjomu no ĶTR.
(24)
Šā iemesla dēļ saskaņā ar pamatregulas 18. pantu konstatējumus par SWR importu uz Savienību un SWR eksportu no ĶTR uz Korejas Republiku un Malaiziju nācās daļēji izdarīt, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Lai noteiktu kopējo importa apjomu no ĶTR uz Savienību, izmantoja Comext datus. Lai noteiktu kopējo importa apjomu no ĶTR uz Korejas Republiku un Malaiziju, izmantoja Ķīnas, Korejas un Malaizijas valsts statistiku. Datus savstarpēji salīdzināja, izmantojot dažādus statistikas avotus, un apstiprināja ar citu statistikas datubāzu palīdzību, piemēram, Global Trade Atlas, China Export Database, kā arī ar datiem, ko iesniedza Korejas Republikas un Malaizijas muitas iestādes.
(25)
Korejas, Malaizijas un Ķīnas statistikā atspoguļotais importa apjoms aptvēra lielāku ražojumu grupu nekā attiecīgais ražojums vai ražojums, uz kuru attiecas izmeklēšana. Tāpēc, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem, statistika tika attiecīgi koriģēta.
2.4. Tirdzniecības modeļa pārmaiņas
(26)
Imports no Ķīnas Savienībā pirmo reizi samazinājās tuvu nullei pēc tam, kad 1999. gadā tika noteikti pasākumi. Pēc pakāpeniska kāpuma 2003.-2006. gadā (turklāt 2006. gadā imports sasniedza lielāko apjomu jeb 8 656 tonnas) tendence mainījās, un no 2006. gada līdz IP importa apjoms atkal samazinājās vairāk nekā par 40 %.
(27)
No otras puses, kopējais Korejas SWR importa apjoms Eiropas Savienībā ievērojami palielinājās 1999.-2008. gadā, proti, no aptuveni 11 123 tonnām līdz 48 214 tonnām. 2002. un 2003. gadā, kā arī nesen, proti, 2006. un 2007. gadā, gada kāpums absolūtā izteiksmē bija vislielākais.
(28)
Pamatojoties uz sūdzībā iekļauto informāciju, kā arī datiem, ko iesniedza Korejas Republikas misija Eiropas Savienībā, uzskata, ka šajā izmeklēšanā bija ietverta lielākā daļa (iespējams, pat visi) tā ražojuma faktisko ražotāju Korejā, uz kuru attiecas izmeklēšana. Tāpēc uzskatīja, ka eksportu, ko uz Eiropas Savienību veikuši tie uzņēmumi, kuri nesadarbojās, un kas veidoja aptuveni 19 % no kopējā Korejas Republikas eksporta daudzuma ziņā, lielākoties veikuši tirgotāji (izņemot 18. un 47. apsvērumā minētos ražotājus).
(29)
Šie uzņēmumi 2006. un 2007. gadā bija ievērojami palielinājuši eksportu uz Savienību. Šajos gados eksports bija aptuveni par 20 % lielāks nekā 2005. gadā (pirmais gads, par kuru ir pieejami dati šajā līmenī). No 2008. gada to uzņēmumu eksports, kuri nesadarbojās, samazinājās; tas jāskata saistībā ar Korejas iestāžu izmeklēšanu šajā periodā, kā aprakstīts 52. apsvērumā.
(30)
Attiecībā uz Malaiziju gan Comext dati, gan to uzņēmumu kopējais eksporta apjoms, kuri sadarbojās, liecina, ka iepriekš eksports no Malaizijas uz Eiropas Savienību pastāvīgi palielinājies. Vislielākais un straujākais kāpums bija no 2005. gada līdz IP, kad Malaizijas eksports uz Eiropas Savienību divkāršojās.
(31)
SWR importa daudzums no iepriekšminētajām valstīm Savienībā no pasākumu noteikšanas 1999. gadā līdz IP atspoguļots 1. tabulā.
1. tabula
SWR importa Eiropas Savienībā pārmaiņas kopš pasākumu noteikšanas
Avots: Comext, Korejas statistika (KITA).
Importa apjoms tonnās
1999
2000
2001
2002
2003
2004
ĶTR
Nav pieejams
414
283
394
913
2 809
Kopējais importa īpatsvars
-
1 %
1 %
1 %
2 %
5 %
Korejas Republika
11 122
12 486
13 280
16 223
22 302
31 862
Kopējais importa īpatsvars
-
29 %
32 %
37 %
47 %
52 %
Malaizija
2 989
2 366
4 171
3 371
4 836
4 426
Kopējais importa īpatsvars
-
5 %
10 %
8 %
10 %
7 %
Importa apjoms tonnās
2005
2006
2007
2008
IP
ĶTR
4 945
8 656
6 219
6 795
4 987
Kopējais importa īpatsvars
7 %
11 %
7 %
7 %
6 %
Korejas Republika
34 536
39 128
45 783
48 213
43 185
Kopējais importa īpatsvars
50 %
50 %
55 %
53 %
50 %
Korejas uzņēmumi, kas nesadarbojās
11 577
14 042
14 160
10 287
8 391
Indekss (2005 = 100)
100
121
122
89
72
Malaizija
5 123
7 449
8 142
9 685
10 116
Kopējais importa īpatsvars
7 %
10 %
10 %
11 %
12 %
Malaizijas uzņēmumi, kas sadarbojās (indekss 2006 = 100)
-
100
102
148
144
(32)
Aplūkojot iepriekš atspoguļoto triju tirdzniecības plūsmu modeli, redzams, ka jo īpaši kopš 2005. gada Korejas eksportētājiem un daļēji Malaizijas eksportētājiem bija liels noiets un tie zināmā mērā apjoma izteiksmē aizstāja Ķīnas eksportētājus Eiropas Savienības tirgū.
(33)
Pasaules ekonomikas attīstības palēnināšanās dēļ, kas sakrita ar IP, visās attiecīgajās valstīs samazinājās pārdotais SWR apjoms vai palēninājās tirdzniecības kāpums. Tomēr visvairāk samazinājās imports no ĶTR uz Eiropas Savienību (-27 %).
(34)
Tajā pašā laika posmā var novērot lielu visu diametru tērauda trošu un tauvu eksporta kāpumu no Ķīnas uz Korejas Republiku, proti, no salīdzinoši niecīga daudzuma 1999. gadā (2 519 tonnas) tas 2008. gadā palielinājās līdz 78 822 tonnām. Īpaši liels kāpums bija 2005.-2008. gadā, kad imports četrkāršojās. Pēdējos gados Ķīna bija lielākais SWR eksportētājs uz Koreju, 2008. gadā tā nodrošināja 89 % no kopējā SWR importa. 2008. gadā tikai attiecīgā ražojuma (ražojumi, kuru diametrs pārsniedza 3 mm) aprēķinātais importa apjoms bija 58 885 tonnas.
(35)
Aplūkojot tikai to Korejas uzņēmumu importu, kuri nesadarbojās, vērojams liels kāpums, proti, 2007. un 2008. gadā četrkāršojās šo uzņēmumu imports no Ķīnas. Lai gan pēc tam importa apjoms sāka samazināties, tas joprojām bija ievērojami lielāks par 2005. gada importa apjomu un uzskatāms par ļoti lielu.
2. tabula
Ķīnas ražojumu imports Korejas Republikā no 1999. gada līdz IP
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
IP
Imports (tonnās, visi diametri)
2 519
6 764
6 044
7 740
11 421
14 120
19 933
36 531
69 620
78 822
66 099
Gada pārmaiņas (%)
-
169
-11
28
48
24
41
83
91
13
-16
To Korejas uzņēmumu imports, kas nesadarbojās (tonnās, tikai attiecīgais ražojums)
Nav pieejams
Nav pieejams
Nav pieejams
Nav pieejams
Nav pieejams
Nav pieejams
7 166
18 053
33 907
29 717
22 004
Indekss (2005 = 100)
Nav pieejams
Nav pieejams
Nav pieejams
Nav pieejams
Nav pieejams
Nav pieejams
100
252
473
415
307
Avots: Korejas statistika (KITA), Korejas muitas dienestu sniegtie dati, pārbaudīta informācija, ko snieguši ražotāji, kas sadarbojās.
(36)
Lai noteiktu tendenci SWR tirdzniecības plūsmā no Ķīnas uz Malaiziju, ņēma vērā gan Malaizijas, gan Ķīnas statistiku. Abu valstu dati ir pieejami tikai par lielāku ražojumu grupu, nevis vienīgi par attiecīgo ražojumu. Turklāt tie ievērojami atšķīrās. Tāpēc šajā ziņā nevarēja noteikt ticamus datus.
(37)
Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka tas, ka nevarēja noteikt ticamus datus, nav pietiekami, lai secinātu, ka nav veikta pasākumu apiešana. Kā izklāstīts 38. un 55. apsvērumā, šajā izmeklēšanā pieejamie pierādījumi, piemēram, jo īpaši to Malaizijas ražotāju eksportētāju produkcijas apjoms, kuri sadarbojās, kā arī viņu eksporta pārdevumi Savienībā, liecina, ka SWR eksports no Malaizijas patiesi ir Malaizijas izcelsmes eksports, tāpēc nav saistīts ar pasākumu apiešanu. Šajā gadījumā līdz ar to nebija svarīgi, vai tika veikts imports no Ķīnas uz Malaiziju. Tāpēc pieprasījuma iesniedzēja apgalvojums tika noraidīts.
(38)
No 2006. gada līdz IP to izgatavotāju kopējā ražošanas apjoma attīstība, kuri sadarbojās Korejas Republikā, bija stabila. Tomēr Malaizijas ražotāji tajā pašā periodā bija ievērojami palielinājuši izlaidi.
3. tabula
To uzņēmumu SWR produkcija, kuri sadarbojās Korejas Republikā un Malaizijā
Ražošanas apjoms tonnās
2006
2007
2008
IP
Korejas Republika
152 657
159 584
160 113
142 413
Indekss
100
105
105
93
Malaizija (indeksēts)
100
164
171
157
Avots: pārbaudīta informācija, ko iesnieguši ražotāji, kuri sadarbojās.
2.5. Secinājums par tirdzniecības modeļa pārmaiņām
(39)
Kopējais Ķīnas eksporta apjoma uz Eiropas Savienību samazinājums no 2006. gada un vienlaicīgais eksporta apjoma kāpums no Korejas Republikas un Malaizijas un no ĶTR uz Korejas Republiku pēc sākotnējo pasākumu noteikšanas, un jo īpaši līdz 2008. gadam, liecināja par tirdzniecības modeļa pārmaiņām starp iepriekšminētajām valstīm, no vienas puses, un Eiropas Savienību, no otras puses. Korejas Republikas gadījumā šo secinājumu varēja izdarīt gan kopumā, gan par 2005.-2007. gada periodu atsevišķi attiecībā uz uzņēmumiem, kuri nesadarbojās.
(40)
Tika saņemtas piezīmes, kurās bija teikts, ka Korejas SWR eksporta apjoms Savienībā gadu gaitā bija stabils un bez pēkšņa kāpuma; šāds kāpums esot izmantots kā priekšnosacījums, lai noteiktu tirdzniecības modeļa pārmaiņas. Turklāt tika apgalvots, ka kāpums jāuzskata par dabisku Korejas SWR rūpniecības attīstību.
(41)
Pirmkārt, saskaņā ar pamatregulas 13. pantu tirdzniecības modeļa pārmaiņas netiek definētas vienīgi kā pēkšņs importa kāpums no valsts, uz kuru attiecas izmeklēšana. Otrkārt, izmeklēšana liecina, ka, 2006. un 2007. gadā ievērojami palielinoties Korejas eksportam uz Savienību, saglabājās stabila Korejas ražotāju izlaide. Tāpēc nevarēja secināt, ka Korejas eksporta apjoma pārmaiņas noteica vienīgi Korejas SWR rūpniecības dabiskā attīstība. Visbeidzot, lielākoties pretējās tirdzniecības plūsmu tendences no Ķīnas uz Savienību un no Ķīnas uz Koreju, un no Korejas uz Savienību kopš 2006. gada skaidri liecina, ka mainījies tirdzniecības modelis starp Savienību un trešām valstīm. Tāpēc šie argumenti bija jānoraida.
2.6. Apiešanas raksturs
(42)
Pamatregulas 13. panta 1. punktā teikts, ka tirdzniecības modeļa pārmaiņas izraisa prakse, process vai darbs, kam nav citu pamatotu iemeslu vai ekonomiska izskaidrojuma kā vien maksājuma noteikšana. Prakse, process vai darbs cita starpā var būt tā ražojuma saņemšana caur trešām valstīm un detaļu apvienošana montāžas darbībā Eiropas Savienībā vai trešā valstī, uz kuru attiecas pasākumi. Šim nolūkam saskaņā ar pamatregulas 13. panta 2. punktu tika noskaidrots, vai notiek montāžas darbības.
(43)
Tērauda trošu un tauvu nosūtīšanas galamērķu globāla analīze, kurus uzņēmumi, kas sadarbojās un nesadarbojās, ražojuši Korejā vai importējuši Korejā un no Korejas, ieskaitot importu uz citām valstīm un no citām valstīm, izņemot ĶTR un Savienību, liecina, ka konkrēts eksporta apjoms no Korejas uz Savienību bija Ķīnas izcelsmes imports uz Koreju, jo šo importu neiegādājās no citām trešām valstīm vai to nebija ražojuši Korejas vietējie ražotāji.
(44)
Turklāt, salīdzinot Korejas kopējo SWR eksportu, kas atspoguļots Korejas statistikā, un pārbaudīto informāciju, ko par savu produkciju snieguši ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, redzams, ka Korejas ražotāju eksportam paredzētās produkcijas apjoms (118 856 tonnas) bija ievērojami mazāks par kopējo eksportu no Korejas (156 440 tonnas) IP. Ņemot vērā Korejas uzņēmumu lielo sadarbības pakāpi šajā izmeklēšanā, atšķirību nevar izskaidrot ar to ražotāju produkciju, kas nesadarbojās izmeklēšanā.
(45)
Turklāt izmeklēšanā konstatēja, ka daži importētāji Savienībā iegādājās Ķīnas izcelsmes SWR no Korejas eksportētājiem, kuri nesadarbojās šajā izmeklēšanā. Šo informāciju salīdzināja ar Korejas tirdzniecības datubāzēm, kas liecināja, ka vismaz daļa SWR, ko eksportēja šie uzņēmumi, kuri nesadarbojās, patiesi bija iegādāta Ķīnā.
(46)
Attiecībā uz uzņēmumiem, kuri sadarbojās, konstatēja, ka neviens no tiem IP nebija nosūtījis attiecīgo ražojumu caur Korejas Republiku. Daži no tiem importēja SWR no ĶTR, taču konstatēja, ka ražojumi tika pārdoti vienīgi vietējā tirgū un citos eksporta tirgos.
(47)
Par vienu uzņēmumu konstatēja, ka tas aizpildītajā anketā bija sniedzis nepareizu informāciju. Turklāt pārbaudes apmeklējumā tika daļēji liegta piekļuve informācijai. Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu konstatējumi par šo uzņēmumu pamatojās uz pieejamajiem faktiem. Saskaņā ar 18. panta 4. punktu uzņēmumu informēja par nodomu neņemt vērā minētā uzņēmuma iesniegto informāciju un noteica tam termiņu, kurā sniegt sīkākus paskaidrojumus.
(48)
Pēc informācijas iesniegšanas uzņēmums atzina, ka agrāk tas apgājis pasākumus, norādot nepareizu ražojumu izcelsmi no ĶTR iepirktiem ražojumiem. No otras puses, uzņēmums apgalvoja, ka iesniedzis pietiekamu informāciju par produkciju, pārdevumiem un iepirkumiem IP, tas esot pārbaudīts uz vietas. Turklāt uzņēmums argumentēja, ka tas esot pietiekami, lai noteiktu, ka IP tas nav veicis spēkā esošo pasākumu apiešanu.
(49)
Tomēr, ņemot vērā, ka uzņēmums bija atzinis, ka iesaistījies apiešanas darbībās, un turklāt mēģinājis maldināt izmeklēšanu, tiek uzskatīts, ka ir atbilstīgi pilnīgi neņemt vērā uzņēmuma iesniegtos dokumentus un neatbrīvot šo uzņēmumu no paplašināto pasākumu piemērošanas, kā sīkāk izklāstīts 77. apsvērumā.
(50)
Kā paskaidrots 18. apsvērumā, viens uzņēmums paziņoja Komisijai, ka ir bankrotējis, un pārtrauca sadarbību. Tāpat kā iepriekš konstatējumi arī par šo uzņēmumu bija jāpamato ar pieejamajiem faktiem pamatregulas 18. panta 1. punkta nozīmē.
(51)
Pamatojoties uz šiem faktiem, secināja, ka IP un iepriekšējos gados tika veikta pārsūtīšana, lai gan konstatēja, ka nebija iesaistīts neviens no Korejas ražotājiem, kas sadarbojās. To apstiprina arī konstatējumi par tirdzniecības modeļa pārmaiņām, kas aprakstītas iepriekš 39. apsvērumā.
(52)
Tiek atgādināts, ka 2007. gadā OLAF sāka izmeklēšanu par tā paša ražojuma pārsūtīšanu caur Koreju. Bija zināms, ka Korejas iestādes vienlaikus veica izmeklēšanas par iespējamo apiešanas praksi un secināja, ka vairāki uzņēmumi (lielākoties tirgotāji) darbojās krāpnieciski, jo, reeksportējot ražojumus, norādīja nepareizu to SWR izcelsmi, kas no ĶTR tika importētas Korejā.
(53)
Tāpēc tika apstiprināts, ka Ķīnas izcelsmes ražojumus pārsūta caur Korejas Republiku.
(54)
Lai noteiktu, vai saskaņā ar 13. panta 2. punktā minētajiem kritērijiem Korejas Republikā, izmantojot montāžas darbības, tika apieti spēkā esošie pasākumi, katram uzņēmumam analizēja izejmateriālu avotus un ražošanas izmaksas. Visos gadījumos Ķīnas izcelsmes izejmateriālu (velmētas stieples vai daļēji gatavi ražojumi) vērtība neatbilda 60 % vai vairāk no kopējās gatavā ražojuma sastāvdaļu vērtības. Tāpēc nevajadzēja pārbaudīt, vai bija sasniegta robežvērtība (25 %) attiecībā uz pievienoto vērtību.
(55)
Izmeklēšanā konstatēja, ka neviens no ražotājiem, kas sadarbojās Malaizijā, IP laikā neimportēja attiecīgo ražojumu no Ķīnas.
(56)
Pamatojoties uz uzņēmumu, kuri sadarbojās, eksporta uz Savienību īpatsvaru kopējā Malaizijas eksportā uz Savienību, kas reģistrēts Comext, varēja secināt, ka statistikā atspoguļoto importa kāpumu no Malaizijas var pilnībā izskaidrot ar to uzņēmumu eksportu, kuri sadarbojās. Šo secinājumu apstiprina Malaizijas ražotāju kopējā produkcijas apjoma kāpums tajā pašā laika periodā, kā aprakstīts 38. apsvērumā.
(57)
Pieprasījuma iesniedzējs apšaubīja šo konstatējumu, tomēr nesniedza plašāku pamatojumu vai pierādījumus. Tāpēc šis arguments bija jānoraida.
(58)
Lai noteiktu, vai saskaņā ar 13. panta 2. punktā minētajiem kritērijiem Malaizijā, izmantojot montāžas darbības, tika apieti spēkā esošie pasākumi, katram uzņēmumam analizēja izejmateriālu avotus un ražošanas izmaksas. Visos gadījumos Ķīnas izcelsmes izejmateriālu (velmētas stieples vai daļēji gatavi ražojumi) vērtība neatbilda 60 % vai vairāk no kopējās gatavā ražojuma sastāvdaļu vērtības. Tāpēc nevajadzēja pārbaudīt, vai bija sasniegta robežvērtība (25 %) attiecībā uz pievienoto vērtību.
(59)
Tāpēc varēja secināt, ka tirdzniecības modeļa pārmaiņas, ko novēroja tirdzniecībā starp ĶTR, Malaiziju un Savienību, neizraisīja pasākumu apiešanas prakse Malaizijā. Līdz ar to jāizbeidz izmeklēšana par SWR importu, kas nosūtīts no Malaizijas.
2.7. Tādu pamatotu iemeslu vai ekonomiska izskaidrojuma trūkums, kas nav antidempinga pasākumu piemērošana (Korejas Republika)
(60)
Izmeklēšanā nekonstatēja citus pamatotus iemeslus vai ekonomisku izskaidrojumu, kas pamatotu pārsūtīšanu, kā vien izvairīšanos no spēkā esošā antidempinga maksājuma par Ķīnas izcelsmes SWR.
2.8. Antidempinga maksājuma koriģējošās ietekmes vājināšana (Korejas uzņēmumi, kuri nesadarbojās)
(61)
Lai novērtētu, vai importētie ražojumi daudzuma un cenu ziņā vājina to spēkā esošo pasākumu ietekmi, kas bija noteikti SWR importam no Ķīnas, izmantoja Comext datus, jo tie bija labākie pieejamie dati par to uzņēmumu eksporta daudzumu un cenām, kuri nesadarbojās. Šādi iegūtās cenas tika salīdzinātas ar kaitējuma novēršanas līmeni, kas Eiropas Savienības ražotājiem bija noteikts termiņa beigu pārskatīšanā.
(62)
Korejas importa kāpums tika uzskatīts par ievērojamu daudzuma ziņā, ņemot vērā tirgus lielumu, kas tika noteikts termiņa beigu pārskatīšanā (Regulas (EK) Nr. 1858/2005 99. apsvērums). Aprēķinātais patēriņš Savienībā šajā izmeklēšanas periodā līdzīgi norāda uz šā importa nozīmi. Salīdzinot kaitējuma novēršanas līmeni, kas bija noteikts termiņa beigu pārskatīšanā, un vidējo svērto eksporta cenu, konstatēja ievērojamu mērķa cenas samazinājumu. Tāpēc secināja, ka pasākumi vājināti daudzuma un cenu ziņā.
2.9. Pierādījumi par dempingu (Korejas uzņēmumi, kuri nesadarbojās)
(63)
Visbeidzot, saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. un 2. punktu tika pārbaudīts, vai ir pierādījumi par dempingu attiecībā pret tādiem pašiem vai līdzīgiem ražojumiem iepriekš noteikto normālo vērtību.
(64)
Termiņa beigu pārskatīšanā normālo vērtību noteica, pamatojoties uz cenām Turcijā, kas šajā izmeklēšanā tika atzīta par piemērotu tirgus ekonomikas analoga valsti ĶTR. Šajā izmeklēšanā noteica, ka velmētu stiepļu (svarīgākais izejmateriāls, ko izmanto SWR ražošanā) cena ir ievērojami palielinājusies kopš termiņa beigu pārskatīšanas. Turklāt un ņemot vērā to, ka izejmateriālu cenas pārmaiņas tika atspoguļotas eksporta cenā IP, uzskatīja par lietderīgu atjaunināt iepriekš noteikto normālo vērtību, ņemot vērā izejmateriālu cenu pārmaiņas.
(65)
Konstatēja, ka ievērojama Korejas eksporta daļa tiešām bija Korejas produkcija. Tāpēc, lai noteiktu tās cenas eksportam no Korejas Republikas, kuras ietekmēja pasākumu apiešana, tika ņemts vērā tikai to ražotāju eksportētāju eksports, kuri nesadarbojās, turklāt izmantoja pieejamos faktus, proti, par SWR vidējo eksporta cenu IP, kas reģistrēta Comext.
(66)
Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika veiktas atšķirību korekcijas, kas attiecās uz cenām un to salīdzināmību. Attiecīgi veica korekcijas, lai ņemtu vērā netiešo nodokļu, transporta un apdrošināšanas izmaksu atšķirības, pamatojoties uz Korejas ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, vidējām izmaksām IP.
(67)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempings tika aprēķināts, salīdzinot termiņa beigu pārskatīšanā noteikto vidējo svērto normālo vērtību ar šīs izmeklēšanas IP noteiktajām vidējām svērtajām eksporta cenām, kuras izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas.
(68)
Salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību un vidējās svērtās eksporta cenas, noteica dempingu.
3. PASĀKUMI
(69)
Minēto iemeslu dēļ saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punktu tika secināts, ka galīgais antidempinga maksājums, kas bija noteikts Ķīnas izcelsmes SWR importam, tiek apiets, pārsūtot to caur Korejas Republiku.
(70)
Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punkta pirmo teikumu spēkā esošie pasākumi, kas noteikti ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma importam, jāpaplašina un jāiekļauj arī tā paša ražojuma imports, kas nosūtīts no Korejas Republikas, neatkarīgi no tā, vai tas deklarēts ar Korejas Republikas izcelsmi.
(71)
Regulas (EK) Nr. 1858/2005 1. panta 2. punktā noteiktie pasākumi, kuru piemērošanas joma ir jāpaplašina, ir galīgais antidempinga maksājums 60,4 %, ko piemēro CIF neto cenai, Savienības brīvas robežpiegādes neto cenai, pirms muitas nodokļa nomaksas.
(72)
Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punkta un 14. panta 5. punktu, kas nosaka, ka visi paplašinātie pasākumi jāattiecina uz importu, kas nonāk Savienībā, ievērojot prasību par reģistrāciju, kuru noteica ar izmeklēšanas sākšanas regulu, maksājumi ir jāiekasē par to reģistrēto SWR importu, kas nosūtīts no Korejas.
4. IZMEKLĒŠANAS PRET MALAIZIJU IZBEIGŠANA
(73)
Ņemot vērā konstatējumus par Malaiziju, jāizbeidz izmeklēšana par iespējamo antidempinga pasākumu apiešanu, ko veic, izmantojot no Malaizijas nosūtītu SWR importu, un jāpārtrauc no Malaizijas nosūtīta importa reģistrēšana, ko ieviesa ar izmeklēšanas sākšanas regulu.
(74)
Pieprasījuma iesniedzējs apstrīdēja priekšlikumu izbeigt izmeklēšanu pret Malaiziju. Tā kā visi viņa argumenti iepriekš tika apskatīti, nebija nekāda cita iemesla, lai atkārtoti apsvērtu priekšlikumu.
5. ATBRĪVOJUMA PIEPRASĪJUMI
(75)
Korejas Republikas 14 uzņēmumi, kuri iesniedza aizpildītas anketas, pieprasīja tos atbrīvot no iespējamajiem paplašinātajiem pasākumiem saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu.
(76)
Kā paskaidrots 18. apsvērumā, vēlāk viens uzņēmums pārtrauca sadarbību. Tādējādi atbrīvojuma pieprasījums saskaņā ar 13. panta 4. punktu bija jānoraida.
(77)
Kā izklāstīts 47. apsvērumā, cits uzņēmums sniedza nepareizu informāciju un liedza piekļuvi vajadzīgajai informācijai. Tādējādi atbrīvojuma pieprasījumu saskaņā ar 13. panta 4. punktu nevarēja piešķirt.
(78)
Trešais uzņēmums Korejas Republikā neeksportēja ražojumu ne IP laikā, ne vēlāk, un nevarēja izdarīt secinājumus par tā darbību raksturu. Tāpēc šim uzņēmumam nevarēja piešķirt atbrīvojumu. Tomēr, ja izrādīsies, ka pēc spēkā esošo antidempinga pasākumu paplašināšanas ir izpildīts pamatregulas 11. panta 4. punkts un 13. panta 4. punkts, pēc pieprasījuma var pārskatīt uzņēmuma situāciju.
(79)
Šis trešais uzņēmums iebilda un atkārtoti pieprasīja atbrīvojumu. Tomēr tas neiesniedza jaunu informāciju un pierādījumus, kas varētu mainīt iepriekšminēto lēmumu. Tāpēc pieprasījumu nevarēja apmierināt.
(80)
Konstatēja, ka pasākumus neapiet neviens no tiem uzņēmumiem Korejas Republikā, kuri sadarbojās. Turklāt neviens no uzņēmumiem, kuri pieprasīja atbrīvojumu, nav saistīts ar uzņēmumiem, kas nodarbojas ar pasākumu apiešanu. Īpaši tiek atgādināts, ka četri attiecīgie ražotāji ir saistīti ar ĶTR uzņēmumiem, uz kuriem attiecas sākotnējie pasākumi. Tomēr nav pierādījumu tam, ka šāda saistība tika izveidota vai izmantota, lai apietu spēkā esošos pasākumus, kas noteikti Ķīnas izcelsmes importam. Tāpēc atbrīvojumi jāpiešķir visiem pārējiem uzņēmumiem, kas sadarbojās un nav minēti 76. līdz 78. apsvērumā.
(81)
Tāpēc uzskata, ka šajā gadījumā vajadzīgi īpaši pasākumi, lai nodrošinātu šādu atbrīvojumu pienācīgu piemērošanu. Šie īpašie pasākumi ir prasība par to, ka dalībvalstu muitas iestādēm tiek iesniegts derīgs rēķins, kurš atbilst šīs regulas pielikumā izklāstītajām prasībām. Uz importu, kuram nav pievienots šāds rēķins, attiecas paplašinātais antidempinga maksājums, ko piemēro visiem tiem uzņēmumiem Korejas Republikā, kuriem nav piešķirts atbrīvojums.
(82)
Citiem attiecīgajiem eksportētājiem, ar kuriem Komisija šajā izmeklēšanā nesazinājās un kuriem ir nodoms iesniegt prasību piešķirt atbrīvojumu no paplašinātā antidempinga maksājuma saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu, būs jāaizpilda anketa, lai Komisija varētu spriest par to, vai atbrīvojums būtu attaisnots. Komisija parasti veic arī pārbaudes apmeklējumu uz vietas. Pieprasījums būtu adresējams tieši Komisijai, pievienojot visas vajadzīgās ziņas.
(83)
Ja piešķir atbrīvojumu, Komisija pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju ierosina atbilstoši grozīt šo regulu. Pēc tam visus piešķirtos atbrīvojumus kontrolēs, lai nodrošinātu regulā paredzēto nosacījumu izpildi.
6. INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA
(84)
Visas ieinteresētās personas ir informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kas ir iepriekšminēto secinājumu pamatā, un tām bija iespēja izteikt piezīmes. Personu izteiktās mutvārdu un rakstveida piezīmes tika izskatītas. Neviens no minētajiem argumentiem nebija pietiekams, lai mainītu galīgos konstatējumus,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo paplašina galīgo antidempinga maksājumu, ko noteica ar Regulu (EK) Nr. 1858/2005 par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes tērauda trošu un tauvu importu, ieskaitot slēgtas konstrukcijas troses, izņemot nerūsējošā tērauda troses un tauvas, ar maksimālo šķērsgriezuma izmēru, kas pārsniedz 3 mm, attiecinot to uz no Korejas Republikas nosūtītu tērauda trošu un tauvu importu, ieskaitot slēgtas konstrukcijas troses, izņemot nerūsējošā tērauda troses un tauvas, ar maksimālo šķērsgriezuma izmēru, kas pārsniedz 3 mm, neatkarīgi no tā, vai tās ir deklarētas ar izcelsmi Korejas Republikā; šie ražojumi patlaban atbilst KN kodiem ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 un ex 7312 10 98 (Taric kods 7312108113, 7312108313, 7312108513, 7312108913 un 7312109813), izņemot ražojumus, kurus izgatavojuši turpmāk norādītie uzņēmumi:
Valsts
Uzņēmums
Taric papildkods
Korejas Republika
Bosung Wire Rope Co., Ltd, 972-5, Songhyun-Ri, Jinrae-Myeun, Kimhae-Si, Gyeungsangnam-Do
A969
Chung Woo Rope Co., Ltd 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan
A969
CS Co., Ltd, 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam
A969
Cosmo Wire Ltd, 447-1, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan
A969
Dae Heung Industrial Co., Ltd, 185 Pyunglim - Ri, Daesan-Myun, Haman - Gun, Gyungnam
A969
DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam
A969
Kiswire Ltd, 20t h Fl. Jangkyo Bldg., 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul
A969
Manho Rope & Wire Ltd, Dongho Bldg, 85-2, 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan
A969
Shin Han Rope Co., Ltd, 715-8, Gojan-dong, Namdong-gu, Incheon
A969
Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan
A969
Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam
A969
2. To atbrīvojumu piemērošana, kuri piešķirti 1. punktā minētajiem uzņēmumiem vai kurus Komisija ir atļāvusi saskaņā ar 3. panta 2. punktu, ir atkarīga no tāda derīga rēķina iesniegšanas dalībvalstu muitas iestādēm, kas atbilst pielikumā izklāstītajām prasībām. Ja neiesniedz šādu rēķinu, piemēro 1. punktā noteikto antidempinga maksājumu.
3. Šā panta 1. punktā paplašināto maksājumu iekasē par importu, kas nosūtīts no Korejas Republikas, neatkarīgi no tā, vai tas ir deklarēts ar izcelsmi Korejas Republikā, un reģistrēts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 734/2009 2. pantu un Regulas (EK) Nr. 1225/2009 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu, izņemot importu, kuru ražojuši 1. punktā norādītie uzņēmumi.
4. Piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
Ar šo izbeidz saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 734/2009 sākto izmeklēšanu par to antidempinga pasākumu iespējamo apiešanu, kas ar Regulu (EK) Nr. 1858/2005 noteikti Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes tērauda trošu un tauvu importam, izmantojot no Malaizijas nosūtītu tērauda trošu un tauvu importu, neatkarīgi no tā, vai tās ir deklarētas ar izcelsmi Malaizijā, un par šāda importa reģistrāciju.
3. pants
1. Pieprasījumu atbrīvojumam no maksājuma, kura piemērošanas joma ir paplašināta ar 1. pantu, iesniedz rakstiski Eiropas Savienības oficiālajā valodā, un tas jāparaksta atbrīvojuma pieprasītāja uzņēmuma pilnvarotam pārstāvim. Pieprasījums jānosūta uz šādu adresi:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate
Office: N-105 04/92
1049 Bruxelles/Brussel
BELGIQUE/BELGIË
Fakss +32 22956505
2. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 13. panta 4. punktu Komisija pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju var ar lēmumu piešķirt atbrīvojumu no 1. pantā paplašinātā maksājuma tādu uzņēmumu importam, kuri neapiet ar Regulu (EK) Nr. 1858/2005 noteiktos antidempinga maksājumus.
4. pants
Muitas iestādēm ir jāpārtrauc importa reģistrācija, kas noteikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 734/2009 2. pantu.
5. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Luksemburgā, 2010. gada 26. aprīlī