PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 7. prosince 2010
o poskytnutí finanční pomoci Unie Irsku
(2011/77/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (EU) č. 407/2010 ze dne 11. května 2010 o zavedení evropského mechanismu finanční stabilizace (1), a zejména na čl. 3 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Irsko se v nedávné době ocitlo pod zvyšujícím se tlakem na finančních trzích, který je dán narůstajícími obavami o udržitelnost irských veřejných financí s ohledem na komplexní opatření veřejné podpory pro oslabený finanční sektor. Domácí bankovní systém byl do příliš vysoké míry zapojen do realitních a stavebních projektů a v důsledku kolapsu těchto odvětví utrpěl značné ztráty. Současná hospodářská a bankovní krize má dramatické dopady i na irské veřejné finance, což ještě znásobuje dopad recese. Pokles daňových příjmů a nárůst cyklických výdajů, zejména v důsledku zvyšující se nezaměstnanosti, přispěly k vysokému schodku veřejných financí a prudkému nárůstu dluhu ve srovnání s příznivým stavem před krizí a navzdory provedení pěti významných souborů opatření pro fiskální konsolidaci od poloviny roku 2008. Podpůrná opatření pro bankovní sektor, včetně významných kapitálových injekcí, značně přispěly ke zhoršení stavu veřejných financí. Současné obavy na trhu odrážejí zejména skutečnost, že platební schopnost irského státu a bankovního systému jsou nyní během krize neoddělitelně spjaty; vedly k prudkému nárůstu výnosů irských státních dluhopisů, zatímco domácí bankovní systém je prakticky odříznut od mezinárodního tržního financování.
(2)
Z důvodu tohoto vážného hospodářského a finančního narušení způsobeného mimořádnými událostmi, na něž vláda neměla vliv, irské orgány dne 21. listopadu 2010 oficiálně požádaly o finanční pomoc od Evropské unie, členských států, jejichž měnou je euro, a Mezinárodního měnového fondu, která by umožnila návrat hospodářství k udržitelnému růstu, zajištění řádného fungování bankovního systému a zabezpečení finanční stability v Unii a v eurozóně. Dne 28. listopadu 2010 bylo ve věci souboru komplexních politických opatření na období let 2010-2013 dosaženo dohody na technické úrovni.
(3)
Návrh hospodářského a finančního ozdravného programu (dále jen „program“) předložený Radě a Komisi usiluje o znovuobnovení důvěry finančních trhů v irský bankovní sektor a veřejné finance, což by hospodářství umožnilo návrat k udržitelnému růstu. Program obsahuje ke splnění těchto cílů tři hlavní prvky. Zaprvé, strategii pro finanční sektor, která zahrnuje zásadní redukci, oddlužení a reorganizaci bankovního sektoru doplněné o přiměřenou rekapitalizaci v nezbytném rozsahu. Zadruhé, ambiciózní strategii fiskální konsolidace založenou na národním plánu obnovy pro roky 2011-2014 zveřejněném irskými orgány dne 24. listopadu 2010. Plán stanoví podrobná opatření k fiskální konsolidaci zaměřená na stabilní snižování hrubého veřejného dluhu ve střednědobém výhledu. Irské orgány se zavázaly snížit schodek pod 3 % HDP do roku 2015, což je prodloužená lhůta, kterou Rada stanovila dne 7. prosince 2010. Zatřetí, program na základě národního plánu obnovy vytyčuje ambiciózní plán strukturální reformy, která se má týkat zejména trhu práce, s cílem usnadnit ozdravení a posílit růstový potenciál hospodářství. Na podporu tohoto náročného souboru politik žádají irské orgány finanční pomoc od Unie a členských států, jejichž měnou je euro, a pomoc v rámci bilaterálních půjček od Spojeného království, Švédska, Dánska a Mezinárodního měnového fondu.
(4)
Fiskální korekce uvedená v doporučení Rady ze dne 7. prosince 2010 s cílem odstranit nadměrný schodek v Irsku na základě současných projekcí Komise týkajících se růstu nominálního HDP (1,4 % v roce 2011, 2,7 % v roce 2012 a 3,8 % v roce 2013) odpovídá úpravě poměru veřejného dluhu k HDP ve výši 98,9 % v roce 2010, 113,5 % v roce 2011, 120,0 % v roce 2012 a 121,8 % v roce 2013. Poměr veřejného dluhu k HDP by se tedy v roce 2013 měl stabilizovat a poté se začít snižovat, bude-li dále pokračovat snižování schodku. Na dynamiku dluhu mají vliv některé operace, které ovlivňují dluh, avšak nikoli schodek, a které by měly zvýšit poměr veřejného dluhu k HDP o 5,3 procentního bodu HDP v roce 2011 a 0,8 procentního bodu HDP v roce 2012 a v roce 2013 tento poměr o 1,3 procentního bodu HDP snížit. Tyto operace zahrnují navrhované kapitálové injekce do bankovního sektoru v roce 2011, snižování hotovostních rezerv a rozdíly mezi časově rozlišenými a hotovostními platbami úroků.
(5)
Z posouzení Komise provedeného ve spolupráci s Evropskou centrální bankou (ECB) vyplývá, že Irsko potřebuje v období od prosince 2010 do konce roku 2013 finanční prostředky v celkové výši 85 miliard EUR. Navzdory značné fiskální úpravě může část chybějících finančních prostředků státu během programového období dosáhnout až 50 miliard EUR. To předpokládá sazby za refinancování dlouhodobého úvěru, u něhož nastává doba splatnosti, ve výši 0 % do konce roku 2011, 20 % v roce 2012 a 80 % v roce 2013. Konzervativní předpoklady týkající se refinancování jsou provedeny rovněž s ohledem na krátkodobý dluh. Strategie pro finanční sektor obsažená v programu udržitelného znovunastolení důvěry v irský bankovní systém zahrnuje režim na podporu bankovního sektoru do výše 35 miliard EUR. Součástí tohoto režimu je okamžitá kapitálová injekce ve výši 10 miliard EUR pro vybrané banky, aby jejich kapitálový ukazatel core tier 1 dosáhl 12 %, jakož i financování včasných opatření na podporu oddlužení a zohlednění snížené hodnoty dodatečných půjček, které mají být převedeny Agentuře pro správu národních aktiv (National Asset Management Agency, NAMA). Další případná kapitálová opatření ve výši 25 miliard EUR by měla zajistit, aby byly banky schopné uspokojit současné a budoucí kapitálové požadavky. Skutečné potřeby financování mohou být nicméně výrazně nižší, a to zejména v případě, že se tržní podmínky významně zlepší a během programového období nedojde k neočekávaným vážným bankovním ztrátám.
(6)
Program bude financován prostřednictvím příspěvků z externích zdrojů a finančních rezerv Irska. Pomoc Unie Irsku by v rámci evropského mechanismu finanční stabilizace zavedeného nařízením (EU) č. 407/2010 dosáhla výše 22,5 miliardy EUR. Tato pomoc bude součástí celkové podpory, kterou Irsku poskytnou jeho evropští partneři a jejíž výše dosáhne až 45 miliard EUR. Kromě podpory od evropského mechanismu finanční stabilizace budou půjčky od partnerských zemí Irska v Unii zahrnovat příspěvky z evropského nástroje finanční stability (17,7 miliardy EUR) a bilaterální podporu od Spojeného království, Švédska a Dánska (celkem 4,8 miliardy EUR). Irsko navíc požádalo Mezinárodní měnový fond o půjčku ve výši 19,5 miliardy zvláštních práv čerpání (přibližně 22,5 miliardy EUR) v rámci rozšířené finanční facility. Příspěvek Irska by činil 17,5 miliardy EUR a pocházel ze stávající hotovostní rezervy ministerstva financí a z příspěvků z národního důchodového rezervního fondu. Podpora evropského mechanismu finanční stabilizace musí být dodána za podobných podmínek, jako jsou podmínky Mezinárodního měnového fondu.
(7)
Rada by měla pravidelně přezkoumávat hospodářské politiky prováděné Irskem, a to zejména v souvislosti s ročními přezkumy aktualizace programu stability Irska a provádění národního programu reforem, jakož i v rámci postupu při nadměrném schodku.
(8)
Finanční pomoc Unie by měla řídit Komise. Zvláštní podmínky hospodářské politiky sjednané s Irskem by měly být stanoveny v memorandu o porozumění o zvláštní ekonomické podmíněnosti (dále jen „memorandum o porozumění“). Podrobné finanční podmínky by měly být stanoveny v dohodě o půjčce.
(9)
Komise v konzultaci s ECB by měla pravidelně ověřovat plnění podmínek hospodářské politiky, na něž je pomoc vázána, prostřednictvím misí a pravidelného čtvrtletního podávání zpráv orgány Irska.
(10)
V průběhu provádění programu by Komise měla poskytovat další politické poradenství a technickou pomoc v konkrétních oblastech.
(11)
Operace, které finanční pomoc Unie pomáhá financovat, musí být slučitelné s politikami Unie a být v souladu s právem Unie. Intervence ve prospěch finančních institucí musí být vykonávány v souladu s pravidly Unie v oblasti hospodářské soutěže. Komise ve spolupráci s ECB a MMF zamýšlí zapojit členské státy podle potřeby do návrhu a provádění obezřetnostního hodnocení likvidity (PLAR) a do vypracovávání strategie pro budoucí strukturu, fungování a životaschopnost irských úvěrových institucí.
(12)
Měla by být poskytnuta pomoc za účelem podpory úspěšného provedení programu,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Unie poskytne Irsku půjčku ve výši maximálně 22,5 miliardy EUR s průměrnou splatností maximálně 7,5 roku.
2. Finanční pomoc je k dispozici po dobu tří let od prvního dne po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost.
3. Komise poskytne Irsku finanční pomoc Unie v nejvýše třinácti splátkách. Splátka může být vyplacena v jedné nebo více tranších. Splatnost tranší v rámci první splátky může být delší než maximální průměrná splatnost uvedená v odstavci 1. V takových případech se splatnost dalších tranší stanoví tak, aby bylo po vyplacení všech splátek dosaženo maximální průměrné splatnosti uvedené v odstavci 1.
4. První splátka bude uvolněna v závislosti na vstupu dohody o půjčce a memoranda o porozumění v platnost. Každé další uvolnění půjčky závisí na příznivém čtvrtletním hodnocení toho, jak Irsko dosahuje souladu s obecnými podmínkami hospodářské politiky vymezenými tímto rozhodnutím a memorandem o porozumění, provedeném Komisí v konzultaci s ECB.
5. Irsko uhradí skutečné náklady Unie na financování za každou tranši plus marži ve výši 292,5 bazického bodu; výsledkem budou podmínky odpovídající podmínkám Mezinárodního měnového fondu.
6. Kromě toho budou Irsku účtovány náklady uvedené v článku 7 nařízení (EU) č. 407/2010.
7. Pokud je to k financování půjčky nutné, povoluje se obezřetné použití úrokových swapů s protistranami s nejvyšší úvěrovou kvalitou.
8. Komise rozhodne o výši a vyplacení dalších splátek. Komise rovněž rozhodne o výši tranší.
Článek 2
1. Pomoc řídí Komise v souladu se závazky Irska a doporučeními Rady, zejména s doporučeními určenými Irsku v souvislosti s prováděním jeho národního programu reforem a prováděním Paktu o stabilitě a růstu.
2. Komise v konzultaci s ECB se s irskými orgány dohodne na zvláštních podmínkách hospodářské politiky, na něž je finanční pomoc vázána a jež jsou stanoveny v článku 3. Tyto podmínky se stanoví v memorandu o porozumění, které podepíší Komise a irské orgány, v souladu se závazky a doporučeními uvedenými v odstavci 1 tohoto článku. Podrobné finanční podmínky budou stanoveny v dohodě o půjčce, která bude uzavřena s Komisí.
3. Komise v konzultaci s ECB pravidelně ověřuje plnění podmínek hospodářské politiky, na něž je pomoc vázána, a podává zprávu Hospodářskému a finančnímu výboru před uvolněním každé splátky. Za tímto účelem irské orgány plně spolupracují s komisí a s ECB a poskytují jim všechny potřebné informace. Komise informuje Hospodářský a finanční výbor o případném refinancování výpůjček nebo změně finančních podmínek.
4. Irsko přijme a provede doplňková konsolidační opatření za účelem zajištění makrofinanční stability, jsou-li během programu pomoci taková opatření nezbytná. Před přijetím veškerých těchto doplňkových opatření irské orgány konzultují Komisi a ECB.
Článek 3
1. Ozdravný hospodářský a finanční program (dále jen „program“) vypracovaný irskými orgány se schvaluje.
2. Každá další splátka se vyplatí na základě uspokojivého plnění programu, který bude zahrnut do programu stability Irska, do národního programu reforem, a zejména specifických podmínek hospodářské politiky stanovených v memorandu o porozumění. Tyto podmínky zahrnují mimo jiné opatření stanovená v odstavcích 4 až 9 tohoto článku.
3. Aby mohlo Irsko do roku 2015 snížit schodek pod 3 % HDP, nesmí schodek veřejných financí překročit 10,6 % předpokládaného HDP v roce 2011, 8,6 % HDP v roce 2012 a 7,5 % HDP v roce 2013. Plánovaný trend ročních schodků nezahrnuje možný přímý vliv případných opatření na podporu bank v rámci vládní strategie pro finanční sektor stanovené v memorandu o hospodářské a finanční politice a upřesněné v memorandu o porozumění. Tento postup je v souladu s předběžným stanoviskem Komise (Eurostatu) k účetní evidenci úhrady úroků ze směnek splatných bance Anglo Irish Bank podle metodiky ESA 95 (2), a dojde-li ke změně tohoto stanoviska, bude postup korekce schodku revidován.
4. Opatření stanovená v odstavcích 7, 8 a 9 Irsko přijme před koncem uvedeného roku, přičemž přesné lhůty pro roky 2011-2013 budou stanoveny v memorandu o porozumění. V případě, že se objeví ohrožení cílových hodnot schodku uvedených v odstavci 3, musí být Irsko připraveno přijmout doplňková konsolidační opatření ke snížení deficitu do roku 2015 pod 3 % HDP.
5. Jak se uvádí v memorandu o porozumění, Irsko za účelem znovunastolení důvěry ve finanční sektor odpovídajícím způsobem rekapitalizuje, urychleně oddluží a řádně restrukturalizuje bankovní systém. V tomto smyslu Irsko vyvine a dohodne s Komisí, ECB a MMF strategii pro budoucí strukturu, fungování a životaschopnost irských úvěrových institucí, která určí, jak zajistit, že budou moci působit bez další státní podpory. Irsko provede zejména tato opatření:
a)
zajistí případnou rekapitalizaci bank Allied Irish Banks, Bank of Ireland, Educational Building Society a Irish Life and Permanent prostřednictvím vlastního kapitálu, a tak zabezpečí udržení požadavku na minimální kapitálový ukazatel core tier 1 ve výši 10,5 % v závislosti na výsledcích Obezřetnostního přezkumu kapitálové přiměřenosti (Prudential Capital Adequacy Review) na rok 2011;
b)
v co nejkratším možném časovém rámci ukončí své majetkové účasti v bankách, které nabylo během krize, s ohledem na finanční stabilitu a veřejné finance;
c)
provede zvláštní plán pro řešení problémů bank Anglo Irish Bank a Irish Nationwide Building Society s cílem minimalizovat kapitálové ztráty plynoucí z výsledného řešení situace těchto neživotaschopných úvěrových institucí;
d)
do konce roku 2010 předloží Oireachtasu (parlamentu) návrh zákonů o finanční stabilizaci a restrukturalizaci úvěrových institucí, který bude řešit mimo jiné sdílení zátěže podřízenými držiteli dluhopisů;
e)
do konce března 2011 předloží Oireachtasu návrh zákonů o zvláštním rozpouštěcím režimu pro banky a stabevní společnosti a zdokonalené postupy pro včasný zásah Irské centrální banky v bankách, které se ocitnou v potížích.
6. Irsko přijme do konce roku 2010 tato opatření:
schválí rozpočet na rok 2011 zahrnující opatření k fiskální konsolidaci v celkové výši 6 miliard EUR s cílem snížit schodek veřejných financí v časovém rámci uvedeném v odstavci 3. Rozpočet musí zahrnovat příjmová opatření za účelem získání alespoň 1,4 miliard EUR v roce 2011, která zahrnují snížení daňových pásem a úlev na dani z příjmu fyzických osob, nebo rovnocenná opatření, která by v roce 2011 přinesla 945 milionů EUR; snížení úlev na důchodové dani a srážek souvisejících s důchody za účelem získání 155 milionů EUR v roce 2011; omezení celkových daňových výdajů, což v roce 2011 přinese 220 milionů EUR; zvýšení spotřebních daní a různá daňová opatření za účelem získání 80 milionů EUR v roce 2011. Kromě toho bude v rozpočtu uvedeno, že vláda navrhne jednorázová a jiná opatření, pomocí nichž získá v roce 2011 alespoň 700 milionů EUR. Rozpočet bude rovněž zahrnovat snížení běžných výdajů v roce 2011 alespoň o 2,09 miliard EUR, včetně: omezení výdajů na sociální ochranu, snížení počtu zaměstnanců ve veřejném sektoru, progresivní snížení stávajících důchodů státních zaměstnanců v průměru o 4 %, další úspory na výdajích včetně snížení výdajů na zboží a služby a jiných transferových plateb a snížení o alespoň 1,8 miliard EUR v oblasti veřejných kapitálových výdajů oproti stávajícím plánům na rok 2011. Za výjimečných okolností mohou být v úzké spolupráci s Komisí zvážena jiná opatření přinášející srovnatelné úspory.
7. Irsko přijme během roku 2011 tato opatření v souladu s podrobnostmi uvedenými v memorandu o porozumění:
a)
provede 10 % snížení platů pro začínající zaměstnance ve veřejném sektoru. Irská vláda by měla rovněž zvážit vhodnou úpravu, a to i v souvislosti se mzdovými náklady ve veřejném sektoru, která by kompenzovala potenciální nedostatek prostředků plynoucí z plánovaných úspor získaných zefektivněním správy a snížením počtu zaměstnanců ve veřejném sektoru;
b)
schválí rozpočet na rok 2012 zahrnující opatření k fiskální konsolidaci v celkové výši alespoň 3,6 miliardy EUR s cílem snížit schodek veřejných financí v časovém rámci uvedeném v čl. 1 odst. 3. Návrh rozpočtu bude zahrnovat zejména příjmová opatření k získání 1,5 miliardy EUR za celý rok, mimo jiné pomocí snížení daňových pásem a úlev na dani z příjmu fyzických osob, snížení daňových úlev u důchodů ze soukromých penzijních systémů, omezení celkových daňových výdajů, nové majetkové daně, reformy daně z kapitálových příjmů a kapitálových investic a zvýšení uhlíkové daně. Rozpočet zajistí snížení výdajů v roce 2012 ve výši 2,1 miliardy EUR, včetně omezení sociálních výdajů, snížení počtu zaměstnanců ve veřejném sektoru, úpravy důchodů státních zaměstnanců a dalších výdajů stanovených v programu a snížení kapitálových výdajů;
c)
dokončí nezávislé posouzení přenesení odpovědnosti za poskytování vodohospodářských služeb z místních orgánů na vodárenské podniky a přípraví prováděcí návrhy s cílem zahájení plnění v letech 2012-2013;
d)
přijme právní předpisy k zvýšení věkové hranice pro odchod do důchodu na 66 let v roce 2014, na 67 let v roce 2021 a na 68 let v roce 2028 za účelem zajištění dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí. Důchodové nároky pro nové zaměstnance ve veřejném sektoru budou reformovány s účinností od roku 2011. Reforma bude zahrnovat přezkoumání předčasného odchodu do důchodu v případě určitých kategorií zaměstnanců ve veřejném sektoru a indexaci důchodů ve vztahu ke spotřebitelským cenám. Výše důchodů bude vycházet z průměrných příjmů během celé doby zaměstnání. Důchodový věk nových zaměstnanců bude vázán na důchodový věk pro pobírání státního důchodu;
e)
přijme opatření na posílení důvěryhodnosti rozpočtové strategie a rozpočtového rámce. Irsko přijme a bude uplatňovat fiskální pravidlo, že jakékoli další neplánované příjmy v letech 2011-2015 budou určeny na snížení schodku a dluhu. Irsko zřídí radu pro rozpočet podle návrhu v národním plánu obnovy na období 2011-2014, která bude poskytovat nezávislé hodnocení rozpočtové situace a vládních prognóz. Irsko také přijme zákon o fiskální odpovědnosti, který zavede střednědobý výdajový rámec se závaznými víceletými stropy v každé výdajové oblasti. Při tom se přihlédne k případným revizím reforem správy ekonomických záležitostí na úrovni Unie a bude se stavět na již prováděných reformách;
f)
přijme změny právních předpisů za účelem odstranění překážek obchodu a hospodářské soutěže v chráněných odvětvích, včetně právnické profese, lékařských služeb a lékárnictví;
g)
provede rekapitalizaci irských domácích bank na původní úroveň kapitálového ukazatele core tier 1 ve výši 12 % se zohledněním snížené hodnoty dodatečných půjček, které mají být převedeny agentuře NAMA, a financování včasného oddlužení uvolněním 10 miliard EUR do systému. Rekapitalizace proběhne pomocí vlastního kapitálu (nebo odpovídajících nástrojů pro Educational Building Society);
h)
zavede právní předpisy na reformu minimální mzdy takovým způsobem, který podpoří tvorbu nových pracovních příležitostí a zamezí deformacím způsobeným minimálními mzdami v jednotlivých odvětvích, a po dohodě s Komisí provede nezávislé přezkoumání rámcových dohod o registrovaném zaměstnání a předpisů o zaměstnanosti;
i)
provede reformu systému dávek v nezaměstnanosti za účelem zvýšení pobídek pro rychlý nástup do zaměstnání. Posílí aktivační opatření lepším určováním potřeb osob hledajících zaměstnání, zvýšením povinností a zavedením sankcí pro zajištění toho, aby příjemci hledali zaměstnání nebo se školili. To vše by mělo být účinněji sledováno. Bude zaveden mechanismus sankcí, který způsobí účinné snížení příjmů, aniž by byl příliš penalizační;
j)
zveřejní důkladný přezkum režimu osobního zadlužení a začne pracovat na reformě právních předpisů, která uvede do rovnováhy zájmy věřitelů a dlužníků;
k)
připraví zprávu o nezávislém posouzení odvětví elektřiny a plynu, která by mohla vypomoci s veřejným financováním a zlepšit hospodářskou soutěž. Výsledky tohoto posouzení irské orgány konzultují s Komisí, aby mohly stanovit vhodné cíle;
l)
za účelem posílení hospodářské soutěže na otevřených trzích se uskuteční reforma právních předpisů, jejíž výsledkem bude vytvoření přesvědčivě odrazujících opatření s možností ukládání pokut a dalších sankcí v případech narušení hospodářské soutěže. Orgány na ochranu hospodářské soutěže budou kromě toho vyzvány, aby určily odvětví, která jsou v praxi mimo působnost práva hospodářské soutěže, a stanovily postupy pro řešení těchto případů;
m)
na podporu růstu odvětví maloobchodu provede vláda studii o prozkoumání ekonomického dopadu odstranění současného omezení velikosti maloobchodních zařízení s cílem podpořit hospodářskou soutěž a snížit spotřebitelské ceny. Realizace politiky, která vyplyne ze studie, bude konzultována s Komisí.
8. Irsko přijme během roku 2012 tato opatření v souladu s podrobnostmi uvedenými v memorandu o porozumění:
a)
schválí rozpočet na rok 2013 zahrnující opatření k fiskální konsolidaci v celkové výši alespoň 3,1 miliardy EUR s cílem snížit schodek veřejných financí v časovém rámci uvedeném v čl. 3 odst. 3. Rozpočet bude zahrnovat zejména opatření na straně příjmů, které by se měly zvýšit alespoň o 1,1 miliardy EUR (se zahrnutím prostředků převedených z roku 2012), včetně snížení daňových pásem a úlev na dani z příjmu fyzických osob, snížení daňových úlev u důchodů ze soukromých penzijních systémů, omezení celkových daňových výdajů a zavedení majetkové daně. Rozpočet rovněž stanoví snížení výdajů v roce 2013 alespoň o 2 miliardy EUR, včetně omezení sociálních výdajů, snížení počtu zaměstnanců ve veřejném sektoru, úpravy důchodů zaměstnanců ve veřejném sektoru, zredukování ostatních programových výdajů a snížení kapitálových výdajů;
b)
předloží Oireachtasu právní předpisy na reformu režimu osobního zadlužení za účelem lepší rovnováhy zájmů věřitelů a dlužníků.
9. S cílem zajistit bezproblémové zavádění podmínek programu a napomoci udržitelné nápravě nevyvážeností ude Komise průběžně poskytuje poradenství a pomoc v oblasti fiskálních reforem, reforem finančního trhu a strukturálních reforem. V rámci pomoci poskytnuté Irsku bude spolu s Mezinárodním měnovým fondem a ve spolupráci s ECB periodicky přezkoumává účinnost a ekonomický a sociální dopad dohodnutých opatření a doporučuje potřebné korekce s cílem podpořit růst a tvorbu pracovních příležitostí, zajistit nezbytnou fiskální konsolidaci a minimalizovat škodlivé sociální dopady, zejména pokud jde o nejzranitelnější členy irské společnosti.
Článek 4
Irsko otevře pro řízení finanční pomoci Unie zvláštní účet u Irské centrální banky.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Irsku.
Článek 6
Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 7. prosince 2010.
PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS
(2010. gada 7. decembris)
par Savienības finanšu palīdzības piešķiršanu Īrijai
(2011/77/ES)
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (ES) Nr. 407/2010 (2010. gada 11. maijs), ar ko izveido Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu (1), un jo īpaši tās 3. panta 3. punktu,
tā kā:
(1)
Īrija nesen izjuta pieaugošu spiedienu finanšu tirgos, atspoguļojot bažas par Īrijas publisko finanšu ilgtspējību, ņemot vērā visaptverošus publiskā atbalsta pasākumus novājinātajam finanšu sektoram. Pārmērīgās saskares ar nekustamā īpašuma un būvniecības projektiem dēļ Īrijas banku sistēma ir cietusi lielus zaudējumus pēc tam, kad minētās nozares piedzīvoja sabrukumu. Pašreizējā ekonomikas un banku sektora krīze ir smagi skārusi arī Īrijas publiskās finanses, papildinot lejupslīdes radīto ietekmi. Nodokļu ieņēmumu samazināšanās un ciklisko izdevumu pieaugums, jo īpaši pieaugošā bezdarba dēļ, ir veicinājuši vispārējā budžeta deficītu un krasu parāda pieaugumu, salīdzinot ar labvēlīgo pirmskrīzes stāvokli un neskatoties uz to, ka kopš 2008. gada vidus ir īstenoti pieci svarīgi fiskālās konsolidācijas pasākumu kopumi. Atbalsta pasākumi banku sektoram, tostarp būtiski kapitāla ieguldījumi, ir lielā mērā veicinājuši publisko finanšu stāvokļa pasliktināšanos. Pašreizējās tirgus problēmas galvenokārt atspoguļo to, ka Īrijas valsts maksātspēja un banku sistēma krīzes laikā ir nesaraujami sasaistītas; tā rezultātā strauji ir pieauguši Īrijas valsts obligāciju ienākumi, bet Īrijas banku sistēmai ir liegta pieeja starptautiskā tirgus finansējumam.
(2)
Ņemot vērā šo smago ekonomikas un finanšu traucējumu, ko izraisīja ārkārtas notikumi ārpus valdības kontroles, Īrijas iestādes 2010. gada 21. novembrī Eiropas Savienībai, dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro, un Starptautiskajam Valūtas fondam (SVF) oficiāli lūdza finanšu palīdzību, lai atbalstītu ekonomikas ilgtspējīgas izaugsmes atjaunošanu, nodrošinātu pareizi darbojošos banku sistēmu un finanšu stabilitāti Savienībā un euro zonā. Tehniskā līmenī 2010. gada 28. novembrī tika panākta vienošanās par visaptverošu politikas pasākumu kopumu laikposmam no 2010. līdz 2013. gadam.
(3)
Ekonomikas un finanšu korekciju programmas (turpmāk “programma”) projekta, kas iesniegts Padomē un Komisijā, mērķis ir atjaunot finanšu tirgu uzticību Īrijas banku sektoram un Īrijas valstij, ļaujot atjaunot ekonomikas ilgtspējīgu izaugsmi. Lai sasniegtu šos mērķus, programmā ir ietverti trīs galvenie elementi. Pirmkārt, finanšu sektora stratēģija, kas ietver banku sektora pamatīgu samazināšanu, parādsaistību samazināšanu un reorganizāciju, ko papildina atbilstīga rekapitalizācija, ciktāl tā ir nepieciešama. Otrkārt, vērienīga fiskālās konsolidācijas stratēģija, balstoties uz Valsts atveseļošanas plānu 2011.-2014. gadam, kuru Īrijas iestādes publicēja 2010. gada 24. novembrī. Plānā izklāstīti sīki fiskālās konsolidācijas pasākumi, kuru mērķis ir vidējā termiņā panākt valsts bruto parāda stabilu samazināšanos. Iestādes ir apņēmušās līdz 2015. gadam - pārskatītajam termiņam, ko Padome noteica 2010. gada 7. decembrī, - samazināt deficītu zem 3 % no IKP. Treškārt, balstoties arī uz Valsts atveseļošanas plānu, programmā izklāstīta vērienīga strukturālo reformu programma, jo īpaši attiecībā uz darba tirgu, lai veicinātu pielāgošanos un stiprinātu ekonomikas izaugsmes potenciālu. Lai atbalstītu šo vērienīgo politikas pasākumu kopumu, Īrijas iestādes lūdz finanšu palīdzību no Savienības un dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro, un divpusējus aizdevumus no Apvienotās Karalistes, Zviedrijas, Dānijas un SVF.
(4)
Saskaņā ar Komisijas pašreizējām prognozēm par nominālo IKP pieaugumu (1,4 % 2011. gadā, 2,7 % 2012. gadā un 3,8 % 2013. gadā) fiskālās korekcijas, kas norādītas Padomes 2010. gada 7. decembra Ieteikumā par pārmērīga budžeta deficīta situācijas novēršanu Īrijā, atbilst parāda un IKP attiecībai 98,9 % 2010. gadā, 113,5 % 2011. gadā, 120,0 % 2012. gadā un 121,8 % 2013. gadā. Tādējādi parāda un IKP attiecība tiktu stabilizēta 2013. gadā un pēc tam pakāpeniski samazinātos, pieņemot, ka deficīta samazināšanā tiek panākts turpmāks progress. Parāda dinamiku ietekmē vairākas zembilances operācijas, kuras, kā tiek prognozēts, palielinās parāda un IKP attiecību par 5,3 procentu punktiem no IKP 2011. gadā un 0,8 procentu punktiem no IKP 2012. gadā, un samazinās šo attiecību par 1,3 procentu punktiem no IKP 2013. gadā. Tās ietver prognozētos kapitāla ieguldījumus bankās 2011. gadā, skaidras naudas rezervju samazinājumus un atšķirības starp uzkrāto procentu un skaidras naudas procentu maksājumiem.
(5)
Komisijas vērtējums sadarbībā ar Eiropas Centrālo banku (ECB) ir, ka Īrijai ir nepieciešams finansējums kopsummā 85 miljardu (85 000 miljonu) euro apmērā laikposmā no 2010. gada decembra līdz 2013. gada beigām. Neskatoties uz būtisko fiskālo korekciju, finansējuma iztrūkums valstij programmas darbības laikā var sasniegt 50 miljardus euro. Par pamatu tam ņemtas ilgtermiņa parāda, kam tuvojas maksājuma termiņš, pagarinājuma likmes 0 % apmērā līdz 2011. gada beigām, 20 % apmērā 2012. gadā un 80 % apmērā 2013. gadā. Konservatīvi pieņēmumi par pagarinājumu ir veikti arī attiecībā uz īstermiņa parādu. Programmā iekļautā finanšu nozares stratēģija, lai atjaunotu uzticību Īrijas banku sistēmai uz ilgtspējīgiem pamatiem, ietver banku atbalsta programmu līdz 35 miljardu euro apmērā. Tas veido tūlītēju kapitāla ieplūdināšanu līdz 10 miljardu euro apmērā atsevišķās bankās, lai palielinātu to 1. līmeņa pamatkapitāla proporciju līdz 12 %, vienlaikus finansējot arī savlaicīgus pasākumus nolūkā atbalstīt parādsaistību samazināšanu un ņemot vērā diskontu piemērošanu papildu aizdevumiem, kas pārskaitāmi Valsts aktīvu pārvaldības aģentūrai (NAMA). Turpmākiem nosacītiem kapitāla nodrošinājumiem 25 miljardu euro apmērā būtu jāsniedz garantija, ka bankas spēj ievērot pašreizējās un turpmākās kapitāla prasības. Tomēr reālās finansējuma vajadzības var būt krietni mazākas, jo īpaši tad, ja būtiski uzlabojas tirgus apstākļi un programmas darbības laikā nerodas smagi, neparedzēti banku zaudējumi.
(6)
Programma tiktu finansēta, izmantojot ieguldījumus no ārējiem avotiem un Īrijas līdzekļu rezerves. Savienības palīdzība Īrijai sasniegtu līdz 22,5 miljardiem euro saskaņā ar Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu (EFSM), kas izveidots ar Regulu (ES) Nr. 407/2010. Tā būtu daļa no kopējā atbalsta, ko sniedz Īrijas partneri Eiropā un kas sasniedz 45 miljardus euro. Papildus atbalstam no EFSM aizdevumi no Īrijas partnervalstīm Savienībā ietvertu ieguldījumus no Eiropas finanšu stabilitātes instrumenta (17,7 miljardi euro), kā arī divpusējus aizdevumus no Apvienotās Karalistes, Zviedrijas un Dānijas (kopā 4,8 miljardi euro). Turklāt Īrija ir lūgusi SVF aizdevumu 19,5 miljardu īpašo aizņēmumtiesību apmērā (aptuveni 22,5 miljardi euro) Paplašinātās kreditēšanas mehānisma ietvaros. Īrijas ieguldījums būtu 17,5 miljardi euro, un to iegūtu, izmantojot Valsts kases esošās skaidrās naudas rezervi un ieguldījumus no Valsts pensiju rezerves fonda. Atbalsts no EFSM ir jāsniedz ar tādiem nosacījumiem, kas ir līdzīgi SVF nosacījumiem.
(7)
Padomei būtu regulāri jāpārskata Īrijas īstenotā ekonomikas politika, jo īpaši saistībā ar ikgadējiem pārskatiem par Īrijas atjaunināto stabilitātes programmu un valsts reformu programmas īstenošanu, kā arī saistībā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru.
(8)
Savienības finanšu palīdzība būtu jāpārvalda Komisijai. Konkrētie ekonomikas politikas nosacījumi, par kuriem panākta vienošanās ar Īriju, būtu jāparedz saprašanās memorandā par konkrētiem ekonomikas politikas nosacījumiem (turpmāk “saprašanās memorands”). Sīkāki finanšu nosacījumi būtu jāparedz aizdevuma līgumā.
(9)
Komisijai, apspriežoties ar ECB, regulāri jāpārbauda, ka tiek pildīti ekonomikas politikas nosacījumi, saskaņā ar kuriem palīdzība ir piešķirta, katru ceturksni organizējot vizītes un izskatot Īrijas iestāžu regulāri iesniegtos ziņojumus.
(10)
Visā programmas īstenošanas gaitā Komisijai būtu jāsniedz papildu ieteikumi par politiku un tehniskā palīdzība konkrētās jomās.
(11)
Darbībām, kuras palīdz finansēt ar Savienības finanšu palīdzību, ir jābūt saderīgām ar Savienības politiku un jāatbilst Savienības tiesību aktiem. Pasākumi finanšu iestāžu atbalstam ir jāveic saskaņā ar Savienības noteikumiem par konkurenci. Komisija, sadarbojoties ar ECB un SVF, paredz vajadzības gadījumā piesaistīt dalībvalstis, lai izstrādātu un ieviestu piesardzīgu likviditātes novērtējumu (PLAR) un izstrādātu stratēģiju par Īrijas kredītiestāžu nākotnes struktūru, funkcionēšanu un pastāvēšanu.
(12)
Palīdzība būtu jāsniedz ar mērķi atbalstīt veiksmīgu programmas īstenošanu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
1. Savienība nodod Īrijas rīcībā aizdevumu, kura maksimālais apjoms ir 22,5 miljardi euro, ar maksimālo vidējo dzēšanas termiņu uz 7½ gadiem.
2. Finanšu palīdzība ir pieejama trīs gadus, sākot no pirmās dienas pēc šā lēmuma spēkā stāšanās.
3. Komisija piešķir Savienības finanšu palīdzību Īrijai ne vairāk kā 13 daļās. Vienu daļu var izmaksāt vienā vai vairākos maksājumos. Pirmās daļas maksājumu dzēšanas termiņi var būt ilgāki nekā maksimālais vidējais dzēšanas termiņš, kas minēts 1. punktā. Šādos gadījumos turpmāko maksājumu dzēšanas termiņus nosaka tā, lai maksimālais vidējais dzēšanas termiņš, kas minēts 1. punktā, tiek sasniegts, tiklīdz visas daļas ir izmaksātas.
4. Pirmo daļu izmaksā ar noteikumu, ka stājas spēkā aizdevuma līgums un saprašanās memorands. Visas turpmākās aizdevumu daļas tiek izmaksātas tikai tad, ja Komisija, apspriežoties ar ECB, sniedz pozitīvu ceturkšņa vērtējumu par Īrijas atbilstību vispārīgajiem ekonomikas politikas nosacījumiem, kas noteikti šajā lēmumā un saprašanās memorandā.
5. Īrija maksā Savienības finansējuma reālās izmaksas par katru maksājumu, kā arī 292,5 bāzes punktu rezervi, kā rezultātā nosacījumi būs līdzīgi SVF atbalsta nosacījumiem.
6. Turklāt Īrija sedz Regulas (ES) Nr. 407/2010 7. pantā minētās izmaksas.
7. Ja tas vajadzīgs aizdevuma finansēšanai, ir atļauti pienācīgi procentu likmes mijmaiņas darījumi ar visaugstākās kredītkvalitātes partneriem.
8. Komisija lemj par turpmāko finansējuma daļu apmēru un izmaksāšanu. Komisija lemj par katra maksājuma apmēru.
2. pants
1. Šo palīdzību Komisija pārvalda tā, lai tas atbilstu Īrijas saistībām un Padomes ieteikumiem, jo īpaši ieteikumiem, kas adresēti Īrijai, saistībā ar valsts reformu programmas, kā arī Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanu.
2. Komisija, apspriežoties ar ECB, vienojas ar Īrijas iestādēm par konkrētajiem ekonomikas politikas nosacījumiem, saskaņā ar kuriem šī finanšu palīdzība tiek piešķirta, kā paredzēts 3. pantā. Šos nosacījumus paredz saprašanās memorandā, kas parakstāms starp Komisiju un Īrijas iestādēm, atbilstīgi 1. punktā minētajām saistībām un ieteikumiem. Sīkāki finanšu nosacījumi tiek paredzēti aizdevuma līgumā, kas noslēdzams ar Komisiju.
3. Komisija, apspriežoties ar ECB, regulāri pārbauda, vai tiek ievēroti ekonomikas politikas nosacījumi, saskaņā ar kuriem šī palīdzība piešķirta, un sniedz ziņojumu Ekonomikas un finanšu komitejai pirms katras aizdevuma daļas izmaksāšanas. Šajā nolūkā Īrijas iestādes pilnībā sadarbojas ar Komisiju un ECB un nodod minēto iestāžu rīcībā visu vajadzīgo informāciju. Komisija informē Ekonomikas un finanšu komiteju par aizņēmumu iespējamu refinansēšanu vai finanšu nosacījumu pārstrukturēšanu.
4. Īrija pieņem un īsteno papildu konsolidācijas pasākumus, lai nodrošinātu makrofinansiālo stabilitāti, ja šādi pasākumi ir nepieciešami palīdzības programmas laikā. Īrijas iestādes pirms jebkādu šādu papildu pasākumu pieņemšanas konsultējas ar Komisiju un ECB.
3. pants
1. Ar šo tiek apstiprināta Īrijas iestāžu sagatavotā ekonomikas un finanšu korekciju programma (turpmāk “programma”).
2. Turpmāko aizdevuma daļu izmaksa notiks, ja apmierinoši tiks izpildīta programma, kas jāiekļauj Īrijas stabilitātes programmā un valsts reformu programmā, un jo īpaši, ja tiks izpildīti īpašie ekonomikas politikas nosacījumi, kas paredzēti saprašanās memorandā. Tie inter alia ietver pasākumus, kas paredzēti šā panta 4. līdz 9. punktā.
3. Kopējais valsts budžeta deficīts 2011. gadā nedrīkst pārsniegt 10,6 % no prognozētā IKP, 2012. gadā - 8,6 % no IKP un 2013. gadā - 7,5 % no IKP, lai Īrija līdz 2015. gadam spētu samazināt budžeta deficītu zem 3 % no IKP. Prognozētā gada budžeta deficīta attīstība neietver iespējamo tiešo ietekmi, ko rada potenciālie banku atbalsta pasākumi valdības finanšu sektora stratēģijas kontekstā, kā izklāstīts Memorandā par ekonomikas un finanšu politiku un precizēts saprašanās memorandā. Turklāt šī attīstība atbilst Komisijas (Eurostat) sākotnējam viedoklim par EKS95 grāmatvedības uzskaiti par to procentu maksājumu uzskaites laiku par parādzīmēm, kas maksājami Anglo Irish Bank (2), tādējādi šā viedokļa pārskatīšanas rezultātā būtu jāpārskata budžeta deficīta attīstība.
4. Īrija līdz norādītā gada beigām pieņem pasākumus, kas minēti 7. līdz 9. punktā, un konkrēti termiņi 2011.-2013. gadam tiks noteikti saprašanās memorandā. Īrija ir gatava veikt papildu konsolidācijas pasākumus, lai līdz 2015. gadam samazinātu budžeta deficītu zem 3 % no IKP, ja attiecībā uz deficīta mērķiem piepildās šā panta 3. punktā minētie nelabvēlīgie riski.
5. Lai atjaunotu uzticību finanšu sektoram, Īrija adekvāti rekapitalizē banku sistēmu, strauji samazina tās parādsaistības un to pilnīgi pārstrukturē, kā izklāstīts saprašanās memorandā. Šajā sakarā Īrija izstrādā un vienojas ar Eiropas Komisiju, ECB un SVF par stratēģiju attiecībā uz Īrijas kredītiestāžu nākotnes struktūru, funkcionēšanu un pastāvēšanu, kurā nosaka, kā nodrošināt to darbību bez turpmāka valsts atbalsta. Konkrēti, Īrija:
a)
rīkojas, lai nodrošinātu, ka Allied Irish Banks, Bank of Ireland, Educational Building Society un Irish Life and Permanent tiek vajadzības gadījumā rekapitalizētas pašu kapitāla veidā, lai nodrošinātu, ka tiks ievērota prasība par minimālo kapitālu 10,5 % apmērā no 1. līmeņa pamatkapitāla, ņemot vērā Uzraudzības kapitāla atbilstības pārskata rezultātus 2011. gadam;
b)
pēc iespējas īsākā laikposmā, ievērojot finanšu stabilitātes un publisko finanšu apsvērumus, veic tās līdzdalības bankās nodalīšanu, kas iegūta krīzes laikā;
c)
īsteno konkrētu plānu Anglo Irish Bank un Irish Nationwide Building Society noregulējumam, kā mērķis ir pēc iespējas samazināt kapitāla zaudējumus, kuri izriet no šo dzīvotspēju zaudējušo kredītiestāžu likvidēšanas;
d)
2010. gada beigās iesniedz tiesību aktu projektus parlamentam (Oireachtas) par finanšu stabilizāciju un kredītiestāžu restrukturēšanu, kas inter alia attiecas uz subordinēto obligāciju turētāju pienākumu sadali;
e)
2011. gada marta beigās iesniedz tiesību aktu projektus Oireachtas par īpašo noregulēšanas režīmu bankām un būvsabiedrībām un uzlabotām procedūrām, kas nosaka Īrijas valsts bankas agrīnu iejaukšanos grūtībās nonākušu banku darbībā.
6. Līdz 2010. gada beigām Īrija veic šādus pasākumus:
Pieņem budžetu 2011. gadam, tostarp fiskālās konsolidācijas pasākumus 6 miljardu euro apmērā ar mērķi samazināt valsts budžeta deficītu 3. punktā minētajā laikposmā. Budžetā ietver pasākumus ieņēmumu jomā, lai 2011. gadā iekasētu vismaz 1,4 miljardus euro, tostarp iedzīvotāju ienākuma nodokļa likmju un atlaižu pazemināšanu vai līdzvērtīgus pasākumus, lai 2011. gadā iegūtu 945 000 000 euro; pensiju nodokļa atvieglojumu un ar pensijām saistītu atvilkumu samazināšanu, lai 2011. gadā iegūtu 155 000 000 euro; vispārējo nodokļu izdevumu samazinājumu, lai 2011. gadā iegūtu 220 000 000 euro; akcīzes un dažādu nodokļu pasākumu palielinājumu, lai 2011. gadā iegūtu 80 000 000 euro. Turklāt budžetā paredz, ka valdība izklāstīs metodes, kā ar vienreizēju un citu pasākumu palīdzību 2011. gadā iegūt vismaz 700 000 000 euro. Budžetā ietver arī kārtējo izdevumu samazināšanu 2011. gadā vismaz 2,09 miljardu euro apmērā, tostarp: sociālās aizsardzības izdevumu samazināšanu; nodarbinātības samazināšanu valsts dienestā; pašreizējo valsts dienesta pensiju progresīvu samazināšanu vidēji vairāk nekā par 4 %; citus izdevumu ietaupījumus, tostarp tēriņu samazināšanu par precēm un pakalpojumiem un par citiem pārskaitījumiem; valsts kapitālizdevumu samazinājumu vismaz par 1,8 miljardiem euro attiecībā pret 2011. gadā jau ieplānoto. Ārkārtējos apstākļos, cieši sadarbojoties ar Komisiju, apsver citus pasākumus, kuru rezultātā var iegūt iepriekš minētajiem ietaupījumiem pielīdzināmus ietaupījumus.
7. 2011. gadā Īrija saskaņā ar saprašanās memorandā paredzētiem konkrētiem noteikumiem veic šādus pasākumus:
a)
samazina valsts dienesta jauno darbinieku atalgojumu par 10 %. Īrijas valdība apsver arī atbilstīgu korekciju, tostarp attiecībā uz valsts dienesta algu izmaksām, lai kompensētu iespējamos iztrūkumus no prognozētajiem ietaupījumiem, palielinot administratīvo efektivitāti un samazinot valsts dienesta darbinieku skaitu;
b)
pieņem budžetu 2012. gadam, kurā ietilpst fiskālās konsolidācijas pasākumi vismaz 3,6 miljardu euro apmērā un kura mērķis ir samazināt vispārējās valdības budžeta deficītu 3. panta 3. punktā minētajā laikposmā. Budžeta projektā jo īpaši ietver pasākumus ieņēmumu jomā, lai iegūtu 1,5 miljardus euro pilnā gadā, to skaitā inter alia iedzīvotāju ienākuma nodokļa likmju un atlaižu pazemināšanu; privāto pensiju nodokļa atvieglojumu samazinājumu; vispārējo nodokļu izdevumu samazinājumu; jaunu īpašuma nodokli; kapitāla pieauguma nodokļa un kapitāla ieguves nodokļa reformu; un oglekļa dioksīda nodokļa pieaugumu. Budžetā paredz izdevumu samazinājumu 2012. gadā 2,1 miljarda euro apmērā, tostarp sociālo izdevumu samazinājumus; nodarbinātības samazinājumu valsts sektorā; valsts sektora pensiju un citu programmā noteikto izdevumu korekcijas; kā arī kapitālizdevumu samazināšanu;
c)
pabeidz neatkarīgu novērtējumu par vietējo iestāžu atbildības par ūdens pakalpojumu sniegšanu nodošanu ūdens apsaimniekošanas uzņēmumam un sagatavo priekšlikumus īstenošanai, lai varētu sākt iekasēt maksu 2012./2013. gadā;
d)
pieņem tiesību aktus, lai palielinātu valsts pensijas vecumu līdz 66 gadiem 2014. gadā, līdz 67 gadiem 2021. gadā un līdz 68 gadiem 2028. gadā, lai uzlabotu publisko finanšu ilgtermiņa ilgtspēju. Turklāt veic reformas attiecībā uz valsts dienesta jauno darbinieku pensijas tiesībām, un reformas stājas spēkā ar 2011. gadu. Reformas ietver priekšlaicīgas pensionēšanās pārskatīšanu attiecībā uz konkrētu kategoriju valsts dienesta darbiniekiem un pensiju indeksēšanu atbilstīgi patēriņa cenām. Pensijas jābalsta uz vidējo izpeļņu karjeras laikā. Jauno darbinieku pensionēšanās vecumu piesaista valsts pensiju saņēmēju pensionēšanās vecumam;
e)
pieņem pasākumus, kas nostiprina ticamu budžeta stratēģiju un stiprina budžeta pamatnostādnes. Īrija pieņem un īsteno fiskālo noteikumu, ka visi papildu neplānotie ieņēmumi laikposmā no 2011. līdz 2015. gadam tiks novirzīti budžeta deficīta un parāda samazināšanai. Saskaņā ar priekšlikumu, kas izklāstīts Valsts atveseļošanas plānā 2011.-2014. gadam, Īrija izveido budžeta konsultatīvo padomi, lai sniegtu neatkarīgu novērtējumu par valsts budžeta stāvokli un prognozēm. Īrija pieņem fiskālās atbildības likumu, ar kuru ievieš vidēja termiņa izdevumu programmu ar saistošām daudzgadu robežvērtībām izdevumiem katrā jomā. To pieņem, ņemot vērā visas pārskatītās ekonomikas pārvaldības reformas Savienības līmenī un izmantojot par pamatu jau esošās reformas;
f)
Īrija veic izmaiņas tiesību aktos, lai novērstu ierobežojumus tirdzniecībai un konkurencei aizsargātās nozarēs, tostarp juridiskajā profesijā, medicīnas pakalpojumos un farmaceita profesijā;
g)
rekapitalizē Īrijas pašmāju bankas līdz sākotnējam līmenim - 1. līmeņa pamatkapitālam 12 % apmērā, ņemot vērā diskontu piemērošanu papildu aizdevumiem, kas pārskaitāmi NAMA, un finansējot parādsaistību drīzu samazināšanu, sistēmā darot pieejamus 10 miljardus euro. Rekapitalizāciju veic ar kapitāla akcijām (vai līdzvērtīgiem instrumentiem attiecībā uz Educational Building Society);
h)
ievieš tiesību aktus, lai veiktu minimālās algas reformu tā, lai sekmētu darba vietu radīšanu, un rīkotos, lai novērstu nozaru minimālo algu radītos izkropļojumus, kā arī, vienojoties ar Komisiju, veic neatkarīgu pārskatu par reģistrētajiem nodarbinātības pamatlīgumiem (Registered Employment Agreements) un nodarbinātības noteikumu rīkojumiem (Employment Regulation Orders);
i)
veic bezdarbnieku pabalstu sistēmas reformu, lai uzlabotu stimulus ātri atgriezties darba tirgū. Aktivizācijas pasākumus stiprina, labāk identificējot darba meklētāju vajadzības, uzlabojot iesaisti un izstrādājot sankcijas, lai nodrošinātu, ka pabalstu saņēmēji meklē darbu vai iziet apmācību, to papildinot ar efektīvāku uzraudzību. Sankciju mehānismu izveido tā, lai tas radītu reālu ienākumu zaudējumu, vienlaikus neuzliekot pārmērīgas sankcijas;
j)
publicē padziļinātu pārskatu par personīgo parādu režīmu un sāk darbu pie tiesību aktu reformas, kuri līdzsvaros gan kreditoru, gan debitoru intereses;
k)
sagatavo ziņojumu, kurā sniegts neatkarīgs novērtējums par elektrības un gāzes nozarēm, lai palīdzētu publisko finanšu vajadzībām un palielinātu konkurenci. Īrijas iestādes apspriežas ar Komisiju par novērtējuma rezultātiem nolūkā noteikt atbilstīgus mērķus;
l)
lai uzlabotu konkurenci atvērtos tirgos, reformē tiesību aktus, lai radītu ticamāku preventīvu efektu, paredzot sodanaudu un citu sankciju iespējamu piemērošanu konkurences lietās. Turklāt konkurences iestādēm būs jānosaka nozares, kuras reāli atrodas ārpus konkurences tiesību darbības jomas, un jānosaka procedūras šo izņēmumu risināšanai;
m)
lai veicinātu izaugsmi mazumtirdzniecības nozarē, valdība veiks pētījumu, lai izpētītu ekonomisko ietekmi, ko radītu pašreizējo griestu likvidēšana attiecībā uz mazumtirdzniecības telpu izmēriem, ar mērķi uzlabot konkurenci un pazemināt cenas patērētājiem. Pētījuma rezultātā izstrādātās politikas īstenošana tiks apspriesta ar Komisiju.
8. Saskaņā ar saprašanās memorandā paredzētiem konkrētiem noteikumiem Īrija 2012. gadā veic šādus pasākumus:
a)
pieņem budžetu 2013. gadam, tostarp fiskālās konsolidācijas pasākumus, kas sasniedz vismaz 3,1 miljardu euro, ar mērķi samazināt vispārējās valdības budžeta deficītu 3. panta 3. punktā minētajā laikposmā. Konkrēti, budžetā ietver pasākumus ieņēmumu jomā, lai iekasētu vismaz 1,1 miljardu euro (ietverot pārnesumu no 2012. gada), tostarp: iedzīvotāju ienākuma nodokļa likmju un atlaižu pazemināšanu; privāto pensiju nodokļa atvieglojumu samazināšanu; vispārējo nodokļu izdevumu samazināšanu un īpašuma nodokļa ieviešanu. Budžetā paredz arī izdevumu samazināšanu 2013. gadā vismaz 2 miljardu euro apmērā, tostarp: sociālo izdevumu samazināšanu; nodarbinātības samazināšanu valsts dienestā; valsts dienesta pensiju korekcijas; citu programmā noteikto izdevumu samazināšanu; kā arī kapitālizdevumu samazināšanu;
b)
iesniedz tiesību aktus Oireachtas, lai reformētu personīgo parādu režīmu nolūkā nodrošināt labāku līdzsvaru starp kreditoru un debitoru interesēm.
9. Lai nodrošinātu, ka tiek nevainojami izpildīti programmas nosacījumi, un palīdzētu ilgtspējīgā veidā koriģēt nelīdzsvarotību, Komisija pastāvīgi sniedz konsultācijas un padomus par fiskālajām, finanšu tirgu un strukturālajām reformām. Saistībā ar Īrijai sniegto palīdzību kopā ar SVF un sadarbībā ar ECB periodiski pārskata pieņemto pasākumu efektivitāti un ekonomisko un sociālo ietekmi, kā arī iesaka vajadzīgos labojumus nolūkā uzlabot izaugsmi un darba vietu radīšanu, nodrošināt nepieciešamo fiskālo konsolidāciju un samazināt nelabvēlīgu sociālo ietekmi, jo īpaši attiecībā uz visneaizsargātākajiem Īrijas sabiedrības locekļiem.
4. pants
Īrija atver īpašu kontu Īrijas Centrālajā bankā, lai pārvaldītu no Savienības saņemto finanšu palīdzību.
5. pants
Šis lēmums ir adresēts Īrijai.
6. pants
Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Briselē, 2010. gada 7. decembrī