PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 206/2011
ze dne 28. února 2011
o změně nařízení (ES) č. 367/2006, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z Indie
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 15 odst. 1, čl. 19 odst. 1 a čl. 22 odst. 1 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Předchozí šetření a stávající vyrovnávací opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 2597/1999 (2) uložila Rada v prosinci 1999 konečné vyrovnávací clo z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu, v současnosti kódů KN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90, pocházejícího z Indie (dále jen „dotčený výrobek“). Opatření měla podobu valorického vyrovnávacího cla v rozmezí od 3,8 do 19,1 % uloženého na dovoz jednotlivě vyjmenovaných vývozců se zbytkovou celní sazbou 19,1 % uloženou na dovoz dotčeného výrobku od všech ostatních společností. Období šetření v rámci původního šetření trvalo od 1. října 1997 do 30. září 1998.
(2)
Nařízením (ES) č. 367/2006 (3) Rada v březnu 2006 zachovala konečné vyrovnávací clo uložené nařízením (ES) č. 2597/1999 z dovozu PET filmu pocházejícího z Indie, a to na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 základního nařízení. Období přezkumného šetření trvalo od 1. října 2003 do 30. září 2004.
(3)
V srpnu 2006 Rada na základě prozatímního přezkumu týkajícího se subvencování indického výrobce PET filmu změnila nařízením (ES) č. 1288/2006 (4) konečné vyrovnávací clo uložené této společnosti nařízením (ES) č. 367/2006.
(4)
V září 2007 Rada na základě částečného prozatímního přezkumu týkajícího se subvencování dalšího indického výrobce PET filmu změnila nařízením (ES) č. 1124/2007 (5) konečné vyrovnávací clo uložené této společnosti nařízením (ES) č. 367/2006.
(5)
V lednu 2009 Rada na základě částečného prozatímního přezkumu týkajícího se subvencování pěti indických výrobců PET filmu, který Komise zahájila z vlastního podnětu, změnila nařízením (ES) č. 15/2009 (6) konečné vyrovnávací clo uložené těmto společnostem nařízením (ES) č. 367/2006 a konečné antidumpingové clo uložené nařízením (ES) č. 1292/2007 (7).
(6)
V červnu 2010 Rada na základě částečného prozatímního přezkumu týkajícího se subvencování indického výrobce PET filmu změnila prováděcím nařízením (EU) č. 579/2010 (8) konečné vyrovnávací clo uložené této společnosti nařízením (ES) č. 367/2006.
(7)
Je třeba poznamenat, že na společnost Vacmet India Limited se v současné době na základě nařízení (ES) 367/2006 vztahuje vyrovnávací clo ve výši 19,1 %.
2. Stávající antidumpingová opatření
(8)
Je třeba poznamenat, že na společnost Vacmet India Limited se na základě nařízení (ES) 1292/2007 vztahuje zbytkové antidumpingové clo ve výši 17,3 %.
3. Zahájení částečného prozatímního přezkumu
(9)
Dne 7. srpna 2009 Komise obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum podle článku 19 základního nařízení. Žádost omezená na posouzení subvencování byla podána společností Vacmet India Limited, indickým vyvážejícím výrobcem (dále jen „žadatel“). Ve své žádosti žadatel uvedl, že okolnosti, na jejichž základě byla opatření zavedena, se změnily a že tyto změny jsou trvalé povahy. Žadatel poskytl zjevné důkazy o tom, že k vyrovnání účinků subvencování není nutno nadále zachovávat současnou úroveň opatření.
(10)
Poté, co Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že existují dostatečné důkazy odůvodňující zahájení částečného prozatímního přezkumu, informovala prostřednictvím oznámení zveřejněného dne 14. ledna 2010 v Úředním věstníku Evropské unie (9) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) o zahájení částečného prozatímního přezkumu v souladu s článkem 19 základního nařízení, který se omezil na posouzení subvencování vzhledem k žadateli.
(11)
Šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu mělo také posoudit, zda je třeba v závislosti na zjištěních přezkumu změnit celní sazbu v současnosti platnou pro dovoz dotčeného výrobku od vyvážejících výrobců v dotčené zemi, kteří nejsou jednotlivě vyjmenováni v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 367/2006, tj. celní sazbu platnou pro „všechny ostatní společnosti“ v Indii.
(12)
Komise rovněž prostřednictvím oznámení o zahájení přezkumu zveřejněného dne 14. ledna 2010 v Úředním věstníku Evropské unie (10) oznámila zahájení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření omezeného na posouzení dumpingu vzhledem k žadateli.
4. Šetření
(13)
Šetření míry subvencování se týkalo období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“).
(14)
Komise o zahájení částečného prozatímního šetření oficiálně informovala žadatele, indickou vládu a výrobní odvětví v Unii. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a být vyslechnuty.
(15)
K získání informací, které Komise považovala ke svému šetření za nezbytné, zaslala žadateli dotazník. Kromě toho zaslala dotazník také indické vládě.
(16)
Zatímco žadatel během šetření plně spolupracoval, příslušné orgány indické vlády odpovědi na dotazník ve stanovené lhůtě nepředložily. Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke zjištění subvencování. V provozovnách žadatele se uskutečnila inspekce na místě.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(17)
Výrobkem, jenž potvrdil tento přezkum, je výrobek vymezený v nařízení, kterým se ukládají platná opatření (nařízení Rady (ES) č. 367/2006), tedy polyethylentereftalátový (PET) film pocházející z Indie, v současnosti kódů KN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90.
2. Obdobný výrobek
(18)
Jako v předchozích šetřeních se i během tohoto šetření ukázalo, že PET film vyráběný v Indii a vyvážený do Unie a PET film vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Indii a také PET film vyráběný a prodávaný v EU výrobci v Unii mají tytéž základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejné základní využití.
(19)
Proto se tyto výrobky považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.
C. SUBVENCOVÁNÍ
1. Úvod
(20)
Na základě informací předložených žadatelem a výrobním odvětvím Unie byly prošetřeny následující programy, v jejichž rámci jsou údajně poskytovány subvence:
a)
program Duty Entitlement Passbook (dále jen „program DEPB“);
b)
program Export Promotion Capital Goods (dále jen „program EPCG“);
c)
program předběžného povolení (dále jen „program PP“) (původně známý jako program předběžných licencí);
d)
kapitálové subvence.
(21)
Programy uvedené výše ve 20. bodě odůvodnění písm. a) až c) vycházejí ze zákona o zahraničním obchodu (rozvoj a regulace) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu vydávat oznámení o vývozní a dovozní politice. Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o politice zahraničního obchodu, které jsou každých pět let vydávány ministerstvem obchodu a pravidelně aktualizovány. V tomto případě jsou během období přezkumného šetření důležité dva dokumenty zahraniční obchodní politiky: FT-policy 04-09 a FT-policy 09-14. Kromě toho indická vláda také stanoví postupy, jimiž se FT-policy 04-09 a FT-policy 09-14 řídí. Jsou uvedeny v publikaci „Příručka postupů, svazek I“ (dále jen „PP I 04-09“ a „PP I 09-14“). Příručka postupů je také pravidelně aktualizována.
(22)
Program výše uvedený pod písmenem d) spravují orgány státu Uttarpradéš.
2. Program DEPB
a) Právní základ
(23)
Podrobný popis programu DEPB je uveden v bodě 4.3 dokumentů FT-policy 04-09 a FT-policy 09-14 a v kapitole 4 příruček PP I 04-09 a PP I 09-14.
b) Způsobilost
(24)
Pro tento program je způsobilý kterýkoli vyvážející výrobce nebo vyvážející obchodník.
c) Praktické provádění programu DEPB
(25)
Vývozce může zažádat o úvěry v rámci programu DEPB, které jsou vypočteny jako procento hodnoty výrobků vyvezených v rámci tohoto programu. Tyto sazby programu DEPB byly stanoveny indickými orgány pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku. Jsou stanoveny na základě standardních norem vstupů a výstupů a berou v úvahu předpokládaný dovozní podíl vstupů ve vyváženém výrobku a daňové zatížení předpokládaného dovozu bez ohledu na to, zda bylo dovozní clo skutečně zaplaceno, či nikoli.
(26)
Aby mohla společnost využívat výhod tohoto programu, musí vyvážet. V době vývozní transakce musí vývozce podat indickým orgánům prohlášení, že probíhá vývoz v rámci programu DEPB. K tomu, aby mohlo být zboží vyvezeno, vydají indické celní úřady během postupu odeslání vývozní přepravní doklad. Tento dokument obsahuje mimo jiné výši úvěru DEPB, který má být poskytnut pro tuto vývozní transakci. V tomto okamžiku zná vývozce výši výhody, kterou obdrží. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad, je indická vláda povinna poskytnout úvěr DEPB.
(27)
Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy mohou být úvěry DEPB při splnění vývozní povinnosti zaúčtovány do komerčních účtů na základě časového rozlišení jako příjem. Takové úvěry mohou být použity k zaplacení cla u následného dovozu jakéhokoliv zboží s výjimkou kapitálového zboží a zboží, pro něž existují dovozní omezení. Zboží dovezené na základě takových úvěrů může být prodáno na domácím trhu (přičemž podléhá dani z prodeje), nebo použito jinak. Úvěry v rámci programu DEPB jsou volně přenosné a platné po dobu dvanácti měsíců ode dne vydání.
(28)
Žádosti o úvěry DEPB se vyplňují elektronicky a mohou pokrývat neomezený počet vývozních transakcí. Fakticky neexistují striktní lhůty pro podání žádosti o úvěry DEPB. Elektronický systém používaný ke správě programu DEPB automaticky nevylučuje vývozní transakce mimo lhůty pro podání uvedené v kapitole 4.47 příručky PP I 04-09 a PP I 09-14. Jak je navíc jasně stanoveno v kapitole 9.3 příručky PP I 04-09 a PP I 09-14, žádosti obdržené po uplynutí lhůt pro podání lze vždy přijmout, s uložením menší pokuty (tj. 10 % nároku).
(29)
Bylo zjištěno, že žadatel tento program během období přezkumného šetření využíval.
d) Závěry k programu DEPB
(30)
Program DEPB poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Úvěr v rámci programu DEPB je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla, a bude tak snižovat výnosy indické vlády z cla, které by jinak bylo splatné. Nadto úvěr DEPB poskytuje vývozci výhodu, protože zvyšuje jeho likviditu.
(31)
Navíc DEPB právně závisí na vývozní výkonnosti, a je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4) prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(32)
Tento program nelze považovat za povolený systém navracení nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu článku 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá zejména žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitému vstupnímu materiálu. Navíc neexistuje systém nebo postup pro potvrzení toho, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. V neposlední řadě je vývozce způsobilý obdržet výhody programu DEPB bez ohledu na to, zda vůbec nějaký vstupní materiál doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiál, mají tedy nárok na výhodu z programu DEPB.
e) Výpočet výše subvence
(33)
V souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení a s metodikou výpočtu použitou pro tento program v nařízení (ES) č. 367/2006 byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce a která je zjištěna za období přezkumného šetření. V tomto ohledu se mělo za to, že výhoda je poskytnuta příjemci v okamžiku vývozní transakce podle tohoto programu. V tom okamžiku se indická vláda zříká celních poplatků, čímž vzniká finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad uvádějící mimo jiné i výši úvěru DEPB, která bude pro tuto vývozní transakci poskytnuta, nemůže indická vláda rozhodovat o tom, zda subvenci udělí či nikoli. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se považuje za odpovídající stanovit výši výhody vyplývající z programu DEPB jako součet úvěrů získaných za vývozní transakce uskutečněné v rámci tohoto programu v období přezkumného šetření.
(34)
V případě, že byly podány oprávněné žádosti, byly v souladu s čl. 7 odst. 1) písm. a) základního nařízení poplatky, které byly nezbytně vynaloženy v zájmu získání subvence, odečteny z takto zjištěných úvěrů, aby byla určena výše subvence (čitatel). V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat v období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(35)
Sazba subvence zjištěná pro tento program během období přezkumného šetření pro žadatele činí 7,9 %.
3. Program EPCG
a) Právní základ
(36)
Podrobný popis programu EPCG je uveden v kapitole 5 dokumentů FT-policy 04-09 a FT-policy 09-14 a v kapitole 5 příruček PP I 04-09 a PP I 09-14.
b) Způsobilost
(37)
Pro tento program jsou způsobilí vyvážející výrobci, vyvážející obchodníci „vázaní“ na podpůrné výrobce a poskytovatelé služeb.
c) Praktické provádění
(38)
Pod podmínkou povinnosti vývozu je společnosti povoleno dovážet kapitálové zboží (nové a od dubna 2003 i použité kapitálové zboží staré až 10 let) za sníženou celní sazbu. Za tímto účelem indická vláda vydá na požádání a po zaplacení poplatku licenci EPCG. Od dubna 2000 zajišťuje program sníženou sazbu dovozního cla ve výši 5 % použitelnou na veškeré kapitálové zboží dovezené podle tohoto programu.
(39)
Držitel licence EPCG může také pořídit kapitálové zboží z domácích zdrojů. V takovém případě může domácí výrobce kapitálového zboží využít výhody bezcelního dovozu dílů nutných pro výrobu tohoto kapitálového zboží. Alternativně může domácí výrobce požadovat výhodu domnělého vývozu pro dodávky kapitálového zboží držiteli licence EPCG.
(40)
Bylo zjištěno, že žadatel tohoto programu během období přezkumného šetření využíval.
d) Závěr k programu EPCG
(41)
Program EPCG poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Snížení cla zakládá finanční příspěvek od indické vlády, protože tato úleva snižuje příjmy z cla indické vlády, které by bylo jinak splatné. Navíc snížení cla poskytuje výhodu vývozci, protože poplatky ušetřené při dovozu zvyšují jeho likviditu.
(42)
Navíc EPCG právně závisí na vývozní výkonnosti, protože takové licence nelze získat bez závazku vyvážet. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(43)
Tento program nelze považovat za povolený systém navracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu článku 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Kapitálové zboží není zahrnuto do rozsahu takových povolených systémů, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože není spotřebováno ve výrobě vyvážených výrobků.
e) Výpočet výše subvence
(44)
Výše subvence byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení rozložením nezaplaceného cla z dováženého kapitálového zboží na dobu odpovídající běžné době amortizace takového kapitálového zboží v dotčeném výrobním odvětví. V souladu se zavedenou praxí byla takto vypočtená částka, která připadá na období přezkumného šetření, upravena připočtením úroku v průběhu tohoto období, aby odrážela celou výši výhody v průběhu času. Za vhodnou pro tento účel byla považována komerční úroková sazba v průběhu období přezkumného šetření v Indii. V případě, že byly podány oprávněné žádosti, byly v souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení poplatky, které byly nezbytně vynaloženy, aby byla získána subvence, od této částky odečteny.
(45)
V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(46)
Pokud jde o dovoz uskutečněný v rámci tohoto programu, šetření odhalilo, že množství položek mohlo být využito jak pro výrobu dotčeného výrobku, tak pro výrobu jiných výrobků. Bylo však zjištěno, že některé položky byly využity v továrně, jež se používá výhradně pro výrobu PET filmu. Proto pokud jde o výpočet výhody žadatele, měl by se jako vhodný jmenovatel pro tyto položky použít obrat vývozu dotčeného výrobku, a nikoli celkový obrat vývozu.
(47)
Sazba subvence zjištěná pro tento program během období přezkumného šetření pro žadatele činí 2,4 %.
4. Program předběžných povolení (PP)
a) Právní základ
(48)
Podrobný popis tohoto programu je uveden v odstavcích 4.1.1 až 4.1.14 dokumentů FT-policy 04-09 a FT-policy 09-14 a v kapitolách 4.1 až 4.30 příruček PP I 04-09 a PP I 09-14. Tento program se během předchozího šetření, jež vedlo k uložení nyní platného konečného vyrovnávacího cla podle nařízení (ES) č. 367/2006, nazýval program předběžných licencí.
b) Způsobilost
(49)
Program předběžných povolení sestává z šesti podprogramů, jak je podrobněji popsáno v 50. bodě odůvodnění níže. Tyto podprogramy se mimo jiné liší v rozsahu způsobilosti. Vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci, kteří jsou „vázáni“ na podpůrné výrobce, jsou způsobilí pro podprogram PP na fyzický vývoz a na roční potřebu. Vyvážející výrobci poskytující dodávky konečnému vývozci jsou způsobilí pro program PP na dodávky meziproduktů. Hlavní dodavatelé dodávající v rámci kategorií „domnělého vývozu“ uvedených v odstavci 8.2 dokumentu FT 04-09, jako např. dodavatelé jednotky orientované na vývoz, jsou způsobilí pro podprogram PP na domnělý vývoz. Dodavatelé meziproduktů vyvážejícím výrobcům jsou způsobilí pro výhody „domnělého vývozu“ v rámci podprogramů předběžného příkazu k uvolnění (Advance Release Order, dále jen „ARO“) a tuzemského back-to-back akreditivu.
c) Praktické provádění
(50)
Předběžná povolení mohou být vydávána na:
i) Fyzický vývoz: Jedná se o hlavní podprogram. Umožňuje bezcelní dovoz vstupního materiálu potřebného k výrobě určitého výsledného výrobku určeného na vývoz. „Fyzický“ v tomto kontextu znamená, že výrobek určený na vývoz musí opustit indické území. Bezcelní dovozní množství a vývozní povinnost zahrnující typ výrobku určeného na vývoz jsou uvedeny v licenci.
ii) Roční potřebu: Toto povolení není určeno pro konkrétní výrobek na vývoz, nýbrž pro širší skupinu výrobků (např. chemické látky a příbuzné výrobky). Držitel licence může, až po určitý limit stanovený podle jeho exportní výkonnosti v minulosti, dovážet bezcelně veškeré vstupy k použití při výrobě veškerých položek spadajících do dané skupiny výrobků. Může vyvážet jakýkoli výsledný výrobek spadající do dané skupiny výrobků, který byl vyroben s použitím takového materiálu osvobozeného od cla.
iii) Dodávky meziproduktů: Tento podprogram se vztahuje na případy, kdy dva výrobci chtějí vyrábět jeden výrobek na vývoz a podílet se na procesu výroby. Vyvážející výrobce, jenž vyrábí meziprodukt, smí bezcelně dovážet vstupní materiál a pro tento účel může získat předběžné povolení na dodávky meziproduktů. Konečný vývozce dokončuje výrobu a je povinen hotový výrobek vyvézt.
iv) Domnělý vývoz: Tento podprogram umožňuje hlavnímu dodavateli bezcelní dovoz vstupů, které jsou potřebné pro výrobu zboží, které má být prodáno jako „domnělý vývoz“ kategoriím odběratelů vyjmenovaným v odst. 8.2 písm. b) až f), g), i) a j) dokumentu FT-policy 04-09. Domnělý vývoz odkazuje na ty transakce, při nichž dodané zboží neopouští zemi. Za domnělý vývoz je považována celá řada kategorií dodávek za předpokladu, že je zboží vyrobeno v Indii, jako např. dodávky zboží pro jednotky orientované na vývoz nebo pro společnost, která se nachází ve zvláštní ekonomické zóně.
v) Předběžný příkaz k uvolnění (Advance Release Order, dále jen „ARO“): Držitel předběžného povolení, který hodlá odebírat vstupy z domácích zdrojů místo přímého dovozu, má možnost za tímto účelem použít ARO. V takových případech jsou předběžná povolení validována jako ARO a převedena na domácího dodavatele při dodávce v nich uvedených položek. Schválení ARO dává domácímu dodavateli nárok využívat výhod domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 dokumentu FT-policy 04-09 (tj. program předběžných povolení na dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vrácení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně). V rámci mechanismu ARO jsou daně a cla vraceny dodavateli místo konečnému vývozci ve formě vrácení/náhrady cla. Vrácení daní/cla je možné v případě domácích vstupů i v případě dovezených vstupů.
vi) Tuzemský back-to-back akreditiv: Tento podprogram se opět vztahuje na domácí dodávky držiteli předběžného povolení. Držitel předběžného povolení může požádat banku o otevření tuzemského akreditivu ve prospěch domácího dodavatele. Na povolení pro přímý dovoz bude banka započítávat pouze hodnotu a množství položek opatřených z domácích zdrojů místo z dovozu. Domácí dodavatel bude mít nárok na výhody domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 dokumentu FT-policy 04-09 (tj. program předběžných povolení na dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vrácení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně).
(51)
Žadatel získal během období přezkumného šetření úlevy spadající pod program předběžných povolení vztahující se k dotčenému výrobku. Žadatel využil jednoho podprogramu, a sice fyzického vývozu v rámci programu PP. Tudíž není nezbytné zjišťovat napadnutelnost zbývajících nevyužívaných podprogramů.
(52)
Pro účely ověření indickými orgány je držitel předběžného povolení ze zákona povinen vést „pravdivou a řádnou evidenci spotřeby a využití bezcelně dováženého zboží/zboží nakupovaného z domácích zdrojů“ ve stanoveném formátu (kapitoly 4.26 a 4.30 a dodatek 23 PP I 04-09 a PP I 09-14), tj. registr skutečné spotřeby. Tento registr musí ověřit externí autorizovaný účetní/kontrolor nákladů a provedené práce, který vydává potvrzení, že stanovené registry a příslušné záznamy byly zkontrolovány a že informace předávané podle dodatku 23 jsou po všech stránkách pravdivé a správné.
(53)
Pokud jde o podprogram, kterého během období přezkumného šetření využíval žadatel, tj. fyzický vývoz, bezcelní dovozní množství a vývozní povinnost jsou pevně stanoveny indickou vládou, pokud jde o množství a hodnotu, a zaznamenány v povolení. Kromě toho mají být při dovozu a vývozu předmětné transakce pro doložení zaznamenány státními úředníky přímo do povolení. Objem dovozu povolený v rámci programu PP je určen indickou vládou na základě standardních norem vstupů a výstupů, které existují pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku. Dovážené vstupní materiály jsou nepřenosné a musí být použity pro výrobu výsledného výrobku na vývoz. Vývozní povinnost musí být splněna v předepsané lhůtě po vydání licence (24 měsíců, lhůtu lze dvakrát prodloužit, pokaždé o šest měsíců).
(54)
V rámci tohoto prozatímního přezkumného šetření bylo zjištěno, že požadavky ohledně ověřování stanovené indickými orgány nebyly dodrženy a dosud nebyly testovány v praxi. Žadatel nevedl žádný systém, na jehož základě by se dalo ověřit, které vstupy byly spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku a v jakém množství, jak stanoví dokument FT-policy (dodatek 23) a příloha II část II odst. 4 základního nařízení. Ve skutečnosti neexistovaly žádné záznamy o skutečné spotřebě.
(55)
Změny ve správě zahraniční obchodní politiky 04-09, které nabyly účinnosti na podzim roku 2005 (povinné zasílání registru spotřeby indickým orgánům v rámci procedury pro splacení licencí), nebyly prozatím v případě tohoto žadatele uplatněny. V této fázi proto nebylo možné ověřit faktické uplatňování tohoto ustanovení.
d) Závěry k programu PP
(56)
Osvobození od dovozního cla je subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, tj. finanční příspěvek indické vlády, která poskytla zvýhodnění šetřenému vývozci.
(57)
Navíc program PP na fyzický vývoz jasně právně závisí na vývozní výkonnosti, a je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4) prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. Bez vývozního závazku nemůže společnost využívat výhod vyplývajících z tohoto programu.
(58)
Podprogram použitý v rámci tohoto případu nemůže být považován za přípustný systém navracení cla či systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Indická vláda neuplatnila účinně svůj nový ani starý ověřovací systém nebo postup za účelem potvrzení, zda a v jakém množství byly vstupy spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku (příloha II část II odst. 4 základního nařízení a v případě programu navracení u náhradních vstupů příloha III část II odst. 2 základního nařízení). Standardní normy vstupů a výstupů pro dotčený výrobek nebyly dostatečně přesné. Samotné standardní normy vstupů a výstupů nelze pokládat za systém pro ověřování skutečné spotřeby, jelikož podoba těchto standardních norem neumožňuje indické vládě s dostatečnou přesností ověřovat objem vstupů spotřebovaných při výrobě na vývoz. Navíc indická vláda neprovedla další přezkoumání založené na skutečných vstupech, přestože by takové přezkoumání bylo při neexistenci účinně uplatňovaného ověřovacího systému zpravidla nutné (příloha II část II odst. 5 a příloha III část II odst. 3 základního nařízení).
(59)
Uvedený podprogram je proto napadnutelný.
e) Výpočet výše subvence
(60)
Při neexistenci povoleného systému navracení cla nebo systému navracení u náhradních vstupů má napadnutelná výhoda podobu prominutí celkových dovozních cel obvykle splatných při dovozu vstupů. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že základní nařízení nestanoví pouze vyrovnání „nadměrných“ celních úlev. Podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a přílohy I písm. i) základního nařízení lze napadnout nadměrné vrácení cla pouze za předpokladu, že jsou splněny podmínky obsažené v přílohách II a III základního nařízení. Tyto podmínky však v tomto případě splněny nebyly. Proto v případě, že není prokázána existence vhodného monitorovacího procesu, nelze výše uvedenou výjimku pro program navracení použít a namísto údajného nadměrného vrácení se použije obvyklé pravidlo napadnutí výše nezaplaceného cla (ušlého příjmu). Jak je uvedeno v příloze II části II a příloze III části II základního nařízení, není výpočet takového nadměrného vrácení povinností vyšetřujícího orgánu. Naopak podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení musí vyšetřující orgán pouze získat dostatečné důkazy k vyvrácení vhodnosti údajného ověřovacího systému.
(61)
Výše subvencí pro žadatele, který využil programu PP, byla vypočtena na základě ušlého dovozního cla (základní clo a zvláštní dodatečné clo) z materiálu dovezeného v rámci podprogramu během období přezkumného šetření (čitatel). V souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení byly poplatky nezbytně vynaložené za účelem získání subvence v případě oprávněné žádosti z výše subvencí odečteny. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(62)
Sazba subvence zjištěná pro tento program během období přezkumného šetření pro žadatele činí 0,2 %.
5. Kapitálové subvence (KS)
a) Právní základ
(63)
V předchozích šetřeních týkajících se PET filmu, včetně šetření, které vedlo k uložení v současné době platného konečného vyrovnávacího cla nařízením (ES) č. 367/2006, bylo prošetřeno několik indických státních programů zahrnujících pobídky poskytované místním společnostem. Státní programy spadají pod bod „Soustava programů pobídek“, jelikož sem mohou patřit pobídky různého druhu. Z předchozího šetření vyplynulo, že nárok společnosti na výhody by mohl být stanoven v certifikátu způsobilosti nebo v osvědčení o nároku. Nicméně pokud jde o stávající šetření, mohlo docházet k subvencím ad hoc, např. ke kapitálovým subvencím.
b) Způsobilost
(64)
K tomu, aby byly pro tento program způsobilé, platí jako obecné pravidlo, že společnosti musí investovat do méně rozvinutých oblastí státu, kde buď založí nový průmyslový podnik, nebo umístí rozsáhlou investici nebo diverzifikují stávající průmyslový podnik.
c) Praktické provádění
(65)
Podle odpovědí na dotazník žadatel v roce 2009 obdržel od vlády státu Uttarpradéš značnou částku kapitálové subvence na založení nových výrobních zařízení. Bylo vysvětleno, že tato kapitálová subvence, kterou společnost obdržela, je spojená se založením nových výrobních zařízení, tzn. má pokrýt náklady na investice vynaložené žadatelem. Podle žadatele se jednalo o čistou subvenci ve formě grantu v zájmu zlepšení rovných podmínek.
(66)
Šetření rovněž odhalilo, že žadatel je vzhledem k dříve vynaloženým investicím způsobilý pro vrácení DPH a centrální daně z prodeje odborem obchodních daní státu Uttarpradéš. V certifikátu způsobilosti je uvedena maximální částka, o niž může společnost žádat. Tohoto programu společnost využívala čtyři roky. Žádala každý měsíc o navrácení DPH a centrální daně z prodeje naúčtované při vnitrostátním a mezistátním prodeji, a to rovněž během období přezkumného šetření.
d) Závěr
(67)
Kapitálová subvence je přímý převod finančních prostředků, tj. grant žadateli. Jedná se o subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Jedná se o finanční příspěvek vlády státu Uttarpradéš, která dává žadateli přímou výhodu.
(68)
Vrácení DPH a centrální daně z prodeje představuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Vrácení daně představuje finanční příspěvek vlády státu Uttarpradéš, neboť tato úleva snižuje příjmy této vlády z daní, které by byly jinak splatné. Vrácení daně navíc žadateli poskytuje výhodu, protože ušetřené daně zvyšují jeho likviditu.
(69)
Subvence nejsou právně závislé na vývozní výkonnosti. Vzhledem k nedostatku spolupráce ze strany orgánů vlády státu Uttarpradéš však nebyla Komise schopna dospět k jasnému závěru o tomto programu, pokud jde o specificitu a praktické uplatňování tohoto zákona, jakož i o míru pravomocí, které má k dispozici orgán, který subvenci poskytuje, při rozhodování o žádostech. Skutečně nelze s jistotou rozhodnout, zda je splněno ustanovení čl. 4 odst. 2 prvního pododstavce písm. b), jelikož nebylo možné zjistit, zda vláda státu Uttarpradéš pro poskytnutí subvence uplatňovala objektivní kritéria nebo podmínky. Ačkoli bylo dokázáno, že program není právně specifický, není stále zřejmé, zda není specifický v praxi. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 2 prvního pododstavce písm. c) a čl. 4 odst. 2 čtvrtého pododstavce základního nařízení.
e) Výpočet výše subvence
(70)
Pokud jde o kapitálové subvence obdržené žadatelem na založení nových výrobních zařízení, byla v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení výše subvence vypočtena na základě kapitálové subvence rozložené na dobu odpovídající běžné době amortizace/době životnosti kapitálového zboží v tomto výrobním odvětví, neboť subvence může být spojena se získáním stálých aktiv. K této částce byl připočten úrok, aby byla zohledněna úplná hodnota výhody v čase. Za vhodnou pro tento účel byla považována komerční úroková sazba v průběhu období přezkumného šetření v Indii. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat a domácí prodej v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence není závislá na vývozu a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(71)
Pokud jde o vrácení DPH a centrální daně z prodeje, byla výše subvence vypočtena na základě výše vrácených daní během období přezkumného šetření. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše subvence (čitatel) přepočtena na celkový vývozní obrat a domácí prodej v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence není závislá na vývozu a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(72)
Na základě výše uvedených skutečností činí míra subvence zjištěná v souvislosti s těmito kapitálovými subvencemi během období přezkumného šetření pro žadatele 0,5 %.
6. Výše napadnutelných subvencí
(73)
Na žadatele se v současné době vztahuje vyrovnávací clo ve výši 19,1 %.
(74)
Částka napadnutelných subvencí pro žadatele, vyjádřená valoricky, zjištěná v průběhu tohoto částečného prozatímního přezkumu, činí 11,0 %, jak je uvedeno níže:
PROGRAM→
DEPB (11)
EPCG (11)
PP (11)
KS
Celkem
Společnost↓
%
%
%
%
%
Vacmet India Limited
7,9
2,4
0,2
0,5
11,0
(75)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se dospělo k závěru, že se míra subvencování dotčeného vyvážejícího výrobce snížila.
7. Vyrovnávací opatření
(76)
Rovněž se zkoumalo, zda lze změnu okolností, pokud jde o zkoumané programy, považovat za změnu trvalé povahy.
(77)
Šetření potvrdilo, že výše subvence pro žadatele se snížila na podstatně nižší úroveň, než kolik činí v současné době pro něj platné clo. Toto snížení celkové výše subvencí je způsobeno zejména značným poklesem výhod, jež jsou v rámci programu DEPB dostupné. Výše uvedené skutečnosti svědčí o tom, že žadatel bude i nadále příjemcem nižších subvencí, než je výše celní sazby, která se na něj nyní vztahuje.
(78)
Jelikož bylo prokázáno, že žadatel je příjemcem mnohem nižších subvencí než dříve a že bude pravděpodobně i nadále příjemcem subvencí nižších, než bylo určeno v rámci původního šetření, měla by být úroveň opatření změněna tak, aby zohlednila tato nová zjištění.
(79)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti by změněné sazby vyrovnávacího cla měly být stanoveny novými sazbami subvencování, zjištěnými při tomto prozatímním částečném přezkumu, jelikož rozpětí újmy vypočtená při původním antisubvenčním šetření jsou i nadále vyšší.
(80)
Podle čl. 24 odst. 1 druhého pododstavce nařízení (ES) č. 597/2009 nesmí být na žádný výrobek současně uloženo antidumpingové i vyrovnávací clo, aby se napravila táž situace, která vzniká jak dumpingem, tak poskytnutím vývozní subvence. Avšak vzhledem k tomu, že antidumpingové clo stanovené pro žadatele na základě paralelního prozatímního přezkumu antidumpingových opatření, pokud jde o dotčený výrobek, činí 0 %, v tomto případě k této situaci nedochází.
(81)
Pokud jde o celní sazbu v současnosti platnou pro dovoz dotčeného výrobku od vyvážejících výrobců, kteří nejsou jednotlivě vyjmenováni v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 367/2006, tj. celní sazbu platnou pro „všechny ostatní společnosti“ v Indii, je třeba poznamenat, že faktické modality prošetřovaných programů a jejich napadnutelnost se od předchozího šetření nezměnily. Neexistuje tedy žádný důvod pro nový výpočet sazeb subvencí a celních sazeb těchto společností. Proto celní sazby platné pro všechny ostatní společnosti, kromě žadatele, zůstávají nezměněny.
(82)
Zúčastněné strany byly informovány o hlavních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zvažuje návrh změny celní sazby platné pro žadatele, a bylo jim umožněno vyjádřit připomínky.
(83)
Ústní a písemné připomínky předložené stranami byly zváženy a podle potřeby byla konečná zjištění odpovídajícím způsobem upravena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V tabulce v čl. 1 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 367/2006 se vkládá položka, která zní:
„Vacmet India Limited, Anant Plaza, IInd Floor, 4/117-2 A, Civil Lines, Church Road, Agra-282002, Uttar Pradesh, Indie
11,0
A992“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 28. února 2011.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 206/2011
(2011. gada 28. februāris),
ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 367/2006, ar ko Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēves importam nosaka galīgu kompensācijas maksājumu
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulu (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 15. panta 1. punktu, 19. panta 1. punktu un 22. panta 1. punktu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Iepriekšējā izmeklēšana un spēkā esošie kompensācijas pasākumi
(1)
Padome 1999. gada decembrī ar Regulu (EK) Nr. 2597/1999 (2) noteica galīgo kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēves (“attiecīgais ražojums”) importam, kas patlaban atbilst KN kodiem ex 3920 62 19 un ex 3920 62 90. Pasākumus noteica kā procentuālo kompensācijas maksājumu 3,8 % līdz 19,1 % apmērā importam no atsevišķi minētiem eksportētājiem, bet attiecīgā ražojuma importam no visiem pārējiem uzņēmumiem noteica atlikušo maksājuma likmi 19,1 % apmērā. Sākotnējās izmeklēšanas periods bija no 1997. gada 1. oktobra līdz 1998. gada 30. septembrim.
(2)
Padome 2006. gada martā ar Regulu (EK) Nr. 367/2006 (3) (“Regula (EK) Nr. 367/2006”) pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar pamatregulas 18. pantu saglabāja galīgo kompensācijas maksājumu, ko Indijas izcelsmes PET plēves importam noteica ar Regulu (EK) Nr. 2597/1999. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods bija no 2003. gada 1. oktobra līdz 2004. gada 30. septembrim.
(3)
Padome 2006. gada augustā ar Regulu (EK) Nr. 1288/2006 (4) pēc starpposma pārskatīšanas, kuru veica attiecībā uz Indijas PET plēves ražotāja subsidēšanu, grozīja galīgo kompensācijas maksājumu, kas ar Regulu (EK) Nr. 367/2006 bija noteikts šim uzņēmumam.
(4)
Padome 2007. gada septembrī ar Regulu (EK) Nr. 1124/2007 (5) pēc daļējas starpposma pārskatīšanas, kuru veica attiecībā uz cita Indijas PET plēves ražotāja subsidēšanu, grozīja galīgo kompensācijas maksājumu, kas ar Regulu (EK) Nr. 367/2006 bija noteikts šim uzņēmumam.
(5)
Pēc daļējas starpposma pārskatīšanas, kuru Komisija pēc savas iniciatīvas sāka attiecībā uz piecu Indijas PET plēves ražotāju subsidēšanu, Padome 2009. gada janvārī ar Regulu (EK) Nr. 15/2009 (6) grozīja galīgos kompensācijas maksājumus, kas ar Regulu (EK) Nr. 367/2006 bija noteikti šiem uzņēmumiem, un galīgos antidempinga maksājumus, kas tiem bija noteikti ar Regulu (EK) Nr. 1292/2007 (7).
(6)
Padome 2010. gada jūnijā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 579/2010 (8) pēc daļējas starpposma pārskatīšanas, kuru veica attiecībā uz Indijas PET plēves ražotāja subsidēšanu, grozīja galīgo kompensācijas maksājumu, kas minētajam uzņēmumam bija noteikts ar Regulu (EK) Nr. 367/2006.
(7)
Jāatzīmē, ka patlaban uzņēmumam Vacmet India Limited piemēro kompensācijas maksājumu 19,1 % apmērā, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 367/2006.
2. Spēkā esošie antidempinga pasākumi
(8)
Jāatzīmē, ka patlaban uzņēmumam Vacmet India Limited piemēro atlikušo antidempinga maksājumu 17,3 % apmērā, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1292/2007.
3. Daļējas starpposma pārskatīšanas sākšana
(9)
Komisija 2009. gada 7. augustā saņēma pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 19. pantam. Vacmet India Limited, ražotājs eksportētājs no Indijas (“pieprasījuma iesniedzējs”), iesniedza pieprasījumu, kas attiecās tikai uz subsidēšanas pārbaudi. Pieprasījumā tā iesniedzējs apgalvoja, ka apstākļi, pamatojoties uz kuriem bija noteikti pasākumi, ir mainījušies un ka šīs pārmaiņas ir ilglaicīgas. Pieprasījuma iesniedzējs sniedza pirmšķietamus pierādījumus tam, ka pasākuma turpmāka piemērošana pašreizējā līmenī, lai atlīdzinātu subsidēšanu, vairs nav nepieciešama.
(10)
Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pierādījumu tam, lai pamatotu daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu, Komisija, 2010. gada 14. janvārī publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (9) (“paziņojums par pārskatīšanas sākšanu”), saskaņā ar pamatregulas 19. pantu sāka daļēju starpposma pārskatīšanu, kas attiecās tikai uz ar pieprasījuma iesniedzēju saistītās subsidēšanas pārbaudi.
(11)
Atkarībā no pārskatīšanas konstatējumiem daļējā starpposma pārskatīšanas izmeklēšanā arī bija jānovērtē, vai ir jāgroza maksājuma likme, kas patlaban piemērojama attiecīgā ražojuma importam, ko veic attiecīgās valsts ražotāji eksportētāji, kuri nav atsevišķi minēti Regulas (EK) Nr. 367/2006 1. panta 2. punktā, t. i., tajā noteiktais maksājums, kas jāpiemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” Indijā.
(12)
Komisija 2010. gada 14. janvārī ar paziņojumu par pārskatīšanas sākšanu, ko publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (10), arī paziņoja par daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas attiecas tikai uz tā dempinga pārbaudi, kas saistīts ar pieprasījuma iesniedzēju.
4. Izmeklēšana
(13)
Izmeklēšana attiecībā uz subsidēšanas apmēru aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”).
(14)
Par daļējas starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas sākšanu Komisija oficiāli paziņoja pieprasījuma iesniedzējam, Indijas valdībai un Savienības ražošanas nozarei. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un tikt uzklausītām.
(15)
Lai saņemtu informāciju, kas vajadzīga izmeklēšanai, Komisija nosūtīja pieprasījuma iesniedzējam anketu. Anketu nosūtīja arī Indijas valdībai.
(16)
Kaut arī pieprasījuma iesniedzējs pilnībā sadarbojās izmeklēšanā, attiecīgās Indijas valdības iestādes anketu neiesniedza noteiktajā termiņā. Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu subsidēšanas noteikšanai. Tika veikts pārbaudes apmeklējums pieprasījuma iesniedzēja telpās.
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
1. Attiecīgais ražojums
(17)
Ražojums, uz kuru attiecas šī pārskatīšana, ir ražojums, kas noteikts regulā, ar ko nosaka spēkā esošos pasākumus (Regula (EK) Nr. 367/2006), proti, Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēve, kuru patlaban klasificē ar KN kodiem ex 3920 62 19 un ex 3920 62 90.
2. Līdzīgais ražojums
(18)
Šajā izmeklēšanā, tāpat kā iepriekšējās izmeklēšanās, tika noskaidrots, ka Indijā ražotajai PET plēvei, kas tiek eksportēta uz Savienību, PET plēvei, kas tiek ražota un pārdota Indijas iekšzemes tirgū, kā arī PET plēvei, ko Savienības ražotāji ražo un pārdod ES, ir vienas un tās pašas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un viens un tas pats pamatlietojums.
(19)
Tāpēc šie ražojumi uzskatāmi par līdzīgiem pamatregulas 2. panta c) punkta nozīmē.
C. SUBSIDĒŠANA
1. Ievads
(20)
Pamatojoties uz informāciju, ko iesniedza pieprasījuma iesniedzējs un Savienības nozare, tika izmeklētas šādas shēmas, par kurām tiek apgalvots, ka tās ietver subsīdiju piešķiršanu:
a)
piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem;
b)
ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma;
c)
iepriekšēju atļauju shēma (iepriekš pazīstama kā iepriekšēju licenču shēma);
d)
kapitāla subsīdijas.
(21)
Iepriekš a) līdz c) punktā norādītās shēmas pamato ar 1992. gada Ārējās tirdzniecības (attīstības un regulēšanas) likumu (Nr. 22, 1992), kas stājās spēkā 1992. gada 7. augustā (“Ārējās tirdzniecības likums”). Ārējās tirdzniecības likums pilnvaro Indijas valdību sniegt paziņojumus par eksporta un importa politiku. Tās ir apkopotas “Ārējās tirdzniecības politikas” dokumentos, kurus Komerclietu ministrija izdod ik pēc pieciem gadiem un kuri tiek regulāri atjaunināti. Uz šo lietu attiecināmi divi ārējās tirdzniecības politikas (ĀTP) dokumenti, proti, ārējās tirdzniecības politika 04-09 un ārējās tirdzniecības politika 09-14. Turklāt Indijas valdība arī noteikusi procedūras ĀTP 04-09 un ĀTP 09-14 pārvaldībai procedūru rokasgrāmatā “Handbook of Procedures, Volume I” (attiecīgi “HOP I 04-09” un “HOP I 09-14”). Arī procedūru rokasgrāmata tiek regulāri atjaunināta.
(22)
Shēmu, kas iepriekš minēta d) punktā, pārvalda Uttar Pradesh štata iestādes.
2. Piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem (“DEPBS”)
a) Juridiskais pamats
(23)
Sīkāks DEPBS apraksts sniegts ĀTP 04-09 un ĀTP 09-14 dokumenta 4.3. punktā un HOP I 04-09 un HOP I 09-14 dokumenta 4. nodaļā.
b) Atbilstība
(24)
Jebkuram ražotājam eksportētājam vai eksporta produkcijas tirgotājam ir tiesības šo shēmu izmantot.
c) DEPBS īstenošana praksē
(25)
Eksportētājs var pieteikties DEPBS kredītam, ko aprēķina procentos no to ražojumu vērtības, kurus eksportē saskaņā ar šo shēmu. Šādas DEPBS procentu likmes Indijas iestādes ir noteikušas lielākajai daļai ražojumu, arī attiecīgajam ražojumam. Likmes nosaka, pamatojoties uz ievešanas un izvešanas standartnormām (“SION”), ņemot vērā paredzēto importēto resursu daļu eksportējamās produkcijas sastāvā un muitas nodokļa piemērošanu šādam paredzētam importam neatkarīgi no tā, vai ievedmuitas nodoklis faktiski ir vai nav maksāts.
(26)
Lai varētu izmantot šīs shēmas piedāvātās priekšrocības, uzņēmumam ir jāeksportē. Eksporta darījuma veikšanas laikā eksportētājam jāsagatavo deklarācija Indijas iestādēm, kurā jānorāda, ka eksports tiek veikts saskaņā ar DEPBS. Lai eksportētu preces, Indijas muitas iestādes nosūtīšanas procedūras laikā izdod eksporta nosūtīšanas rēķinu. Šajā dokumentā cita starpā norādīta DEPBS kredīta summa, kas piešķirama šim eksporta darījumam. Šajā brīdī eksportētājs zina, kādu labumu tas gūs. Tiklīdz muitas iestādes izsniedz eksporta nosūtīšanas rēķinu, Indijas valdība vairs nevar lemt par DEPBS kredīta izsniegšanu.
(27)
Tika konstatēts, ka saskaņā ar Indijas grāmatvedības standartiem DEPBS kredītus var iegrāmatot pēc uzkrāšanas principa kā ienākumus darījumu kontā pēc eksporta pienākuma izpildes. Šādu kredītu var izmantot muitas nodokļu maksāšanai par turpmāku importu, importējot jebkādas preces, izņemot ražošanas līdzekļus un preces, uz kurām attiecas importa ierobežojumi. Preces, kas importētas par šādiem kredīta līdzekļiem, var pārdot iekšējā tirgū (maksājot mazumtirdzniecības nodokli) vai izmantot citādi. DEPBS kredīti ir brīvi pārvedami, un tie ir spēkā 12 mēnešus pēc izsniegšanas dienas.
(28)
Pieteikumi DEPBS kredītiem tiek iesniegti elektroniski un var attiekties uz neierobežotu skaitu eksporta darījumu. Faktiski DEPBS kredītiem nav stingru termiņu. Elektroniskajā sistēmā, ko izmanto DEPBS pārvaldībā, eksporta darījumi netiek automātiski izslēgti, ja tie pārsniedz HOP I 04-09 un 09-14 dokumenta 4.47. nodaļā minētos iesniegšanas termiņus. Turklāt, kā skaidri norādīts HOP I 04-09 un 09-14 dokumenta 9.3. nodaļā, pieteikumus, kuri iesniegti pēc iesniegšanas termiņa beigām, var vienmēr ņemt vērā, ja tiek samaksāta neliela soda nauda (proti, 10 % no summas, uz ko ir tiesības).
(29)
Tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējs šo shēmu izmantoja PIP laikā.
d) Secinājumi attiecībā uz DEPBS
(30)
DEPBS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. DEPBS kredīts ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo šo kredītu izmantos, lai atlīdzinātu ievedmuitas nodokli, tādējādi samazinot Indijas valdības ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi būtu jāiekasē. Turklāt DEPBS kredīts sniedz labumu eksportētājam, jo uzlabo tā likviditāti.
(31)
Turklāt DEPBS ir juridiski atkarīga no eksporta izpildes, un tādēļ to uzskata par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu.
(32)
Šo shēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļu atmaksāšanas sistēmu vai nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tā neatbilst noteikumiem, kas iekļauti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļu atmaksas aizvietojuma definīcija un noteikumi). Īpaši eksportētājam nav pienākuma faktiski ražošanas procesā patērēt ar muitas nodokli neapliktās importētās preces, un kredīta apjoms netiek aprēķināts atkarībā no faktiski izmantotajiem izejmateriāliem. Turklāt nepastāv sistēma vai procedūra, kas apstiprinātu, kuri izejmateriāli tika patērēti eksportētā ražojumu ražošanas procesā un vai bija pārsniegti ievedmuitas maksājumi pamatregulas I pielikuma i) punkta un II un III pielikuma nozīmē. Visbeidzot, eksportētājam ir tiesības gūt labumu no DEPBS neatkarīgi no tā, vai tas importē izejmateriālus. Lai gūtu labumu, pietiek, ka eksportētājs vienkārši eksportē preces, nepierādot, ka ir importēti izejmateriāli. Tātad labumu no DEPBS var izmantot pat tie eksportētāji, kas visus vajadzīgos izejmateriālus sagādā uz vietas un neimportē preces, kuras var izmantot kā izejmateriālus.
e) Subsīdijas summas aprēķināšana
(33)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. punktu un 5. pantu un aprēķina metodiku, ko izmantoja šai shēmai Regulā (EK) Nr. 367/2006, kompensējamās subsīdijas apjomu aprēķināja kā saņēmējam piešķirtu labumu, ko konstatēja PIP laikā. Šajā ziņā tika uzskatīts, ka saņēmējs gūst labumu tajā brīdī, kad saskaņā ar šo shēmu notiek eksporta darījums. Šajā brīdī Indijas valdībai ir tiesības atcelt muitas nodokli, un tas ir finansiāls ieguldījums pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tiklīdz muitas iestādes ir izdevušas eksporta nosūtīšanas rēķinu, kurā cita starpā norādīta DEPBS kredīta summa, kas piešķirama šim eksporta darījumam, Indijas valdība vairs nevar lemt - piešķirt vai nepiešķirt subsīdiju. Ņemot vērā iepriekš minēto, ir pareizi novērtēt labumu saskaņā ar DEPBS kā kredītsummām, kas nopelnītas eksporta darījumos, kuri veikti saskaņā ar šo shēmu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.
(34)
Ja tika saņemti pamatoti pieprasījumi, atbilstīgi pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktam nodevas, kas noteikti jāsamaksā, lai saņemtu subsīdiju, tika atskaitītas no apstiprinātās kredīta summas un subsidētā summa izmantota kā skaitītājs. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šī subsīdijas summa ir sadalīta pa visu kopējā eksporta apgrozījumu PIP laikā, kas aprēķinā parādās kā attiecīgais saucējs, jo subsīdija ir saistīta ar eksporta darbības veikšanu un netika piešķirta, atsaucoties uz apstrādātajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.
(35)
Subsīdijas likme, ko PIP laikā attiecībā uz šo shēmu noteica pieprasījuma iesniedzējam, bija 7,9 %.
3. Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (“EPCGS”)
a) Juridiskais pamats
(36)
Sīkāks EPCGS apraksts sniegts ārējās tirdzniecības politikas 04-09 un ārējās tirdzniecības politikas 09-14 dokumenta 5. nodaļā un HOP I 04-09 un HOP I 09-14 dokumenta 5. nodaļā.
b) Atbilstība
(37)
Šo shēmu ir tiesības izmantot ražotājiem eksportētājiem, eksporta produkcijas tirgotājiem, kas ir “piesaistīti” palīgražotājiem, un pakalpojumu sniedzējiem.
c) Īstenošana praksē
(38)
Saskaņā ar nosacījumu par eksporta saistībām uzņēmumam ir atļauts ar samazinātu muitas nodokļa likmi importēt ražošanas līdzekļus (jaunus un kopš 2003. gada aprīļa arī lietotus ražošanas līdzekļus, kas nav vecāki par 10 gadiem). Tādēļ Indijas valdība pēc pieteikuma saņemšanas un nodevas samaksas izdod EPCGS licenci. Šī shēma kopš 2000. gada aprīļa paredz samazinātu 5 % ievedmuitas nodokļa likmi, kas piemērojama visiem ražošanas līdzekļiem, kuri importēti saskaņā ar šo shēmu.
(39)
EPCGS licences turētājs var iegūt ražošanas līdzekļus arī iekšzemes tirgū. Šādā gadījumā ražošanas līdzekļu vietējais ražotājs var izmantot priekšrocību veikt tādu ar muitas nodokli neapliekamu sastāvdaļu importu, kuras vajadzīgas minēto ražošanas līdzekļu izgatavošanai. Vai arī vietējais ražotājs var pieprasīt nosacītā eksporta piedāvātās priekšrocības saistībā ar ražošanas līdzekļu piegādi EPCGS licences turētājam.
(40)
Tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējs šo shēmu izmantoja PIP laikā.
d) Secinājums par EPCGS shēmu
(41)
EPCGS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. Nodokļa likmju pazemināšana ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo ar šo koncesiju samazina tādus Indijas valdības ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi būtu jāiekasē. Turklāt muitas nodokļa samazinājums dod labumu eksportētājam, jo ievedmuitas nodokļu ietaupījums uzlabo uzņēmuma likviditāti.
(42)
Turklāt pēc likuma EPCGS shēma ir atkarīga no eksporta rezultātiem, jo šādas atļaujas var saņemt tikai tad, ja ir apņemšanās veikt eksportu. Tādēļ to uzskata par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu.
(43)
Šo shēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļu atmaksāšanas sistēmu vai nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Šādas pieļaujamas sistēmas nav attiecināmas uz ražošanas līdzekļiem, kā norādīts pamatregulas I pielikuma i) punktā, jo ražošanas līdzekļi netiek patērēti eksporta produkcijas ražošanā.
e) Subsīdijas summas aprēķināšana
(44)
Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu subsīdijas summu aprēķināja, pamatojoties uz nesamaksāto muitas nodokli importētiem ražošanas līdzekļiem, sadalot subsīdiju uz periodu, kas atbilst parastam šādu ražošanas līdzekļu amortizācijas periodam attiecīgajā nozarē. Atbilstīgi ieviestajai praksei tādā veidā aprēķinātā summa, ko var attiecināt uz PIP, ir pielāgota, pieskaitot šajā periodā gūtos procentus, lai atspoguļotu laika gaitā gūtā labuma pilno vērtību. Uzskatīja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Indijā šim nolūkam bija piemērota komerciālā procentu likme. Ja tika iesniegti atbilstīgi pieprasījumi, saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu tika atskaitītas nodevas, kas noteikti jāsamaksā, lai saņemtu subsīdiju.
(45)
Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šo subsīdiju summu kā atbilstīgu saucēju iedalīja visam eksporta apgrozījumam pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, jo subsīdijas nosacījums ir eksporta saistību izpilde un tā netika piešķirta atkarībā no saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.
(46)
Attiecībā uz importu, kas veikts saskaņā ar šo shēmu, izmeklēšanā tika atklāts, ka bija vairākas izejvielas, ko varēja izmantot gan attiecīgā ražojuma ražošanai, gan citu ražojumu ražošanai. Tomēr tika konstatēts, ka dažas izejvielas izmantoja ražotnē, kurā notiek tikai PET plēves ražošana. Tādēļ, lai aprēķinātu pieprasījuma iesniedzēja gūto labumu, saucējs, kas jāizmanto minētajām izejvielām, ir attiecīgā ražojuma eksporta apgrozījums, nevis kopējā eksporta apgrozījums.
(47)
Subsīdijas likme, ko PIP laikā attiecībā uz šo shēmu noteica pieprasījuma iesniedzējam, bija 2,4 %.
4. Iepriekšēju atļauju shēma (“IAS”)
a) Juridiskais pamats
(48)
Sīkāks shēmas apraksts sniegts ĀTP 04-09 un ĀTP 09-14 dokumenta 4.1.1.-4.1.14. punktā un HOP I 04-09 un HOP I 09-14 dokumenta 4.1.-4.30. nodaļā. Iepriekšējā izmeklēšanā, kuras rezultātā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 367/2006 piemēroja patlaban spēkā esošo galīgo kompensācijas maksājumu, šo shēmu dēvēja par iepriekšēju licenču shēmu.
b) Atbilstība
(49)
IAS sastāv no sešām apakšshēmām, kas sīkāk aprakstītas 50. apsvērumā. Minētās apakšshēmas cita starpā atšķiras atbilstības darbības jomas ziņā. Ražotāji eksportētāji un tirgotāji eksportētāji, kas “piesaistīti” palīgražotājiem, ir tiesīgi izmantot IAS fiziskā eksporta iespējas un IAS ikgadējā pieprasījuma apakšshēmas. Ražotāji eksportētāji, kas ražojumu piegādā galīgajam eksportētājam, ir tiesīgi izmantot IAS starpproduktu piegādēm. IAS “nosacītā eksporta” apakšshēmu ir tiesīgi izmantot galvenie darbuzņēmēji, kuri veic piegādes ĀTP 04-09 dokumenta 8.2. punktā minētajām “nosacītā eksporta” kategorijām, piemēram, piegādātājiem uz eksportu orientētām ražotnēm (“EOR”). Visbeidzot, starpnieki, kas veic piegādes ražotājiem eksportētājiem, ir tiesīgi saņemt “nosacītā eksporta” priekšrocības saskaņā ar iepriekšēja izlaides pasūtījuma (“ARO”) apakšshēmām un kompensācijas iekšzemes akreditīvu.
c) Īstenošana praksē
(50)
Iepriekšējas atļaujas var izsniegt šādiem mērķiem:
i)
fiziskais eksports. Tā ir galvenā apakšshēma. Tā ļauj bez nodokļa importēt izejmateriālus, kas vajadzīgi konkrētas eksporta produkcijas ražošanai. “Fizisks” šajā kontekstā nozīmē, ka eksporta ražojums ir jāizved no Indijas teritorijas. Atļaujā ir norādīts ievedmuitas atvieglojums un eksporta saistības, tostarp eksportējamā ražojuma veids;
ii)
ikgadējais pieprasījums. Šāda atļauja ir saistīta nevis ar konkrētu eksporta ražojumu, bet gan ar plašāku produkcijas grupu (piemēram, ķīmiski produkti un saistīti produkti). Atļaujas īpašnieks, ievērojot noteiktu robežvērtību, kas noteikta atkarībā no agrākās eksporta darbības, var bez ievedmuitas nodokļa importēt jebkurus resursus, kas tiks izlietoti ražojumu ražošanai, ja tie pieder pie šādas ražojumu grupas. Tas var izvēlēties eksportēt ikvienu galaprodukcijas veidu, kas iekļauts šajā ražojumu grupā, izmantojot šādu no nodokļa atbrīvotu materiālu;
iii)
starpproduktu piegāde. Šī apakšshēma ietver gadījumus, kad divi ražotāji ir iecerējuši ražot vienu eksporta produkciju, savstarpēji sadalot ražošanas procesu. Ražotājs eksportētājs, kas ražo starpproduktu, var bez nodokļu nomaksas importēt izejmateriālus un starpproduktu piegādei tādēļ izmantot IAS. Galīgais eksportētājs pabeidz ražošanu, un tā pienākums ir eksportēt gatavo produkciju;
iv)
“nosacītais eksports”. Šī apakšshēma ļauj galvenajam uzņēmējam bez ievedmuitas nodokļa importēt izejmateriālus, ja tie ir vajadzīgi tādu preču ražošanai, kuras paredzēts pārdot kā “nosacītu eksportu” to kategoriju klientiem, kas minēti ĀTP 04-09 dokumenta 8.2. punkta b)-f), g), i) un j) apakšpunktā. “Nosacītais eksports” attiecas uz tiem darījumiem, kuros piegādātās preces netiek izvestas no valsts. Vairākas piegādes kategorijas uzskata par nosacītu eksportu ar noteikumu, ka preces ir izgatavotas Indijā, piemēram, preču piegāde uz eksportu orientētai ražotnei (“EOR”) vai uzņēmumam, kas atrodas speciālajā ekonomiskajā zonā (“SEZ”);
v)
iepriekšējs izlaides pasūtījums (“ARO”). IAS turētājs, kas vēlas iegūt izejmateriālus no vietējiem avotiem, bet ne no tiešā importa, var izvēlēties tos iegūt pret ARO. Tādos gadījumos iepriekšējās atļaujas tiek validētas kā ARO un tajā norādīto resursu piegādes brīdī tiek pilnvarots vietējais piegādātājs. ARO indosaments dod tiesības vietējam piegādātājam izmantot nosacītā eksporta piedāvātās priekšrocības, kā norādīts ĀTP 04-09 dokumenta 8.3. punktā (t. i., IAS starpproduktu piegādēm/nosacītajam eksportam, nosacītā eksporta atmaksājumus un galīgā akcīzes nodokļa atmaksu). ARO mehānisms paredz nodokļu un maksājumu atmaksāšanu piegādātājam tā vietā, lai tos atmaksātu galīgajam eksportētājam nodokļu atmaksas vai kompensācijas veidā. Nodokļu/maksājumu atmaksu var saņemt gan par izejmateriāliem, kas iepirkti iekšzemes tirgū un kas importēti;
vi)
kompensācijas iekšzemes akreditīvs. Šī apakšshēma atkal attiecas uz vietējo izejmateriālu piegādi iepriekšējas atļaujas turētājam. Iepriekšējas atļaujas turētājs var bankā iesniegt pieprasījumu atvērt iekšzemes akreditīvu par labu vietējam piegādātājam. Banka apstiprina atļauju tiešam importam tikai attiecībā uz to preču vērtību un apjomu, kas iepirktas iekšzemes tirgū, nevis importētas. Vietējais piegādātājs būs tiesīgs izmantot nosacītā eksporta piedāvātās priekšrocības, kā norādīts ĀTP 04-09 dokumenta 8.3. punktā (t. i., IAS starpproduktu piegādēm/nosacītajam eksportam, nosacītā eksporta atmaksājumus un galīgā akcīzes nodokļa atmaksu).
(51)
Pieprasījuma iesniedzējs PIP laikā saņēma IAS koncesijas saistībā ar attiecīgo ražojumu. Pieprasījuma iesniedzējs izmantoja vienu no apakšshēmām, proti, IAS fizisko eksportu. Tāpēc nav jānosaka atlikušo neizmantoto apakšshēmu kompensējamība.
(52)
Lai Indijas iestādes varētu veikt pārbaudes, iepriekšējās atļaujas turētājam ir juridisks pienākums uzturēt “patiesu un pareizu pārskatu par patēriņu un bez nodokļiem importēto/iekšzemē iepirkto preču izmantošanu” norādītajā formātā (HOP I 04-09 4.26. un 4.30. nodaļa un 23. papildinājums un HOP I 09-14), t. i., faktiskā patēriņa reģistru. Šis reģistrs ir jāpārbauda neatkarīgam zvērinātam grāmatvedim/darbu un izmaksu grāmatvedim, kurš izsniedz sertifikātu, kas apliecina, ka noteiktie reģistri un attiecīgie ieraksti ir pārbaudīti un ka atbilstīgi 23. papildinājumam sniegtā informācija visos aspektos ir patiesa un pareiza.
(53)
Attiecībā uz apakšshēmu, ko PIP laikā izmantoja pieprasījuma iesniedzējs, proti, fiziskā eksporta shēmai, Indijas valdība nosaka ievedmuitas nodokļa atvieglojumu un eksportēšanas saistību apjomu un vērtību, ko norāda atļaujā. Turklāt importēšanas un eksportēšanas laikā valsts amatpersonas attiecīgos darījumus apstiprina atļaujā. IAS atļauto importa apjomu Indijas valdība nosaka, pamatojoties uz ievešanas un izvešanas standartnormām (“SION”), kuras ir noteiktas vairumam ražojumu, tostarp attiecīgajam ražojumam. Importētie izejmateriāli turpmāk nav pārvietojami, un tie jāizmanto eksporta galaprodukcijas ražošanai. Eksportēšanas pienākums jāizpilda paredzētajā termiņā pēc atļaujas saņemšanas (24 mēnešu laikā ar iespēju termiņu divreiz pagarināt vēl uz sešiem mēnešiem).
(54)
Pašreizējā starpposma pārskatīšanas izmeklēšanā konstatēja, ka Indijas iestāžu noteiktās pārbaudes prasības netiek ievērotas un nav vēl pārbaudītas praksē. Pieprasījuma iesniedzējam nav sistēmas, kas ļauj pārbaudīt, kādi izejmateriāli un kādā daudzumā ir patērēti eksportētā ražojuma ražošanā, kā paredzēts ĀTP (23. papildinājums) un saskaņā ar pamatregulas II pielikuma II daļas 4. punktu. Praktiski faktiskā patēriņa uzskaite nav veikta.
(55)
Ārējās tirdzniecības politikas 04-09 pārvaldības izmaiņas, kuras stājās spēkā 2005. gada rudenī (prasība obligāti nosūtīt Indijas iestādēm patēriņa reģistru saistībā ar izpirkšanas procedūru), pieprasījuma iesniedzēja gadījumā pagaidām nav piemērotas. Tādējādi šajā posmā nevarēja pārbaudīt šā noteikuma faktisku īstenošanu.
d) Secinājums par IAS
(56)
Atbrīvojums no ievedmuitas nodokļiem ir subsīdija pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē, t. i., Indijas valdības finansiāls ieguldījums, kas piešķir labumu eksportētājam, attiecībā uz kuru veikta izmeklēšana.
(57)
Turklāt IAS fiziskais eksports acīmredzot pēc likuma ir atkarīgs no eksporta rezultāta, un tādēļ saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu to uzskata par īpašu un kompensējamu. Uzņēmums var izmantot šīs shēmas piedāvātās priekšrocības tikai tad, ja tas apņemas ražojumu eksportēt.
(58)
Šajā gadījumā izmantoto apakšshēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļa atmaksāšanas sistēmu vai šīs sistēmas aizvietotāju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tā neatbilst noteikumiem, kas iekļauti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļu atmaksas aizvietojuma definīcija un noteikumi). Indijas valdība efektīvi nepiemēroja ne savu jauno, ne veco pārbaudes sistēmu vai procedūru, lai apstiprinātu, vai eksportētās produkcijas ražošanā tika patērēti izejmateriāli un kāds bijis to apjoms (pamatregulas II pielikuma II daļas 4. punkts un attiecībā uz nodokļu atmaksas aizvietojumu shēmām - pamatregulas III pielikuma II daļas 2. punkts). Attiecīgā ražojuma SION nebija pietiekami precīzas. SION nevar uzskatīt par faktiskā patēriņa pārbaudes sistēmu, jo šo standartnormu struktūra neļauj Indijas valdībai pietiekami precīzi pārbaudīt eksporta produkcijas ražošanā patērēto izejmateriālu apmēru. Turklāt Indijas valdība nav veikusi turpmāku pārbaudi, pamatojoties uz faktiskajiem izmantotajiem izejmateriāliem, lai gan šī pārbaude būtu parasti jāveic, ja nav efektīvas pārbaudes sistēmas (pamatregulas II pielikuma II daļas 5. punkts un III pielikuma II daļas 3. punkts).
(59)
Tāpēc šī apakšshēma ir kompensējama.
e) Subsīdijas summas aprēķināšana
(60)
Ja nav atļautas nodokļu atmaksāšanas sistēmas vai nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma sistēmas, kompensējamais labums ir atbrīvojums no ievedmuitas nodokļiem kopumā, kas parasti jāmaksā, importējot izejmateriālus. Šajā ziņā jānorāda, ka pamatregulā ir paredzēts ne tikai tas, ka tiek kompensēta maksājumu “pārsniegtā” atmaksa. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu un I pielikuma i) punktu pārsniegto nodokļu atmaksu var kompensēt, tikai ievērojot pamatregulas II un III pielikuma nosacījumus. Tomēr šajā gadījumā šie nosacījumi nebija izpildīti. Tādēļ, ja netiek pierādīts, ka bijusi pienācīga uzraudzība, nodokļu atmaksas shēmām minēto izņēmumu nepiemēro, bet piemēro parasto noteikumu par to, ka kompensē nesamaksāto nodokļu summu (nesaņemtie ieņēmumi), nevis kādu apliecinātu ievedmuitas pārsnieguma atmaksu. Kā izklāstīts pamatregulas II pielikuma II daļā un III pielikuma II daļā, izmeklēšanas iestādei nav jāaprēķina šāda pārmērīga nodokļu atlaišana. Gluži otrādi, saskaņā ar pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu izmeklēšanas iestādei tikai jāsniedz pietiekami pierādījumi, lai atspēkotu šķietamās pārbaudes sistēmas atbilstību.
(61)
Subsīdijas summu pieprasījuma iesniedzējam, kurš izmantoja IAS, aprēķināja, pamatojoties uz nepiemēroto ievedmuitu (muitas pamatnodoklis un īpašais muitas papildnodoklis) par materiāliem, kas importēti saskaņā ar apakšshēmu, kuru PIP laikā izmantoja importētajam materiālam (skaitītājs). Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu maksas, kas neizbēgami bija radušās, lai saņemtu subsīdiju, atskaitīja no subsīdijas summas, ja par to tika saņemti pamatoti pieprasījumi. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas summu kā atbilstošu saucēju pieskaitīja attiecīgā ražojuma eksporta apgrozījumam PIP laikā, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, ražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.
(62)
Subsīdijas likme, ko PIP laikā attiecībā uz šo shēmu noteica pieprasījuma iesniedzējam, bija 0,2 %.
5. Kapitāla subsīdijas (KS)
a) Juridiskais pamats
(63)
Iepriekšējās izmeklēšanās attiecībā uz PET plēvi, tostarp izmeklēšanā, kuras rezultātā ar Regulu (EK) Nr. 367/2006 noteica pašreiz spēkā esošo galīgo kompensācijas maksājumu, pārbaudīja vairākas Indijas valsts shēmas, kas bija saistītas ar stimulu piešķiršanu vietējiem uzņēmumiem. Valsts shēmas dēvējamas par “komplekso stimulu shēmām”, jo tās var būt saistītas ar dažādiem stimuliem. Iepriekšējā izmeklēšanā konstatēja, ka uzņēmuma tiesības gūt labumu varētu būt paredzētas “sertifikātā par tiesībām uz atbalstu” vai “tiesību sertifikātā”. Tomēr, līdzīgi kā šajā izmeklēšanā, var būt arī īpašas subsīdijas, piemēram, kapitāla subsīdijas.
b) Atbilstība
(64)
Lai iegūtu tiesības uz atbalstu, uzņēmumiem parasti jāiegulda līdzekļi kāda štata mazāk attīstītajās teritorijās, izveidojot tajās jaunu rūpniecības uzņēmumu vai veicot liela apjoma kapitālieguldījumus kādā rūpniecības uzņēmumā vai tā darbības dažādošanā.
c) Praktiskā īstenošana
(65)
Saskaņā ar atbildēm uz anketas jautājumiem 2009. gadā pieprasījuma iesniedzējs no Uttar Pradesh valdības (“UPV”) saņēma ievērojamas summas kā kapitāla subsīdijas, lai izveidotu jaunas ražotnes. Tika paskaidrots, ka šīs saņemtās kapitāla subsīdijas ir saistītas ar jaunu ražotņu izveidi, t. i., minētās subsīdijas ir paredzētas, lai segtu izdevumus par pieprasījuma iesniedzēja veiktajiem ieguldījumiem. Saskaņā ar pieprasījuma iesniedzēja teikto - tā bija tīra subsīdija piešķīruma veidā, lai uzlabotu pašu kapitālu.
(66)
Izmeklēšanā arī atklājās, ka pieprasījuma iesniedzējam ir tiesības pretendēt uz PVN un centrālā tirdzniecības nodokļa (CTN) atmaksu no Uttar Pradesh štata Tirdzniecības nodokļu departamenta par agrāk veiktajiem ieguldījumiem. “Sertifikātā par tiesībām uz atbalstu” ir norādīta maksimālā summa, ko šis uzņēmums spēj pieprasīt. Uzņēmums minēto shēmu izmantoja četrus gadus. Katru mēnesi tika pieprasīta PVN un CTN atmaksa, kuri samaksāti, attiecīgi veicot tirdzniecību štata iekšienē un starp štatiem, tostarp PIP laikā.
d) Secinājums
(67)
Kapitāla subsīdija ir tiešs līdzekļu pārskaitījums, t. i., piešķīrums, pieprasījuma iesniedzējam. Tā ir subsīdija pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. Tā ir Uttar Pradesh štata valdības finansiāls ieguldījums, no kā pieprasījuma iesniedzējs gūst tiešu labumu.
(68)
PVN un CTN atmaksa sniedz subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. Atmaksa ir Uttar Pradesh štata valdības finansiāls ieguldījums, jo šī koncesija samazina štata valdības nodokļu ieņēmumus, kas pretējā gadījumā būtu jāsamaksā. Turklāt nodokļu atmaksa sniedz labumu pieprasījuma iesniedzējam, jo ietaupītie nodokļi uzlabo tā likviditāti.
(69)
Subsīdijas nav juridiski atkarīgas no eksporta darbības. Tomēr, tā kā Uttar Pradesh štata valdības iestādes nesadarbojās, Komisija nespēja izdarīt konkrētus secinājumus par šo shēmu attiecībā uz šā tiesību akta specifiku un praktisko piemērošanu, kā arī attiecībā uz rīcības brīvību, kāda ir piešķīrējai iestādei, lemjot par pieteikumiem. Faktiski nevar skaidri konstatēt, vai ir izpildīts 4. panta 2. punkta pirmās daļas b) apakšpunkts, jo nevarēja noteikt, ka Uttar Pradesh štata valdība piemēroja objektīvus kritērijus vai nosacījumus subsīdijas piešķiršanai. Tādēļ, lai gan ir pierādīts, ka shēma nav specifiska no likuma viedokļa, vēl joprojām nav skaidrs, vai tā ir specifiska de facto. Tādēļ to uzskata par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 4. panta 2. punkta pirmās daļas c) apakšpunktu un 4. panta 2. punkta ceturto daļu.
e) Subsīdijas summas aprēķināšana
(70)
Attiecībā uz kapitāla subsīdiju, kas tika saņemta jaunu ražotņu izveidei, subsīdijas summa tika aprēķināta saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu, pamatojoties uz kapitāla subsīdijas sadali uz periodu, kas atbilst parastam ražošanas līdzekļu amortizācijas periodam/ekspluatācijas ilgumam šajā nozarē, jo subsīdija var būt saistīta ar pamatlīdzekļu iegādi. Šai summai tika pieskaitīti procenti, lai parādītu laika gaitā iegūtā labuma kopējo vērtību. Uzskatīja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Indijā šim nolūkam bija piemērota komerciālā procentu likme. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šī subsīdijas summa PIP bija piešķirta par uzņēmuma kopējo eksporta un iekšzemes pārdevumu apgrozījumu kā atbilstīgs saucējs, jo subsīdija nebija atkarīga no eksporta rezultātiem un netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.
(71)
Attiecībā uz PVN un centrālā tirdzniecības nodokļa atmaksu subsīdijas summa tika aprēķināta, pamatojoties uz atmaksas summu PIP laikā. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šī subsīdijas summa (skaitītājs) PIP bija piešķirta par uzņēmuma kopējo eksporta un iekšzemes pārdevumu apgrozījumu kā atbilstīgs saucējs, jo subsīdija nebija atkarīga no eksporta rezultātiem un netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.
(72)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, subsīdijas likme, ko PIP laikā attiecībā uz šīm kapitāla subsīdijām noteica pieprasījuma iesniedzējam, ir 0,5 %.
6. Kompensējamu subsīdiju apmērs
(73)
Pašlaik pieprasījuma iesniedzējam piemēro kompensācijas maksājumu 19,1 % apmērā.
(74)
Šīs daļējās starpposma pārskatīšanas laikā tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējam kompensējamo subsīdiju apmērs, kas izteikts atbilstīgi preču vērtībai, ir 11,0 %, kā norādīts turpmāk.
SHĒMA→
DEPBS (11)
EPCGS (11)
IAS (11)
KS
Kopā
UZŅĒMUMS↓
%
%
%
%
%
Vacmet India Limited
7,9
2,4
0,2
0,5
11,0
(75)
Ņemot vērā iepriekš minēto, jāsecina, ka attiecīgā ražotāja eksportētāja subsidēšanas apjoms ir samazinājies.
7. Kompensācijas pasākumi
(76)
Tika arī pārbaudīts, vai varētu pamatoti uzskatīt, ka mainīgie apstākļi attiecībā uz izskatītajām shēmām ir ilglaicīgi.
(77)
Izmeklēšanā apstiprinājās, ka pieprasījuma iesniedzēja subsīdijas apmērs ir krietni mazāks nekā patlaban tam piemērojamā maksājumu likme. Subsīdijas apmērs kopumā ir samazinājies galvenokārt tādēļ, ka ir ievērojami samazinājies atbalsts, kas bija pieejams saskaņā ar DEPBS. Pamatojoties uz iepriekš minēto, šķiet, ka pieprasījuma iesniedzējs arī turpmāk saņems subsīdijas apmērā, kas ir mazāks nekā summa, ko tas saņem pašlaik.
(78)
Tā kā ir pierādīts, ka pieprasījuma iesniedzējs saņem daudz mazākas subsīdijas nekā iepriekš un, iespējams, ka arī turpmāk tas saņems subsīdijas apmērā, kas ir mazāks par to, kas noteikts sākotnējā izmeklēšanā, pasākumu apjoms jāgroza, lai ņemtu vērā jaunos konstatējumus.
(79)
Ņemot vērā iepriekš minēto, grozītā kompensācijas maksājuma likme jānosaka atbilstīgi jaunajai subsidēšanas likmei, kas tika konstatēta šajā daļējā starpposma pārskatīšanā, jo sākotnējā antisubsidēšanas izmeklēšanā aprēķinātā kaitējuma starpība joprojām ir lielāka.
(80)
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 597/2009 24. panta 1. punkta otro daļu nevienu ražojumu nedrīkst aplikt ar abiem - gan antidempinga, gan kompensācijas - maksājumiem, lai risinātu vienu un to pašu situāciju, kas izriet no dempinga vai no eksporta subsīdijām. Tomēr, tā kā antidempinga maksājums, kas pieprasījuma iesniedzējam attiecībā uz attiecīgo ražojumu noteikts paralēlas antidempinga starpposma pārskatīšanas rezultātā, ir 0 %, tad šajā lietā nerodas iepriekšminētā situācija.
(81)
Attiecībā uz maksājuma likmi, kas piemērojama attiecīgā ražojuma importam, ko veic Regulas (EK) Nr. 367/2006 1. panta 2. punktā atsevišķi neminētie ražotāji eksportētāji, proti, tajā noteiktais maksājums, kas jāpiemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” Indijā, jāatgādina, ka faktiskie izmeklēto shēmu veidi un to kompensējamība nav mainījusies salīdzinājumā ar iepriekšējo izmeklēšanu. Tādējādi nav iemeslu pārrēķināt šo uzņēmumu subsīdijas un maksājuma likmes. Tādēļ maksājuma likme, kas piemērojama visiem pārējiem uzņēmumiem, kas nav pieprasījuma iesniedzēji, netiek mainīta.
(82)
Ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem bija plānots ierosināt grozīt pieprasījuma iesniedzējam piemērojamo maksājuma likmi, un tām tika dota iespēja izteikt piezīmes.
(83)
Personu izteiktās mutvārdu un rakstveida piezīmes tika izskatītas, un vajadzības gadījumā galīgie secinājumi tika attiecīgi mainīti,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Ar šo groza Regulas (EK) Nr. 367/2006 1. panta 2. punkta tabulu, tajā iekļaujot šādu rindu:
“Vacmet India Limited, Anant Plaza, IInd Floor, 4/117-2A, Civil Lines, Church Road, Agra-282002, Uttar Pradesh, India
11,0
A992”
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2011. gada 28. februārī