ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 27. března 2012
o opatřeních SA. 26909 (2011/C), která provedlo Portugalsko za účelem restrukturalizace společnosti Banco Português de Negócios (BPN)
(oznámeno pod číslem C(2012) 2043)
(Pouze portugalské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/660/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek (1) v souladu s čl. 108 odst. 2 Smlouvy, a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. Postup
(1)
Dne 2. listopadu 2008 schválila portugalská vláda návrh zákona o zestátnění akcií představujících akciový kapitál společnosti Banco Português de Negócios, S.A. (dále jen „BPN“ nebo „banka“). Tento právní předpis byl vyhlášen dne 11. listopadu 2008 jako zákon č. 62-A/2008 (dále jen „zákon o zestátnění“). K zestátnění společnosti BPN došlo dne 12. listopadu za nulovou cenu.
(2)
Dne 5. listopadu 2008 informovaly portugalské orgány Komisi o schválení návrhu zákona portugalskou vládou. Dne 11. a 13. listopadu 2008 pak Komisi uvědomily o vyhlášení zákona o zestátnění.
(3)
Komise si neprodleně vyžádala další informace o případných opatřeních státní podpory, která mají být v rámci zestátnění provedena ve prospěch společnosti BPN, a rovněž předložení plánu restrukturalizace společnosti BPN.
(4)
Portugalsko nepodalo předběžné oznámení o opatřeních, která stát provedl ve prospěch společnosti BPN. Portugalsko Komisi o těchto opatřeních informovalo až se značným zpožděním a poté, co o to bylo opakovaně požádáno.
(5)
V této souvislosti podala Komise dne 14. listopadu 2008 žádosti o informace týkající se konkrétních opatření státní podpory, která byla provedena ve prospěch společnosti BPN, a vyžádala si rovněž plán restrukturalizace. Dne 5. ledna a 23. a 29. dubna 2009 zaslala Komise upomínky.
(6)
Na žádosti o informace portugalské orgány odpověděly dne 8. ledna, 28. dubna a 23. června 2009, aniž by však poskytly informace o konkrétních opatřeních státní podpory ve prospěch společnosti BPN nebo předložily plán restrukturalizace. Ve svém dopise ze dne 23. června 2009 portugalské orgány uvedly, že zvažují možnost oddělení aktiv společnosti BPN a prodej banky.
(7)
Dne 17. července, 4. a 14. září a 30. listopadu 2009 a 5. února a 16. března 2010 Komise své žádosti o informace zopakovala.
(8)
Portugalské orgány odpověděly dne 14. srpna 2009 a uvedly, že společnost BPN vydá obchodní cenné papíry v celkové hodnotě 2 miliardy EUR a že tyto cenné papíry upíše společnost Caixa Geral de Depósitos (dále jen „CGD“) se státní zárukou. Podle jejich názoru vyplývá záruka přímo ze zákona o zestátnění, a nemůže proto představovat státní podporu. Dne 12. října 2009 zaslaly portugalské orgány další informace o zásahu společnosti CGD a státu. Dne 21. listopadu 2009 a 17. a 18. února a 31. března 2010 poskytly portugalské orgány doplňující informace.
(9)
Po schůzce s portugalskými orgány, která se konala dne 16. června 2010, požádala Komise dne 12. srpna 2010 znovu portugalské orgány, aby neprodleně předložily mimo jiné plán restrukturalizace společnosti BPN. Žádný plán však předložen nebyl, a Komise proto zaslala dne 31. srpna 2010 oficiální upomínku podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (nyní článek 108 Smlouvy o fungování Evropské unie) (2).
(10)
Dne 14. září 2010 zaslaly portugalské orgány dokument s názvem „Memorando: a nacionalização, a reestruturação e a reprivatização projectada do Banco Português de Negócios, SA“ (dále jen „memorandum ze dne 14. září 2010“), který nastiňoval plán restrukturalizace společnosti BPN a hlavní prvky procesu privatizace.
(11)
Poté, co Komise zjistila, že v memorandu ze dne 14. září 2010 dosud chybí některé informace, zaslala dne 29. září 2010 portugalským orgánům dopis s žádostí o doplňující informace. E-mailem ze dne 15. listopadu 2010 požádaly portugalské orgány o prodloužení lhůty pro odpověď, které Komise schválila dopisem ze dne 18. listopadu 2010. Portugalské orgány poskytly další objasnění v dopise ze dne 26. listopadu 2010 a v e-mailu ze dne 25. ledna 2011.
(12)
Dne 16. února 2011 si Komise vyžádala objasnění řady bodů a další údaje. Portugalské orgány odpověděly dne 16. března 2011.
(13)
V rámci schůzek, které předcházely podepsání memoranda o porozumění (3) dne 17. května 2011 mezi Portugalskem na straně jedné a Mezinárodním měnovým fondem, Evropskou centrální bankou a Evropskou komisí na straně druhé, se dne 27. dubna 2011 konala schůzka Komise s vedením společnosti BPN. V memorandu o porozumění se předpokládal prodej společnosti BPN do konce července 2011. Komise proto zaslala dne 20. května 2011 žádosti o informace ohledně restrukturalizace banky a plánovaného postupu prodeje. Jelikož portugalské orgány neposkytly žádnou odpověď, byla dne 8. července 2011 zaslána upomínka spolu s další žádostí o informace, a to na základě tiskových zpráv o dalších státních prostředcích, jež byly společnosti BPN poskytnuty ve formě státní záruky. Portugalské orgány podaly přehled o procesu privatizace dne 5. srpna 2011.
(14)
Dne 10. srpna 2011 se Komise sešla s portugalskými orgány. Během této schůzky a posléze dne 28. srpna 2011 poskytly portugalské orgány Komisi doplňující informace. Další informace obdržela Komise dne 14. září a 14. října 2011.
(15)
Rozhodnutím ze dne 24. října 2011 zahájila Komise s ohledem na údajnou podporu, která byla poskytnuta společnostem BPN a Banco BIC Português S.A. (dále jen „BIC“) (4), řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy, a to s číslem jednacím SA.26909.
(16)
Rozhodnutí ze dne 24. října 2011 bylo zveřejněno dne 20. prosince 2011. Ve lhůtě jednoho měsíce nebyly obdrženy žádné připomínky třetích stran.
(17)
Dne 9. prosince 2011 předložilo Portugalsko Komisi rámcovou smlouvu, která byla téhož dne podepsána mezi společností BIC a portugalskými orgány (dále jen „rámcová smlouva“).
(18)
Dne 20. ledna 2012 poskytlo Portugalsko odpověď na připomínky uvedené v rozhodnutí ze dne 24. října 2011. Téhož dne poskytly portugalské orgány rovněž doplňující informace, včetně nového plánu restrukturalizace společnosti BPN (dále jen „plán restrukturalizace z ledna 2012“), a odpovědělo na dodatečné dotazy ohledně rámcové smlouvy, které Komise položila dne 21. prosince 2011. Tyto informace byly dne 3. února 2012 doplněny o obchodní plán a plán životaschopnosti, který vyhotovila společnost BIC a který se pro účely tohoto rozhodnutí pokládá za nedílnou součást plánu restrukturalizace z ledna 2012. Další informace byly poskytnuty dne 10., 17. a 23. února 2012 v odpovědi na dodatečné otázky, které Komise portugalským orgánům zaslala dne 8., 14. a 17. února 2012. Dne 16. března 2012 poskytlo Portugalsko Komisi řadu závazků.
(19)
Během řízení došlo k četným výměnám informací, telekonferencím a schůzkám mezi portugalským státem, společností BPN a Komisí.
2. Popis příjemců podpory a opatření
2.1 Příjemce podpory a jeho potíže
(20)
Společnost BPN je finanční instituce, která sídlí v Portugalsku a poskytuje širokou škálu bankovních služeb. Dne 11. listopadu 2008 byla zestátněna, přičemž v té době měla síť sestávající z 213 poboček (z toho 4 ve Francii), přibližně 2 200 zaměstnanců a její celková aktiva činila 6,6 miliardy EUR, což představuje zhruba 2 % všech aktiv portugalského retailového bankovnictví.
(21)
Podle portugalských orgánů (5) se společnost BPN potýkala s problémy s likviditou od léta 2008 a dne 18. července 2008 jí ratingová agentura Moody’s snížila rating z Baa1 na Baa3 (6). Zatímco na konci srpna měla společnost BPN kladnou hodnotu likvidity ve výši 316 milionů EUR, do dne 22. října 2008 vykazovala značnou zápornou hodnotu likvidity ve výši 831 milionů EUR a její vkladový účet u portugalské národní banky (dále jen „BdP“) zdaleka zaostával za průměrnými částkami, které by musela udržovat, aby splňovala zákonné limity. V této fázi bylo v říjnu 2008 provedeno několik iniciativ, aby banka mohla překonat potíže s likviditou, jimž čelila, a aby se zamezilo zpožďování plateb, a to zejména poskytnutím zvláštní podpory likvidity ve formě půjček a prostřednictvím jiných operací BdP a společnosti CGD ve vlastnictví státu (7).
(22)
Vzhledem k výši nahromaděných ztrát společnosti BPN nepovažovaly portugalské orgány další podporu likvidity za schůdnou kvůli „vysokému riziku, jemuž by byly [BdP a CGD] vystaveny“ (8). Akcionáři společnosti BPN předložili plán, vláda však na základě stanoviska BdP ze dne 30. října 2008 nepovažovala tento plán za proveditelný. Jelikož společnost BPN neplnila kvůli vysoké úrovni znehodnocených aktiv (9) požadavky na solventnost, navrhla vláda parlamentu zestátnění společnosti BPN za nulovou cenu (10). Tento návrh byl schválen dne 11. listopadu 2008 zákonem č. 62-A/2008 (zákon o zestátnění).
(23)
Podle portugalských orgánů vyplývalo znehodnocení z machinací a nezákonných praktik, které byly zjištěny BdP a při externích auditech provedených v červnu 2008 a jež byly posléze ve zprávě BdP za rok 2009 popsány jako „podvodné jednání, trvalé a úmyslné, na nejvyšší úrovni vedení skupiny“ (11). Tyto praktiky měly za následek vyšetřování a zahájení několika správních řízení kvůli porušení předpisů („processos de contra-ordenação“) a podání žaloby státnímu zastupitelství.
(24)
Podle zákona o zestátnění byla společnost CGD pověřena správou společnosti BPN, jmenováním členů řídících orgánů společnosti BPN a stanovením cílů řízení společnosti BPN do 60 dnů od zestátnění. Zákon o zestátnění rovněž stanovil, že případná opatření v oblasti úvěrů nebo podpory likvidity, která společnost CGD provede „ve prospěch společnosti BPN v rámci zestátnění nebo v zastoupení státu …, využijí státní záruku“ (12).
2.2 Opatření finanční podpory před zestátněním
(25)
Před zestátněním v listopadu 2008 již společnost BPN využívala řadu opatření finanční podpory, která portugalské orgány popsaly jako „zvláštní opatření na podporu likvidity“ (13). Dne 17. února 2010 portugalské orgány Komisi sdělily, že v období do 30. října 2008 obdržela společnost BPN od společnosti CGD i od BdP zvláštní podporu likvidity v celkové výši 501,6 milionu EUR, která spočívala ve čtyřech půjčkách, jež společnosti BPN poskytla společnost CGD, v celkové výši 315 milionů EUR (14) a v krizové pomoci v oblasti likvidity, kterou v říjnu 2008 poskytla BdP, v celkové výši 186,6 milionu EUR (15).
(26)
Ačkoli portugalské národní bance byla po zestátnění příslušná částka vrácena, čtyři půjčky, které poskytla společnost CGD, byly splaceny teprve dne 9. března 2009 po vydání prvních obchodních cenných papírů společností BPN.
2.3 Opatření finanční podpory po zestátnění
(27)
V březnu 2009 vydala společnost BPN obchodní cenné papíry se zaručeným upsáním společností CGD a státní zárukou za celou částku ve výši 2 miliardy EUR. O těchto státních zárukách byla Komise informována teprve dne 14. srpna 2009.
(28)
Dopisem ze dne 17. února 2010 portugalské orgány rovněž sdělily, že společnost CGD byla dne 27. října 2009 zmocněna k úpisu dalších obchodních cenných papírů se státní zárukou ve výši 1 miliardy EUR. E-mailem ze dne 14. června 2010 byla Komise dále informována, že se celkové státní záruky za obchodní cenné papíry vydané společností BPN a upsané společností CGD zvýšily na 4 miliardy EUR, jelikož v dubnu 2010 došlo k třetí emisi obchodních cenných papírů společnosti BPN, jež společnost CGD upsala za částku ve výši 1 miliardy EUR.
(29)
V této souvislosti je třeba zmínit, že od zestátnění v listopadu 2008 do června 2011 využívala společnost BPN trvale úvěrové nástroje peněžního trhu, které jí poskytovala společnost CGD. Částky, které na základě těchto krátkodobých nástrojů společnost BPN dlužila společnosti CGD, dosáhly dne 28. února 2009 výše přibližně 2,2 miliardy EUR. Podle údajů, které poskytly portugalské orgány, se tyto částky po vydání obchodních cenných papírů snížily, jak bylo uvedeno v 27. a 28. bodě odůvodnění (16).
(30)
V červnu 2011 představovala expozice společnosti BPN vůči společnosti CGD ve formě nástrojů peněžního trhu přibližně 1 miliardu EUR. Ačkoli k financování docházelo na denním základě, mělo podle portugalských orgánů strukturální povahu s delšími termíny (17) a v červnu 2011 bylo nahrazeno čtvrtou a poslední emisí obchodních cenných papírů, a to vydáním dvou emisí, každé ve výši 500 milionů EUR.
(31)
Podle údajů, které poskytly portugalské orgány dne 3. února 2012, činila nesplacená částka, kterou společnost BPN dlužila společnosti CGD (kromě emisí obchodních cenných papírů), 433,7 milionu EUR ke dni 31. prosince 2011 a 232 milionů EUR ke dni 31. ledna 2012.
Tabulka 1
Přehled likvidity, kterou společnost BPN získala od společnosti CGD, stav ke dni 31. prosince 2011
S výslovnou státní zárukou
Půjčky CGD
(bez výslovné státní záruky)
Celkem
BPN
1 400 000 000,00
433 732 654,56
1 833 732 654,56
Jednotky pro speciální účel (18)
3 100 000 000,00
795 111 660,00
3 895 111 660,00
Celkem
4 500 000 000,00
1 228 844 314,56
5 728 844 314,56
Zdroj: portugalské orgány
(32)
Je třeba podotknout, že podle § 2 odst. 9 zákona o zestátnění mají být všechny úvěrové linky a úvěrové linky na likviditu, které společnost CGD poskytne společnosti BPN v rámci zestátnění, zaručeny portugalským státem.
(33)
Je proto zřejmé, že všechny částky popsané v tabulce 1 využily na základě § 2 odst. 9 zákona o zestátnění a různých příkazů vydaných ministrem financí státní záruku. Protiplnění za státní záruky bylo stanoveno na 0,2 % ročně.
2.4 Restrukturalizace společnosti BPN
(34)
Dne 16. září 2010 zaslaly portugalské orgány Komisi počáteční plán restrukturalizace ze dne 13. září 2010 (dále jen „plán restrukturalizace z roku 2010“).
(35)
V tomto plánu portugalské orgány objasnily svůj záměr rozdělit společnost BPN na dobrou banku a špatnou banku a poté se pokusit dobrou banku prodat.
(36)
Stát zamýšlel provést prodej „dobré banky“, BPN S.A., která měla být výlučně retailovou bankou, prostřednictvím otevřeného nabídkového řízení. Řízení se mělo uskutečnit na základě výzvy k vyjádření zájmu, jejíž specifikace („Caderno de Encargos“) portugalské orgány schválily dne 16. srpna 2010 (19).
(37)
Podle plánu restrukturalizace z roku 2010 měla být řada aktiv a závazků společnosti BPN vyňata z procesu opětovné privatizace a převedena na tři nové jednotky pro speciální účel, Parvalorem, Parups a Parparticipadas. Tyto jednotky pro speciální účel měly zpočátku zůstat ve společnosti BPN a po prodeji měly být převedeny na stát. Půjčky a úvěry by byly převedeny na jednotku Parvalorem, nemovitosti a investiční fondy na jednotku Parups a dceřiné společnosti na jednotku Parparticipadas. Portugalské orgány stanovily celkovou hodnotu aktiv, jež mají být převedena na jednotky pro speciální účel, na 3 885 miliardy EUR, přičemž částka ve výši 2 507 miliardy EUR měla být převedena na jednotku Parvalorem, částka ve výši 1 228 miliardy EUR na jednotku Parups a částka ve výši 150 milionů EUR na jednotku Parparticipadas.
(38)
Půjčky byly převedeny v nominální hodnotě; podílové jednotky fondů, cenné papíry a nemovitosti měly být převedeny za kupní cenu a společnosti ve vlastnictví BPN za účetní hodnotu. Portugalské orgány odhadly, že v prosinci 2010 činilo znehodnocení celkem 1 798 miliardy EUR a bylo rozděleno takto: a) půjčky: 1 474 miliardy EUR; b) nemovitosti: 16 milionů EUR; c) podílové jednotky fondů: 247 milionů EUR a d) cenné papíry: 61 milionů EUR. Podle informací poskytnutých portugalskými orgány dne 20. ledna 2012 byla tato aktiva převedena na jednotky pro speciální účel dne 23. a 30. prosince 2010 (20). Jednotky pro speciální účel však zůstaly ve společnosti BPN až do dne 15. února 2012, kdy byly ze společnosti BNP vyňaty a převedeny na jinou společnost ovládanou státem.
(39)
Podle portugalských orgánů se převod aktiv na jednotky pro speciální účel uskutečnil na základě objektivních kritérií s přihlédnutím k objemu znehodnocených aktiv a rovněž ke skutečnosti, že některé činnosti po zestátnění nepatřily k hlavní činnosti společnosti BPN (spotřebitelské úvěry, investiční banka, správa majetku, správa investičních fondů, pojištění a mezinárodní obchod). Společnost BPN se měla stát čistě retailovou bankou s nižší expozicí nejistému velkoobchodnímu komerčnímu financování.
(40)
Jednotky pro speciální účel financovaly získání aktiv prostřednictvím dvou mechanismů financování s částkou ve výši 3 895 miliard EUR, které sestávaly z dluhopisů se státní zárukou v hodnotě 3,1 miliardy EUR, jež získala společnost CGD, a půjček od společnosti CGD se zastavenými aktivy v celkové hodnotě ve výši 795 milionů EUR. Výnosy z prodeje aktiv jednotkám pro speciální účel umožnily společnosti BPN splatit financování ve výši 3,9 miliardy EUR, které získala od společnosti CGD - cenné papíry ve výši 3,6 miliardy EUR s původní hodnotou 4 miliardy EUR (což znamená, že společnost BPN neuhradila za obchodní cenné papíry se státní zárukou částku ve výši 400 milionů EUR) a krátkodobé půjčky peněžního trhu ve výši 300 milionů EUR.
(41)
Po převodu aktiv se bilanční suma společnosti BPN snížila přibližně o 30 %.
(42)
Podle informací portugalských orgánů by k tomu, aby společnost BPN mohla plnit požadavky stanovené právními předpisy (tj. aby dosáhla kmenového kapitálu tier 1 ve výši 9 % požadovaného pro rok 2011 (21)), musel stát vzhledem ke skutečnosti, že vlastní kapitál společnosti BPN byl i po převodu aktiv na jednotky pro speciální účel záporný, společnost BPN rekapitalizovat s částkou ve výši přibližně 417 milionů EUR (22).
(43)
Základní cena stanovená za společnost BPN (která nezahrnovala aktiva, jež měla být převedena na jednotky pro speciální účel) v nabídkovém řízení vyhlášeném Portugalskem činila 171,1 milionu EUR podle ocenění provedeného třetími stranami - poradenskou společností Deloitte ([…] (23) milionů EUR) a Deutsche Bank ([…] milionů EUR). Nové vedení společnosti BPN, které jmenovala společnost CGD, mezitím zahájilo proces restrukturalizace banky. V období od prosince 2008 do prosince 2010 se provozní náklady snížily o [1-10] %; činnost společnosti BPN byla omezena s cílem dosáhnout toho, aby se banka zaměřovala výhradně na retailové obchodní bankovnictví. Toto omezení činnosti vyplývalo částečně z poklesů vkladů po zestátnění, avšak rovněž z převodu aktiv na tři jednotky pro speciální účel. Tato opatření snížila v roce 2010 ztráty na [50-150] milionů EUR oproti ztrátám v roce 2009 ve výši [150-250] milionů EUR. Od počátku roku 2009 zavedlo nové vedení ve snaze o zlepšení obrazu banky a sortimentu produktů […] nových produktů a kampaní. Nové vedení provedlo rovněž opatření k zlepšení řízení rizik a vnitřních kontrolních systémů banky.
(44)
Na první dvě výzvy k privatizaci se do 30. září a 30. listopadu 2010 nepřihlásil žádný zájemce.
(45)
Po neúspěšném nabídkovém řízení Portugalsko v lednu 2011 oznámilo, že hodlá společnost BPN restrukturalizovat a zajistit její větší nezávislost na společnosti CGD jmenováním nového představenstva banky nezávislého na společnosti CGD. Snažilo se rovněž urychlit provozní zotavení společnosti BPN předefinováním značky a firemní identity banky a posílením plánu zotavení prostřednictvím snižování nákladů a zlepšení obchodní dynamiky. Navzdory několika žádostem však Komisi nebyl předložen žádný aktualizovaný plán restrukturalizace.
(46)
V memorandu o porozumění ze dne 17. května 2011 se vláda zavázala zahájit nový proces privatizace.
(47)
V memorandu o porozumění se portugalské orgány zavázaly „zahájit postup prodeje společnosti Banco Português de Negócios (BPN) na základě zrychleného časového rozvrhu a bez stanovení minimální ceny. Za tímto účelem je EK předložen nový plán ke schválení podle pravidel hospodářské soutěže. Cílem je nalézt kupce nejpozději do konce července 2011. V zájmu usnadnění prodeje byly tři stávající jednotky pro speciální účel držící nevýkonná a vedlejší aktiva odděleny od společnosti BPN a v rámci jednání s potenciálními kupci může být na tyto jednotky převedeno více aktiv. Společnost BPN zahájí rovněž další program ambicióznějších opatření k snižování nákladů, aby byla přitažlivější pro investory. Jakmile bude nalezeno řešení, pohledávky společnosti CGD vůči společnosti BPN se státní zárukou a všechny související jednotky pro speciální účel převezme stát podle časového rozvrhu stanoveného v té době“ (24).
(48)
Třetí pokus o privatizaci byl zahájen počátkem května 2011 bez stanovení minimální ceny s cílem nalézt kupce pro společnost BPN do 31. července 2011, jak bylo dohodnuto v memorandu o porozumění.
(49)
Uskutečnilo se nabídkové řízení, během něhož došlo ke kontaktům s potenciálními kupci. Byl vyhotoven rovněž přehled investičních příležitostí. Podle tohoto přehledu museli zájemci podat nabídky na veškeré akcie společnosti BPN, mohli však požadovat odstranění dalších aktiv a závazků z rozvahy společnosti BPN. Mohli požádat rovněž o vyšší rekapitalizaci. Mezi společností BPN a potenciálními uchazeči bylo podepsáno memorandum upravující pravidla řízení, které jim umožňovalo vstup do datové místnosti zřízené dne 15. června 2011 na dobu pěti týdnů.
(50)
Do 20. července 2011 byly předloženy čtyři závazné nabídky. Tyto nabídky analyzovala představenstva společností CGD a BPN, která svá stanoviska předložila akcionáři - státu - do dne 25. července 2011.
(51)
Vyřazeni byli tři ze čtyř uchazečů, kteří předložili závazné nabídky. Podle portugalských orgánů nesplňovali dva uchazeči (Montepio a Aníbal Ribeiro) požadavky memoranda, které bylo podepsáno se společností BPN (25). Společnost Montepio nepředložila nabídku na získání akcií společnosti BPN, nýbrž pouze vybraných aktiv a závazků. Aníbal Ribeiro pak neprokázal dostatečně řídicí a finanční kapacity potřebné pro provozování banky. Třetí nabídka od skupiny NEI (26) požadavky memoranda splňovala, nebyly však dostatečně prokázány její schopnosti provozovat banku a její finanční kapacita k uspokojení budoucích kapitálových potřeb společnosti BPN.
(52)
Na základě jediné platné nabídky, která byla v rámci nabídkového řízení podána a kterou učinila společnost BIC dne 20. července 2011 (dále jen „nabídka společnosti BIC ze dne 20. července 2011“), vláda dne 31. července 2011 rozhodla, že bude pokračovat ve výlučném jednání se společností BIC.
(53)
Společnost BIC byla BdP oprávněna k vykonávání obchodních bankovních činností dne 9. října 2007 a svou činnost v Portugalsku zahájila v květnu 2008, přičemž společnost působí především v oblasti firemního a soukromého bankovnictví. Hlavními akcionáři společnosti BIC je skupina investorů z Angoly a portugalští akcionáři jako společnost Amorim Projectos SGPS, SA (která drží 25 % akcií). V prosinci 2010 měla společnost obrat ve výši 389 milionů EUR a celková aktiva ve výši 1 miliardy EUR a ke dni 31. března 2011 měla kapitál ve výši 32 milionů EUR a 7 poboček. Podle informací Portugalska činí podíl společnosti BIC v segmentech trhu, v nichž působí, méně než 1 % (27).
(54)
Podle informací, které poskytly portugalské orgány, vyvrcholila jednání s touto společností na základě nabídky společnosti BIC ze dne 20. července 2011 (28) dne 9. prosince 2011 podepsáním rámcové smlouvy o prodeji BPN společnosti BIC (29).
(55)
Nabídka společnosti BIC ze dne 20. července 2011 stanovila pouze obecné podmínky, a to:
i.
rekapitalizaci ze strany státu s cílem zajistit, aby společnost BPN dosáhla poměru kmenového kapitálu tier 1 ve výši [9 až 18] % plus dalších [100-300] milionů EUR;
ii.
odstranění části úvěrů, které vybere společnost BIC, s cílem dosáhnout poměru úvěrů k vkladům ve výši [110-150] %;
iii.
vyvedení všech nesplácených půjček nad prahovou hodnotu ve výši přibližně […] milionů EUR ze společnosti BPN (odhadovaná výše rezerv na úvěry ve společnosti BPN);
iv.
právo společnosti BIC odstranit z rozvahy společnosti BPN další aktiva a závazky (např. půjčky úvěrovým institucím, finanční aktiva, nemovitosti, některé rezervy, jiná aktiva a závazky), které nespadají do její běžné činnosti;
v.
vyvedení vkladů ze společnosti BPN, které vybere společnost BIC a které nenabízejí tržní podmínky;
vi.
poskytnutí úvěrové linky společnosti BIC ze strany společnosti CGD ve výši [150-650] milionů EUR na dobu […] let s úrokovou sazbou ve výši […] měsíční sazby Euribor. Tato částka se navýší, pokud vklady klesnou pod […] miliard EUR;
vii.
zachování 500 až 600 zaměstnanců společnosti BPN (z přibližně 1 600 zaměstnanců) a 160-170 poboček, které se nacházejí v zařízeních patřících bance nebo s ohledem na něž byly uzavřeny nájemní smlouvy s dobou platnosti 12 měsíců;
viii.
převedení nákladů spojených se soudními spory na stát a
ix.
kupní cenu ve výši 30 milionů EUR, kterou uhradí společnost BIC.
(56)
Na základě jednání, která trvala přibližně pět měsíců, rámcová smlouva stanoví:
i.
rekapitalizaci ze strany státu k dosažení minimální úrovně kapitálu a dodatečné výše požadované společností BIC - BIC požadovala konečnou úroveň kapitálu po navrhovaných úpravách rozvahy ve výši [200-400] milionů EUR (30);
ii.
odstranění části půjček společnosti BPN navíc k půjčkám, které již byly převedeny na jednotky pro speciální účel ke dni 30. prosince 2010 (31). Odstranění dalších půjček umožní dosáhnout poměru úvěrů k vkladům ve výši [110-150] %. Tento poměr byl v nabídce společnosti BIC ze dne 20. července 2011 stanoven na [110-150] %;
iii.
právo společnosti BIC vyjmout z rozvahy další aktiva a závazky (např. půjčky úvěrovým institucím, finanční aktiva, nemovitosti, některé rezervy, jiná aktiva a závazky);
iv.
právo společnosti BIC prodat zpět do […] měsíců půjčky, které jsou nespláceny nejméně […] dnů (maximálně […] nominální hodnoty celkového úvěrového portfolia vybraného společností BIC po vyrovnání se stávajícími vklady), s částkou přesahující výši rezerv ([…] milionů EUR (32)) (33);
v.
právo společnosti BIC převést vklady s cenou nejméně […] základních bodů nad příslušnou referenční sazbu (34), nebo obdržet od státu rozdíl v protiplnění (35);
vi.
právo společnosti BIC požádat před uzavřením o převod jiných aktiv a závazků společnosti BPN, například půjček úvěrovým institucím, fyzických a finančních aktiv atd.;
vii.
poskytnutí úvěrové linky společnosti BIC ze strany CGD do [ 2013] ve výši [150-350] milionů EUR s úrokovou sazbou ve výši […] měsíční sazby Euribor (36) plus rozpětí ve výši […] základních bodů. Tato úvěrová linka bude poskytnuta, pokud výše vkladů společnosti BPN klesne pod […] miliard EUR;
viii.
zachování úvěrové linky ve výši [150-500] milionů EUR poskytnuté společností CGD do [ 2013] pro probíhající program obchodních cenných papírů se státní zárukou po dobu tří let, avšak se závazkem společnosti CGD, že nebude požadovat splacení úvěru před […];
ix.
zachování přibližně poloviny zaměstnanců společnosti BPN (nejméně 750 osob z přibližně 1 600 zaměstnanců). Stát uhradí celkové náklady spojené s uzavřením poboček, které nepřevezme společnost BIC, a vyplacením náhrady propuštěným zaměstnancům nebo zaměstnancům, u nichž dojde ke změně pracoviště;
x.
převedení nákladů spojených se soudními spory na stát;
xi.
kupní cenu ve výši 40 milionů EUR, kterou uhradí společnost BIC;
xii.
cenovou doložku týkající se 20 % podílu státu na čistém zisku (po zdanění) z příjmů, které vytvoří společnost BPN během příštích pěti let, a to z příjmů přesahujících kumulativně 60 milionů EUR;
xiii.
závazek společnosti BIC nevyplácet po dobu pěti let akcionářům dividendy ani jiné rovnocenné dávky ve vztahu ke společnosti BPN.
(57)
Podle plánu restrukturalizace z ledna 2012 bude subjekt, který vznikne spojením po prodeji BPN společnosti BIC (dále jen „subjekt vzniklý spojením“), ziskový po […] letech v případě základního scénáře i méně příznivého scénáře. Odhaduje se, že poměr kmenového kapitálu tier 1 subjektu vzniklého spojením klesne z [10-15] % rizikově vážených aktiv subjektu vzniklého spojením po prvním roce na […] % po uplynutí pátého roku. Předpokládaný pokles bude způsoben zápornými hospodářskými výsledky v prvních letech v souvislosti s restrukturalizací, kterou provede společnost BIC, a zvýšením činnosti banky spojeném se změnou velikosti k obnovení životaschopnosti, a to poskytováním více úvěrů ekonomice. Restrukturalizace bude zahrnovat investice do poboček a image banky a rovněž do integrace procesů, postupů a organizace a do IT. Návratnost vlastního kapitálu (ROE) má podle očekávání vzrůst z - [1-5] % v prvním roce na + [1-5] % v pátém roce, zatímco výnosnost aktiv (ROA) se má podle očekávání zvýšit z - [0-2] % v prvním roce na + [0-2] % v pátém roce.
(58)
Podle méně příznivého scénáře vyznačujícího se vyšší úrovní nesplácených půjček a vyššími náklady financování se má poměr kmenového kapitálu tier 1 podle očekávání v pátém roce snížit na [8-12] % z [10-15] % na konci prvního roku.
(59)
Dne 15. února 2012 vložil portugalský stát do společnosti BPN kapitál ve výši 600 milionů EUR (37).
3. Důvody pro zahájení formálního vyšetřovacího řízení
(60)
V rozhodnutí ze dne 24. října 2011 vyslovila Komise pochybnosti, zda:
-
je společnost BPN jako subjekt vzniklý spojením s kupujícím životaschopná,
-
je podpora poskytnutá společnosti BPN omezena na minimum a zda byl prodej společnosti BIC ve srovnání s procesem likvidace nejméně nákladnou možností,
-
jsou opatření k omezení narušení hospodářské soutěže dostatečná a
-
postup prodeje nezahrnoval poskytnutí podpory kupujícímu.
4. Připomínky zúčastněných stran
(61)
Komise neobdržela žádné připomínky třetích stran.
5. Stanovisko portugalského státu
5.1 Stanovisko portugalského státu k rozhodnutí ze dne 24. října 2011 (rozhodnutí o zahájení řízení)
(62)
Portugalské orgány uvedly, že plán restrukturalizace z ledna 2012 splňuje požadavky sdělení o restrukturalizaci. Kromě tohoto plánu předložily portugalské orgány v dopise ze dne 20. ledna 2012 řadu připomínek k rozhodnutí ze dne 24. října 2011.
(63)
Portugalské orgány se domnívají, že tři druhy opatření ve prospěch společnosti BPN nepředstavují státní podporu.
(64)
Portugalsko za prvé tvrdí, že podpůrná opatření provedená ve prospěch společnosti BPN před zestátněním, a to krizová pomoc v oblasti likvidity a čtyři půjčky, které poskytla společnost CGD v říjnu 2008, nezahrnují podporu. Portugalsko uvedlo, že krizová pomoc v oblasti likvidity byla poskytnuta portugalskou národní bankou nezávisle a se sankční úrokovou sazbou a zajištěním ze strany společnosti BPN. Půjčky poskytnuté společností CGD v říjnu 2008 byly poskytnuty za tržních podmínek s konkurenceschopnou úrokovou sazbou a odpovídajícími zárukami, a neposkytly tudíž společnosti BPN žádnou hospodářskou výhodu.
(65)
Portugalsko za druhé popřelo, že by byla státní podpora obsažena ve financování, které po zestátnění poskytla společnosti BPN společnost CGD (mezibankovní operace na peněžním trhu a upsání obchodních cenných papírů společností CGD). Portugalsko uvedlo, že se jednalo o obchodní transakce, jejichž podmínky odpovídají srovnatelným transakcím prováděným obezřetnými investory v tržním hospodářství. Neposkytly proto společnosti BPN žádnou hospodářskou výhodu.
(66)
Portugalské orgány se rovněž domnívají, že společnosti BIC jakožto kupci společnosti BPN nebyla poskytnuta žádná státní podpora. Portugalské orgány tvrdí, že postup prodeje byl transparentní, objektivní a nediskriminační. Návrh společnosti BIC byl z ekonomického hlediska nejlepší, a je proto třeba mít za to, že odráží tržní cenu. Rámcová smlouva, která byla podepsána dne 9. prosince 2011, zohledňovala do značné míry podmínky, jež byly uvedeny v nabídce společnosti BIC ze dne 20. července 2011. Portugalské orgány se rovněž domnívají, že navzdory skutečnosti, že kupní cena byla záporná, by jediná alternativa prodeje (likvidace společnosti BPN) vedla k tomu, že by stát musel nést vyšší finanční zátěž, a představovala by hrozbu pro stabilitu portugalského finančního systému.
(67)
Portugalsko současně uznává, že některá opatření ve prospěch společnosti BPN představují státní podporu. Jedná se o státní záruku za obchodní cenné papíry vydané společností BPN, převod vybraných aktiv na jednotky pro speciální účel v roce 2010, rekapitalizace společnosti BPN, k níž došlo dne 15. února 2012 s ohledem na prodej, a některá opatření provedená v rámci předpokládaného prodeje společnosti BIC (např. státní záruka za program obchodních cenných papírů, která bude po prodeji zachována).
(68)
Portugalsko rovněž uvedlo, že všechna opatření představující státní podporu jsou slučitelná s právem EU, jelikož mají napravit vážnou poruchu v portugalském hospodářství v souladu s čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
(69)
Podle Portugalska plán restrukturalizace z ledna 2012 umožní obnovit dlouhodobou životaschopnost společnosti BPN, aniž by byla zapotřebí další podpora. Za prvé, stát společnost BPN restrukturalizoval oddělením aktiv a převodem některých z nich na jednotky pro speciální účel a omezením její přítomnosti na trhu o více než 50 % a ukončením činností, které nepatří k hlavním činnostem retailové banky, jakož i prostřednictvím různých opatření ke kontrole rizik a obezřetné obchodní politiky. Podle odhadů společnosti BIC dosáhne po integraci BPN do společnosti BIC subjekt vzniklý spojením kladných hospodářských výsledků […] plánu restrukturalizace, a to podle základního scénáře i méně příznivého scénáře. Za třetí, záporná kupní cena je přijatelná, jelikož by likvidace byla pro stát nákladnější a ohrozila by finanční stabilitu.
(70)
Portugalsko se domnívá, že opatření jsou omezená na nezbytné minimum, aby byla zaručena stabilita portugalského finančního odvětví a obnovena životaschopnost společnosti BPN.
(71)
Portugalsko rovněž uvedlo, že scénář zahrnující prodej byl jedinou alternativou nákladnější likvidace. Jiné možnosti (integrace do společnosti CGD a samostatná restrukturalizace) by neumožnily vytvoření dostatečných zdrojů v čisté současné hodnotě k uhrazení počáteční investice, kterou by bylo nutno vynaložit. Portugalsko odhadlo náklady prodeje společnosti BIC na přibližně […] milionů EUR až […] milionů EUR (bez možného dopadu některých budoucích nepředvídaných událostí, které Portugalsko považuje za nepravděpodobné), což je podle řady různých scénářů méně než náklady likvidace.
(72)
Podle Portugalska byla likvidita, která byla společnosti BPN poskytnuta prostřednictvím záruky za vydání obchodních cenných papírů společnosti BPN po zestátnění, nezbytná k zajištění další činnosti banky během restrukturalizace.
(73)
Co se týká výběru aktiv převedených na jednotky pro speciální účel, Portugalsko se domnívá, že se výběr uskutečnil na základě objektivních kritérií s cílem podpořit dlouhodobou životaschopnost společnosti BPN a zajistit zájem potenciálních kupců o opětovnou privatizaci. Portugalsko rovněž tvrdí, že další převody aktiv v rámci prodeje společnosti BIC jsou přiměřené, aby byla zajištěna budoucí životaschopnost společnosti BPN, a jsou omezeny na minimum nezbytné pro uskutečnění prodeje.
(74)
Portugalsko uvedlo, že navýšení kapitálu společnosti BPN, k němuž došlo dne 15. února 2012, má zajistit, aby se společnost BPN nepotýkala s nedostatkem kapitálu v období, na něž se vztahuje plán restrukturalizace z ledna 2012. Podle odhadů uvedených v plánu s ohledem na kmenový kapitál tier 1 se má tento poměr podle předpokladů v roce 2016 snížit na [10-15] % podle základního scénáře a na [8-12] % podle méně příznivého scénáře v porovnání s minimální závaznou úrovní ve výši 10 %, která bude platit od konce roku 2012. Portugalsko rovněž uvedlo, že podmínky prodeje, které společnost BIC nabídla v rámci otevřeného a transparentního postupu prodeje bez stanovené minimální ceny, představují minimum nezbytné k zajištění budoucí životaschopnosti společnosti BPN, jelikož by likvidace byla pro stát nákladnější a mohla by ohrozit finanční stabilitu.
(75)
Portugalsko rovněž tvrdí, že se bývalí akcionáři společnosti BPN i samotná společnost podíleli nebo budou dostatečně podílet na nákladech restrukturalizace, což zajistí odpovídající sdílení zátěže. Dřívější akcionáři společnosti BPN neobdrželi za zestátnění žádnou náhradu a přišli o celý kapitál, který do banky investovali.
(76)
Portugalsko se však domnívá, že není vhodné požadovat sdílení zátěže od zákazníků, kteří přispěli k podřízenému dluhu společnosti BPN, vzhledem k zvláštním okolnostem prodeje těchto nástrojů […]. V některých případech technické specifikace produktů brání společnosti BPN v tom, aby odmítla vyplatit podíly zákazníků za účelem splacení kapitálu.
(77)
Podle Portugalska je příspěvek společnosti BPN k restrukturalizaci rovněž významný, jelikož její vedení bylo po zestátnění vyměněno, její obchodní politika a politika v oblasti řízení rizik se podstatně změnily a dojde k omezení její činnosti o více než 50 %.
(78)
Portugalsko připouští, že se převod aktiv na jednotky pro speciální účel za účetní hodnotu uskutečnil nad reálnou ekonomickou hodnotu aktiv a bez protiplnění pro stát. Portugalsko se však domnívá, že vlastní příspěvek společnosti BPN je zajištěn jejím zestátněním za nulovou cenu, po němž následovala důkladná restrukturalizace. Portugalsko uvedlo, že případná výhoda, která by mohla pro společnost BPN vyplývat z převedení aktiv na jednotky pro speciální účel, bude částečně vrácena ve formě ceny za opětovnou privatizaci banky, která představovala nejvyšší možnou cenu. Portugalsko se rovněž domnívá, že za státní záruku bylo poskytnuto náležité protiplnění. Ačkoli je protiplnění nižší (0,2 % ročně), než se požaduje u státních záruk (38), případné dodatečné příjmy, které během restrukturalizace získá společnost BPN (nebo výdaje, jež nebudou vynaloženy), přinesou prospěch státu, jenž v současnosti vlastní veškeré akcie společnosti BPN.
(79)
Co se týká navýšení kapitálu společnosti BPN, k němuž došlo dne 15. února 2012, Portugalsko uvedlo, že to nemění strukturu akcionářů společnosti BPN a že kapitál bude alespoň částečně získán zpět prodejem společnosti BPN, jelikož ten pomůže zamezit ještě vyšším nákladům na likvidaci.
(80)
Portugalsko se rovněž domnívá, že opatření, která stát přijal nebo přijme, nenarušují hospodářskou soutěž. Portugalsko uvedlo, že subjekt vzniklý spojením bude mít podíl na trhu nižší než 1 % ([0-1] % podíl na trhu v bankovním sektoru, 14. místo z hlediska úvěrů poskytnutých zákazníkům a 15. místo s ohledem na vklady). Opatření mimoto nebudou mít pravděpodobně nepříznivý dopad na vstup zahraničních bank na domácí trh, jak je zjevné ze skutečnosti, že samotná společnost BIC je ve vlastnictví angolské finanční skupiny. Portugalsko rovněž usuzuje, že neexistuje žádný morální hazard, jelikož banka byla zestátněna, její vedení bylo vyměněno, akcionáři neobdrželi žádnou náhradu a banka prošla důkladnou restrukturalizací.
(81)
Portugalsko má za to, že řada opatření přijatých v rámci procesu bude přiměřená a dostatečná k omezení případného narušení hospodářské soutěže. Před zestátněním byla přítomnost společnosti BPN na trhu omezená (9. největší banka v Portugalsku s podíly na trhu mezi [1-5] % a [1-5] % v závislosti na trzích), společnost byla restrukturalizována, její přítomnost na trhu se snížila o více než 50 % a její činnost byla přesměrována na retailové bankovnictví. K zestátnění došlo bez náhrady pro dřívější akcionáře, přičemž po zestátnění se změnila obchodní strategie a politika společnosti BPN v oblasti řízení rizik.
(82)
Portugalské orgány rovněž uvedly, že postup prodeje společnosti BPN byl otevřený a transparentní. Společnosti BIC bylo do roku 2016 zakázáno vyplácet dividendy, aby bylo zajištěno, že finanční podpora poskytnutá společnosti BPN bude využita k zajištění dlouhodobé životaschopnosti banky. Dohoda o rozdělení zisku uzavřená mezi státem a společností BIC s ohledem na hospodářské výsledky přesahující […] milionů EUR státu umožní získat zpět část nákladů na restrukturalizaci banky. Závazek společnosti BIC, že nebude odkazovat na obdrženou státní podporu ve svých obchodních sděleních, podle portugalských orgánů zajišťuje, že podpora nebude použita na úkor konkurentů. Jiné možné závazky, které se předpokládají v pokynech Komise k restrukturalizaci bank (např. opatření na podporu otevírání trhů, omezení podílů na trhu nebo odprodej dalších aktiv a činností), nejsou v rámci restrukturalizace společnosti BPN vhodné.
5.2 Závazky poskytnuté portugalským státem
(83)
Co se týká provádění plánu restrukturalizace, portugalské orgány přijaly tyto závazky:
(84)
Poměr kmenového kapitálu tier 1 společnosti BPN ke dni prodeje společnosti BIC nebude vyšší než [10-18] %.
(85)
Pokud se společnost BIC nebo subjekt vzniklý spojením po prodeji rozhodne vrátit půjčky státu nebo jakémukoli subjektu ovládanému státem, vrátí státu zpět kapitál spojený s těmito půjčkami, a to ve výši [10-18] % rizikově vážených aktiv půjček.
(86)
Společnost BIC a subjekt vzniklý spojením nebudou moci převést nesplácené půjčky na stát či jakýkoli subjekt ovládaný státem po [ 2013].
(87)
Společnost BIC nebo subjekt vzniklý spojením převede nesplácené půjčky na stát či jakýkoli subjekt ovládaný státem za podmínek stanovených v 85. bodě odůvodnění až poté, co se zcela vyčerpají rezervy dostupné ke dni prodeje v účetnictví společnosti BPN.
(88)
Stávající úvěrová linka ve výši [150-500] milionů EUR uvedená v rámcové smlouvě v souvislosti s programem obchodních cenných papírů společnosti BPN se státní zárukou nebude prodloužena po […] letech ode dne prodeje.
(89)
Protiplnění za úvěrovou linku na likviditu ve výši [200-400] milionů EUR, kterou společnost CGD poskytne společnosti BIC nebo subjektu vzniklému spojením, bude stanoveno nejméně ve výši sazby Euribor +[…] základních bodů.
(90)
Do 31. prosince 2016 si Portugalsko před poskytnutím úvěrových linek nebo záruk společnosti BIC nebo subjektu vzniklému spojením po prodeji ze strany společnosti CGD nebo státu vyžádá předběžný souhlas Komise.
(91)
Společnost BIC ani subjekt vzniklý spojením nezískají do dne 31. prosince 2016 žádné podíly v jiných podnicích, ledaže je celková hrubá kumulativní kupní cena, kterou společnost BIC a subjekt vzniklý spojením uhradí za všechny akvizice v daném účetním období, nižší než […] milionů EUR. Celková hrubá kumulativní kupní cena těchto akvizic bude vypočítána bez započtení převzetí nebo převodu dluhu ve vztahu k těmto akvizicím.
(92)
Společnost BIC, subjekt vzniklý spojením ani Portugalsko neuplatní do dne 31. prosince 2016 práva na koupi ve vztahu k podřízenému dluhu společnosti BPN vzniklému přede dnem prodeje.
(93)
Společnost BIC ani subjekt vzniklý spojením nebudou ve svých marketingových kampaních a sděleních pro investory odkazovat na využití státní podpory.
6. Posouzení
6.1 Existence podpory
(94)
V čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie je stanoveno, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem. Z toho vyplývá, že se opatření státu považuje za státní podporu, pokud splňuje čtyři (kumulativní) kritéria, kterými jsou:
-
státní prostředky,
-
selektivní výhoda,
-
narušení hospodářské soutěže a
-
ovlivnění obchodu mezi členskými státy.
6.1.1. Opatření ve prospěch společnosti BPN a ekonomická činnost po uskutečnění prodeje
6.1.1.1 Opatření provedená před zestátněním
(95)
Portugalsko uvedlo, že opatření provedená ve prospěch společnosti BPN před zestátněním nepředstavují státní podporu. Tato opatření spočívají v krizové pomoci v oblasti likvidity a čtyřech půjčkách, které společnosti BPN poskytla před zestátněním společnost CGD v říjnu a listopadu 2008.
(96)
Co se týká krizové pomoci v oblasti likvidity, jak uvedly portugalské orgány ve svých připomínkách k rozhodnutí ze dne 24. října 2011, o této pomoci, která byla společnosti BPN poskytnuta před zestátněním, rozhodla nezávisle BdP a tato pomoc byla poskytnuta se sankční úrokovou sazbou a se zárukami, které poskytla společnost BPN, avšak bez státní záruky.
(97)
V době poskytnutí krizové pomoci v oblasti likvidity (dne 17. a 27. října 2008) nebylo přijato rozhodnutí ohledně platební schopnosti a zestátnění společnosti BPN (jelikož tato rozhodnutí byla přijata teprve počátkem listopadu 2008). Krizová pomoc v oblasti likvidity nebyla součástí většího balíčku opatření podpory, nýbrž poskytla společnosti likviditu v rámci běžných činností BdP.
(98)
Komise proto vyvozuje závěr, že poskytnutí krizové pomoci v oblasti likvidity společnosti BPN ze strany BdP v souladu se sdělením o bankovnictví (39) nezahrnovalo státní podporu.
(99)
Co se týká půjček, které poskytla společnost CGD, Komise podotýká, že před zestátněním společnosti BPN obdržela banka od společnosti CGD půjčky v celkové výši 315 milionů EUR, a nikoli 235 milionů EUR (40).
(100)
Komise uvádí, že společnost CGD je zcela ve vlastnictví státu, který jmenuje členy jejího představenstva. Aby bylo možno zjistit, zda lze půjčky přičíst státu, je nutno posoudit zvláštní podmínky, za nichž byly tyto půjčky poskytnuty, s cílem rozhodnout, zda společnost CGD jednala na základě důvodů odlišujících se od běžné obchodní praxe. Za tímto účelem jsou důležité tyto úvahy.
(101)
Za prvé, v době poskytnutí prvních tří půjček v říjnu 2008 již byly obecně známy potíže společnosti BPN. Podle portugalských orgánů čelila společnost BPN problémům s likviditou od léta 2008, jak dokládají významné změny ve vrcholném vedení společnosti BPN (jež se od počátku roku 2008 dvakrát změnilo), audity ve společnosti BPN, které provedla BdP v červnu, a snížení ratingu společnosti BPN agenturou Moody’s na Baa3 dne 18. července 2008. Druhá, třetí a čtvrtá půjčka byly poskytnuty po 22. říjnu 2008, což je datum, k němuž společnost BPN vykazovala podle Portugalska značnou zápornou hodnotu likvidity. Jakýkoli věřitel jednající v souladu s běžnou obchodní praxí by si od společnosti BPN vyžádal informace potřebné k posouzení její likvidní pozice a schopnosti půjčku splatit, než by této společnosti poskytl další půjčku, a se složitou finanční situací společnosti BPN by se proto obeznámil.
(102)
Za druhé, částky půjček byly v porovnání s velikostí bilanční sumy společnosti BPN a jejími závazky v té době značné a představovaly pro společnost CGD významnou individuální expozici bance v potížích.
(103)
Za třetí, půjčky byly poskytnuty v říjnu a listopadu 2008 krátce po pádu společnosti Lehman Brothers, v době, kdy byly mezibankovní trhy do značné míry nedostupné i pro nejsilnější mezinárodní finanční instituce, natož pro banky potýkající se se závažnými problémy s likviditou.
(104)
Za čtvrté, pokud jde o čtvrtou půjčku, Komise podotýká, že podle § 2 odst. 7 zákona o zestátnění společnost CGD nejenže spravovala společnost BPN v zájmu státu, nýbrž v souladu s § 2 odst. 9 zákona o zestátnění získala rovněž státní záruku s ohledem na veškeré úvěry a likviditu, které případně poskytne společnosti BPN v rámci zestátnění a „v zastoupení státu“.
(105)
Vzhledem k celkové finanční a hospodářské situaci, a zejména obecně známým potížím společnosti BPN, je vysoce nepravděpodobné, že by společnosti BPN poskytla dotyčnou likviditu jiná instituce, což vysvětluje, proč portugalské orgány pokládaly opatření společnosti CGD v oblasti likvidity za opatření „zvláštní“ povahy (viz 25. bod odůvodnění).
(106)
Na základě každé z těchto úvah vyvozuje Komise závěr, že rozhodnutí společnosti CGD o poskytnutí příslušných půjček společnosti BPN před jejím zestátněním nepředstavovalo běžné obchodní rozhodnutí. Rozhodnutí o poskytnutí půjček musí být považováno za rozhodnutí, které lze přímo přičíst státu. Půjčky proto představují státní prostředky.
(107)
Jelikož půjčky společnosti BPN umožnily získat likviditu, kterou by jinak nebyla schopna získat na trhu, poskytly této společnosti likviditu, kterou potřebovala k tomu, aby mohla nadále fungovat a soutěžit mimo jiné o úvěry a vklady na bankovních trzích, na nichž působí.
(108)
Komise se proto domnívá, že společnost BPN získala hospodářskou výhodu.
(109)
Dotyčná opatření jsou selektivní, jelikož zvýhodňují pouze společnost BPN.
(110)
Navzdory tvrzení Portugalska, že společnosti BPN patřilo před zestátněním až deváté místo v portugalském bankovním sektoru, půjčky poskytnuté společností CGD narušily nebo mohly narušit hospodářskou soutěž tím, že společnosti BPN zajistily výhodnější postavení v porovnání s ostatními konkurenčními bankami a umožnily jí získat likviditu, kterou by jinak nezískala na trhu.
(111)
Vzhledem k tomu, že v době poskytnutí půjček působila společnost BPN na celostátní, evropské i mezinárodní úrovni, včetně například prostřednictvím svých francouzských dceřiných společností, mohla opatření ovlivnit rovněž obchod mezi členskými státy.
(112)
Komise se proto domnívá, že čtyři půjčky v celkové výši 315 milionů EUR, které společnost CGD poskytla společnosti BPN v říjnu a listopadu 2008, představují státní podporu.
6.1.1.2. Opatření provedená po zestátnění, jež výslovně nesouvisejí s prodejem společnosti BIC
(113)
V rozhodnutí ze dne 24. října 2011 již Komise uvedla, že zestátnění nepředstavuje státní podporu pro akcionáře společnosti BPN.
(114)
Po zestátnění společnosti BPN byla provedena níže uvedená opatření, která výslovně nesouvisela s prodejem společnosti BIC:
a)
státní záruka za závazky vydané společností BPN a financované společností CGD, včetně emise obchodních cenných papírů upsaných společností CGD a využívání úvěrových nástrojů peněžního trhu, které poskytla společnost CGD;
b)
převod aktiv a závazků na tři jednotky pro speciální účel ve vlastnictví státu.
(115)
Státní záruka za obchodní cenné papíry, které vydala společnost BPN (a jednotky pro speciální účel) a které upsala společnost CGD, poskytnutá společnosti BPN po zestátnění byla přímo financována členským státem. Podle § 2 odst. 9 zákona o zestátnění mají být mimoto všechny úvěrové linky nebo úvěrové linky na likviditu, které společnost CGD poskytne společnosti BPN (a jednotkám pro speciální účel) v rámci zestátnění, zaručeny portugalským státem. Je proto nesporné, že veškeré finanční prostředky, které společnost CGD poskytla po zestátnění společnosti BPN (nebo jednotkám pro speciální účel), zahrnují státní prostředky.
(116)
Mimoto je třeba zdůraznit, že po zestátnění byla společnost CGD jediným subjektem, který společnosti BPN nebo jednotkám pro speciální účel poskytl financování, a že se její expozice v průběhu času zvyšovala s tím, jak nabývaly splatnosti další závazky, jež nebyly původními věřiteli prodlouženy ani nahrazeny půjčkami jiných institucí. Neexistence alternativních zdrojů financování pro společnost BPN nepřekvapuje, jelikož její finanční potíže a její nejistá budoucnost byly obecně známé.
(117)
Státní záruky umožnily společnosti BPN získat finanční podporu v situaci, kdy na trhu neměla žádné jiné alternativy.
(118)
Tyto záruky umožnily společnosti BPN pokračovat v činnosti na trhu, soutěžit v rámci svého podnikání (nejen v rámci zachování stávající činnosti, nýbrž případně rovněž v rámci nových oblastí podnikání) a taktéž dostát závazkům vůči zákazníkům a ostatním účastníkům trhu.
(119)
Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že státní záruky poskytly společnosti BPN hospodářskou výhodu.
(120)
Dotyčná opatření jsou selektivní, jelikož zvýhodňují konkrétní subjekt - společnost BPN. V případě části úvěrové linky na likviditu pokračující po prodeji zvýhodňují rovněž subjekt vzniklý spojením.
(121)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může ovlivnit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(122)
Státní záruky ve prospěch společnosti BPN této společnosti umožnily získat vyšší částku finančních prostředků, které by nebyly dostupné na trhu, a poskytly společnosti BPN selektivní výhodu. Umožnily společnosti BPN setrvat na trhu a vykonávat činnosti bez další kontaminace vyplývající z její předchozí situace. Tyto záruky představují státní podporu.
(123)
Vynětí určitých aktiv ze společnosti BPN a jejich převedení na jednotky pro speciální účel, které jsou zcela ve vlastnictví členského státu, znamená, že členský stát za ně nese plnou finanční odpovědnost a přijímá veškerá rizika spojená s aktivy v jednotkách pro speciální účel, přičemž přinejmenším některá z nich mohou být nedobytná. Opatření proto zahrnuje státní prostředky.
(124)
Komise se domnívá, že převod aktiv na jednotky pro speciální účel před prodejem za účetní hodnotu ve výši 3,9 miliardy EUR (se znehodnocením odhadovaným na 1,8 miliardy EUR) představuje pro společnost BPN výhodu, jelikož neexistovala transparentnost ex ante, aktiva nebyla oceněna tržní cenou a stát nezískal v rámci převodu žádné protiplnění.
(125)
Komise usuzuje, že převod aktiv za účetní hodnotu, a nikoli za tržní cenu poskytl společnosti BPN hospodářskou výhodu v porovnání s jejími konkurenty.
(126)
Dotyčná opatření jsou selektivní, jelikož zvýhodňují konkrétní subjekt -společnost BPN.
(127)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může narušit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
6.1.1.3. Opatření provedená po zestátnění, která souvisí s prodejem společnosti BIC
(128)
Kromě opatření, která byla provedena ve prospěch společnosti BPN po zestátnění a která nesouvisela s prodejem společnosti BIC, byla provedena i dodatečná opatření v souvislosti s tímto prodejem. Tato opatření zahrnují:
a)
rekapitalizaci společnosti BPN s ohledem na prodej;
b)
převod dodatečných aktiv a závazků společnosti BPN v souvislosti s prodejem;
c)
právo společnosti BIC převést po prodeji nesplácené půjčky na stát;
d)
převedení nákladů spojených s rizikem soudních sporů na stát s ohledem na prodej a
e)
poskytnutí úvěrové linky na likviditu subjektu vzniklému spojením po prodeji a zachování úvěrové linky pro obchodní cenné papíry se státní zárukou ve výši [150-500] milionů EUR po prodeji ze strany společnosti CGD.
(129)
K rekapitalizaci společnosti BPN ve výši 600 milionů EUR došlo dne 15. února 2012. Toto opatření bylo provedeno přímo státem a ze státních prostředků s ohledem na prodej společnosti BIC.
(130)
Rekapitalizace společnosti BPN ve výši 600 milionů EUR ze dne 15. února 2012 měla zajistit vlastní kapitál společnosti BPN v okamžiku prodeje ve výši [200-400] milionů EUR. Posledně uvedená částka odpovídala v době nabídky společnosti BIC ze dne 20. července 2011 odhadovanému kmenovému kapitálu tier 1 ve výši [10-18] %. To značně překračuje minimální úroveň stanovenou právními předpisy (kmenový kapitál tier 1 ve výši 9 % na konci roku 2011 a ve výši 10 % na konci roku 2012) (41).
(131)
Komise se domnívá, že kapitálový vklad poskytuje společnosti BPN a ekonomické činnosti po prodeji hospodářskou výhodu. Tato výhoda vyplývá ze zajištění toho, že po rekapitalizaci má společnost BPN k dispozici kapitál potřebný k dodržení a překročení požadavků stanovených v právních předpisech a že tento kapitál bude dostupný rovněž subjektu vzniklému spojením. Tento kapitál umožní společnosti BPN, jakož i subjektu vzniklému spojením působit na trzích a poskytovat nové úvěry v ekonomické situaci, kdy ostatní soutěžitelé musí snižovat finanční páku.
(132)
Dotyčná opatření jsou selektivní, jelikož zvýhodňují pouze konkrétní subjekt - společnost BPN a subjekt vzniklý spojením, který bude po uskutečnění prodeje pokračovat v ekonomické činnosti.
(133)
Portugalsko tvrdí, že společnost BPN po zestátnění nadále snižovala svůj podíl na trhu a že subjekt vzniklý spojením bude mít podíl na trhu nižší než 1 %, pokud jde o úvěry poskytnuté zákazníkům, prostředky zákazníků nebo bankovní produkty, a méně než 2 % na kterémkoli relevantním trhu. Opatření nicméně narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž, jelikož společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením zajišťují po prodeji společnosti BIC výhodnější postavení v porovnání s ostatními konkurenčními bankami. Nadbytečný kapitál subjektu vzniklého spojením chrání ekonomickou činnost před investičními riziky, jimž čelí ostatní soutěžitelé. Zvyšuje rovněž pravděpodobnost toho, že oba příjemci budou mít k dispozici dodatečnou likviditu, která by mohla usnadnit budoucí rozšiřování společnosti BPN a subjektu vzniklého spojením v ekonomické situaci, kdy ostatní soutěžitelé působící v Portugalsku musí snižovat finanční páku.
(134)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může ovlivnit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(135)
Rekapitalizace společnosti BPN ve výši 600 milionů EUR, k níž došlo dne 15. února 2012, představuje státní podporu.
(136)
Opatření provedená v souvislosti s prodejem společnosti BPN zahrnují právo společnosti BIC požádat před uzavřením o převod jiných aktiv a závazků společnosti BPN, například půjček úvěrovým institucím nebo fyzických a finančních aktiv. Zahrnují rovněž právo společnosti BIC převést vklady s cenou ve výši […] základních bodů nad příslušnou referenční sazbu, nebo obdržet od státu rozdíl v protiplnění u těchto vkladů.
(137)
Vynětí určitých půjček a závazků (včetně vkladů) vybraných společností BIC ze společnosti BPN je přímo financováno členským státem. Veškeré položky vyňaté ze společnosti BPN budou buď převedeny za účetní hodnotu na jednotky pro speciální účel, které jsou zcela ve vlastnictví členského státu, nebo stát za ně ponese každopádně finanční odpovědnost. Členský stát tudíž ponese finanční zátěž spojenou se správou a likvidací těchto aktiv a závazků. Členský stát by musel financovat rovněž rozdíl mezi platnou úrokovou sazbou u vkladů a cenovým prahem ve výši […] základních bodů nad referenční sazbou.
(138)
Komise se domnívá, že převod dalších aktiv a závazků na jednotky pro speciální účel před prodejem znamená pro společnost BPN a subjekt vzniklý spojením výhodu, jelikož neexistovala transparentnost ex ante, aktiva nebyla oceněna tržní cenou a stát nezískal v rámci převodu žádné protiplnění.
(139)
Komise se domnívá, že převod aktiv za účetní, a nikoli tržní hodnotu poskytuje společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením hospodářskou výhodu v porovnání s jejich konkurenty. Podle podmínky stanovené v rámcové smlouvě mohla společnost BIC vybrat libovolně aktiva, která mají být odstraněna, a tato aktiva nebyla oceněna tržní hodnotou a stát za ně ani nezískal žádnou úhradu. Naopak, jelikož tato možnost snižuje rizikově vážená aktiva společnosti BPN, vedla by k zvýšení kapitálového poměru banky, a tudíž její schopnosti poskytovat nové úvěry a působit na trhu. Po prodeji by byla tato výhoda převedena na subjekt vzniklý spojením.
(140)
Protiplnění poskytnuté státem za rozdíl mezi platnou úrokovou sazbou u vkladů a cenovým prahem ve výši […] základních bodů nad referenční sazbou zbavuje společnost BPN nákladů, které by běžně musela hradit, a tudíž jí poskytuje výhodu.
(141)
Dotyčná opatření jsou selektivní, jelikož zvýhodňují pouze konkrétní subjekt - společnost BPN - a ekonomickou činnost, která bude nadále vykonávána po prodeji.
(142)
Opatření narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž, jelikož společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením zajišťují po prodeji výhodnější postavení v porovnání s ostatními konkurenčními bankami tím, že na rozdíl od ostatních soutěžitelů nevyžadují snižování finanční páky a že společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením umožňují poskytovat ekonomice více úvěrů.
(143)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může ovlivnit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(144)
Převod dalších aktiv a závazků (včetně vkladů) z rozvahy společnosti BPN na jednotky pro speciální účel před prodejem představuje státní podporu.
(145)
Společnost BIC má právo prodat zpět do […] měsíců půjčky, jež nejsou spláceny po dobu nejméně […] dnů (nejvýše […] % nominální hodnoty celého úvěrového portfolia vybraného společností BIC po vyrovnání se stávajícími vklady), s částkou překračující úroveň rezerv ([…] milionů EUR).
(146)
Právo společnosti BIC vyjmout po prodeji z rozvahy další aktiva a závazky je přímo financováno členským státem. Veškeré položky vyňaté ze společnosti BPN budou buď převedeny za účetní hodnotu na jednotky pro speciální účel, které jsou zcela ve vlastnictví členského státu, nebo za ně bude členský stát každopádně nést finanční odpovědnost. Členský stát proto ponese finanční zátěž spojenou se správou a likvidací těchto aktiv.
(147)
Komise se domnívá, že možnost odstranit po prodeji nesplácené půjčky umožňuje společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením rozšířit činnost a poskytovat více úvěrů v ekonomické situaci, kdy ostatní soutěžitelé působící v Portugalsku musí snižovat finanční páku. Pokud by byla zachována stejná výše vlastního kapitálu, kapitálový poměr banky by se odstraněním nesplácených půjček a snížením rizikově vážených aktiv zvýšil. Zvýšila by se proto i její schopnost poskytovat nové úvěry a působit na trhu.
(148)
Subjekt vzniklý spojením bude mít výhodu oproti svým konkurentům, kteří se u méně kvalitních aktiv potýkají se znehodnocením, jež musí absorbovat, což omezuje dostupný kapitál pro nové úvěry. Subjektu vzniklému spojením se naopak v důsledku znehodnocení a klesající hodnoty jeho úvěrového portfolia kapitálová základna nesníží.
(149)
Možnost společnosti BIC vrátit nesplácené půjčky státu nejpozději do […] ode dne prodeje by mimoto mohla změnit rizikově vážená aktiva banky a vést k vyššímu kmenovému kapitálu tier 1, než je úroveň ve výši [10-18] %, která se předpokládala v nabídce společnosti BIC ze dne 20. července 2011. Komise bere na vědomí závazek Portugalska v tomto ohledu, že pokud se společnost BIC nebo subjekt vzniklý spojením po prodeji rozhodne vrátit půjčky státu či jakémukoli subjektu ovládanému státem, vrátí státu rovněž kapitál spojený s těmito půjčkami, a to ve výši [10-18] % rizikově vážených aktiv půjček, a mimoto převede nesplácené půjčky a vrátí státu kapitál spojený s těmito půjčkami až po úplném vyčerpání rezerv dostupných ke dni prodeje v účetnictví společnosti BPN.
(150)
Dotyčné opatření je selektivní, jelikož zvýhodňuje pouze konkrétní subjekt - společnost BPN - a ekonomickou činnost, která bude pokračovat po uskutečnění prodeje.
(151)
Opatření narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž, jelikož společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením zajišťuje po prodeji výhodnější postavení oproti ostatním konkurenčním bankám tím, že na rozdíl od ostatních soutěžitelů nevyžaduje snížení finanční páky, a tudíž společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením umožňuje poskytovat ekonomice více úvěrů.
(152)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může ovlivnit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(153)
V případě neexistence závazku k vrácení kapitálu spojeného s půjčkami by opatření mohlo společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením umožnit po prodeji změnu rizikově vážených aktiv banky se zpětným účinkem. To by mělo za následek vyšší poměrnou kapitalizaci banky. Opatření proto banku zvýhodňuje a narušuje hospodářskou soutěž s ostatními soutěžiteli. Opatření představuje státní podporu.
(154)
Převedení rizik soudních sporů společnosti BPN na stát představuje závazek, který přebírá stát.
(155)
Převzetím závazku od společnosti BPN poskytuje stát společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením výhodu v porovnání s jejich konkurenty, kteří musí příslušné závazky vykazovat ve své rozvaze.
(156)
Dotyčné opatření je selektivní, jelikož zvýhodňuje pouze konkrétní subjekt (společnost BPN a subjekt vzniklý spojením po prodeji společnosti BIC).
(157)
Opatření zajišťuje u společnosti BPN a subjektu vzniklého spojením snížení kapitálových požadavků v době, kdy na trhu neexistují žádné alternativy a kdy ostatní soutěžitelé musí takovéto závazky vykazovat ve své rozvaze.
(158)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může ovlivnit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(159)
Opatření zajišťuje snížení kapitálových požadavků a představuje státní podporu.
(160)
Poskytnutí úvěrové linky na likviditu ve výši [150-350] milionů EUR subjektu vzniklému spojením po prodeji a zachování úvěrové linky pro obchodní cenné papíry ve výši [150-500] milionů EUR ve prospěch společnosti BPN po prodeji ze strany společnosti CGD je nutno považovat za přičitatelné státu vzhledem k zvláštním okolnostem jejich poskytnutí.
(161)
Za prvé, společnost CGD je zcela ve vlastnictví státu, který jmenuje členy jejího představenstva. Jak je uvedeno v 100. bodě odůvodnění, společnost CGD byla na základě zákona pověřena správou společností BPN a podle § 2 odst. 9 zákona o zestátnění získala rovněž státní záruku s ohledem na veškeré úvěry a likviditu, které společnosti BPN poskytne v rámci zestátnění a „v zastoupení státu“. Tato záruka se vztahuje i nadále na úvěrovou linku ve výši [150-500] milionů EUR.
(162)
Za druhé, rozhodnutí o poskytnutí likvidity a úvěrové linky nebyla přijata nezávisle společností CGD, nýbrž byla součástí podmínek prodeje, které byly dohodnuty mezi společností BIC a portugalskými orgány.
(163)
Poskytnutí úvěrové linky na likviditu ve výši [200-400] milionů EUR subjektu vzniklému spojením a zachování úvěrové linky pro obchodní cenné papíry ve výši [150-500] milionů EUR po prodeji ze strany společnosti CGD proto lze přímo přičíst členskému státu.
(164)
Opatření poskytují společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením snadný a levný přístup k likviditě.
(165)
Co se týká úvěrové linky ve výši [200-400] milionů EUR, kterou společnosti BIC poskytne společnost CGD, Komise podotýká, že tato úvěrová linka s ohledem na finanční situaci subjektu vzniklého spojením poskytne rezervu pro případ odlivu vkladů po prodeji. Žádnému jinému subjektu kromě subjektu vzniklého spojením společnost CGD takovouto úvěrovou linku neposkytla. Tato úvěrová linka proto poskytuje subjektu vzniklému spojením hospodářskou výhodu.
(166)
Zachování úvěrové linky se státní zárukou ve výši [150-500] milionů EUR do […] pro probíhající program obchodních cenných papírů poskytuje společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením v porovnání s jejich konkurenty výhodu, pokud jde o přístup k likviditě.
(167)
Dotyčná opatření jsou selektivní, jelikož zvýhodňují pouze konkrétní subjekt (společnost BPN a subjekt vzniklý spojením po prodeji společnosti BIC).
(168)
Výhoda poskytnutá společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením po prodeji narušuje hospodářskou soutěž, o to více s ohledem na stávající vysoké náklady půjčování na finančních trzích.
(169)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může ovlivnit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(170)
Poskytnutí úvěrové linky na likviditu ve výši [200-400] milionů EUR subjektu vzniklému spojením po prodeji a zachování úvěrové linky pro obchodní cenné papíry ve výši [150-500] milionů EUR ve prospěch společnosti BPN ze strany společnosti CGD představuje státní podporu.
6.1.1.4 Možná podpora poskytnutá kupujícímu
(171)
V bodě 49 sdělení o bankovnictví je uvedeno, že aby se zajistilo, že nebude poskytnuta podpora kupci finanční instituce prodávané státem, je důležité, aby se dodržely určité podmínky prodeje, a zejména aby byl proces prodeje otevřený, transparentní, nediskriminační a bezpodmínečný, prodej se uskutečnil za tržních podmínek a stát stanovil co nejvyšší prodejní cenu dotčeného jmění a závazků.
(172)
Co se týká prvního požadavku, ačkoli byl postup prodeje zahájen jako otevřené a bezpodmínečné nabídkové řízení, závazná nabídka, kterou předložila společnost BIC, nebyla konečná, co se týká řady podstatných aspektů navrhované transakce, včetně konečného rozsahu aktiv a závazků společnosti BPN, která má společnost BIC získat, a přesného počtu převzatých poboček a pracovníků. Všechny tyto aspekty byly projednávány během následných dvoustranných jednání mezi portugalskými orgány a společností BIC a vyvrcholily podpisem rámcové smlouvy dne 9. prosince 2011. Ani rámcová smlouva není konečná, pokud jde o přesný rozsah banky, který má být získán. Rámcová smlouva zejména nestanoví aktiva a závazky, které společnost BIC převezme, navzdory jednoznačnému upřesnění, že společnost BPN bude mít v okamžiku prodeje vlastní kapitál ve výši [200-400] milionů EUR. Jinými slovy, nabídka společnosti BIC ze dne 20. července 2011 ani rámcová smlouva nestanoví jednoznačně, co společnost BIC kupuje, stanoví však přesnou cenu.
(173)
V této souvislosti je důležité uvést, že se rámcová smlouva neměla odchylovat od podmínek závazné nabídky společnosti BIC ze dne 20. července 2011 tím, že poskytne společnosti BIC a/nebo subjektu vzniklému spojením další výhody. Vzhledem k velmi neurčitým podmínkám závazné nabídky ze dne 20. července 2001 však mohla společnost BIC ve skutečnosti velmi snadno získat od státu další ústupky, například omezením rozsahu aktiv a závazků, které skutečně převezme. Takovéto dodatečné ústupky by vedly k vyššímu poměru kmenového kapitálu tier 1, než bylo uvedeno v nabídce společnosti BIC ze dne 20. července 2011, aniž by to odporovalo podmínkám prodeje.
(174)
Komise proto vítá závazek Portugalska, že omezí úroveň kapitalizace společnosti BPN ke dni prodeje na kmenový kapitál tier 1 ve výši [10-18] %, jak se předpokládalo v nabídce společnosti BIC. Další závazek Portugalska, že společnost BIC vrátí kapitál spojený s nesplácenými půjčkami, které vrátí státu nebo jednotce ve vlastnictví státu po prodeji, zajišťuje, aby se po prodeji úroveň kmenového kapitálu tier 1 nepřiměřeně nezvýšila.
(175)
Jak je prokázáno v bodě 6.1.1.3, všechna opatření spojená s prodejem společnosti BIC zahrnují státní prostředky.
(176)
Vzhledem ke skutečnosti, že v nabídce společnosti BIC ze dne 20. července 2011 ani v rámcové smlouvě nebyla stanovena výše kmenového kapitálu tier 1 společnosti BPN (oba dokumenty uvádějí pouze absolutní výši kapitálu ve společnosti BPN k okamžiku prodeje bez přihlédnutí k rizikově váženým aktivům banky nebo k právu společnosti BIC vybrat aktiva a závazky, které mají být před prodejem převedeny na jednotky pro speciální účel), Komise podotýká, že je možné, že společnost BPN bude mít nakonec poměr kmenového kapitálu tier 1, který je vyšší, než bylo uvedeno v nabídce. Podle informací, které předložily portugalské orgány, představuje úroveň kapitálu uvedená v nabídce společnosti BIC ze dne 20. července 2011 kmenový kapitál tier 1 ve výši [10-18] %.
(177)
Komise však podotýká, že se Portugalsko zavázalo omezit úroveň kapitalizace společnosti BPN ke dni prodeje na kmenový kapitál tier 1 ve výši [10-18] %, jak je uvedeno v nabídce společnosti BIC. To státu umožní stanovit co nejvyšší prodejní cenu dotčeného jmění a závazků. Tento závazek je nezbytný, aby bylo zajištěno, že společnosti BIC nebude poskytnuta výhoda.
(178)
Uplatněním práva na převod dalších nesplácených půjček na stát po prodeji by společnost BIC mohla mimoto dále omezit rozsah banky, a tudíž zvýšit poměr kmenového kapitálu tier 1 u subjektu vzniklého spojením na vyšší úroveň, než bylo uvedeno v nabídce společnosti BIC ze dne 20. července 2011. To by mohlo společnosti BIC poskytnout dodatečnou výhodu. Dodatečný závazek Portugalska, že společnost BIC vrátí kapitál spojený s nesplácenými půjčkami, které po prodeji vrátí státu nebo jednotce ve vlastnictví státu, zajišťuje, že se výše kmenového kapitálu tier 1 po prodeji dále nezvýší. Tento dodatečný závazek je nezbytný, aby společnost BIC nebyla zvýhodněna.
(179)
Dotyčná opatření jsou selektivní, jelikož zvýhodňují konkrétní subjekt, společnost BIC, a nepřímo rovněž subjekt vzniklý spojením.
(180)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může ovlivnit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(181)
Vzhledem k závazkům, které poskytlo Portugalsko, může Komise vyvodit závěr, že konečné výsledky postupu, včetně prvků sjednaných se společností BIC v rámcové smlouvě, by výsledek nabídkového řízení nezměnily a postup prodeje společnost BIC nezvýhodní.
6.1.2 Vyčíslení podpory
(182)
Společnost BPN a subjekt vzniklý spojením, který bude pokračovat v ekonomických činnostech společnosti BPN, měly prospěch z řady opatření státní podpory, která jsou shrnuta níže:
Tabulka č. 1
Opatření podpory ve prospěch společnosti BPN a subjektu vzniklého spojením
Popis
Částka v milionech EUR
a)
Půjčky poskytnuté společností CGD před zestátněním
315
b)
Převod aktiv v hodnotě 3,9 miliardy EUR na jednotky pro speciální účel před nabídkovým řízením
Od 1 800 do 4 000
c)
Navýšení kapitálu státem dne 15. února 2012
600
d)
Úvěrové linky poskytnuté BPN společností CGD (ke dni 31. prosince 2011)
[150-500]
z toho úvěrové linky, na něž se vztahuje výslovná státní záruka
[200-400]
e) Úvěrové linky požadované společností BIC pro subjekt vzniklý spojením
z toho zachování stávajícího programu obchodních cenných papírů
400
z toho nová úvěrová linka
300
(183)
Za prvé je třeba uvést, že ne všechna tato opatření podpory se považují za kumulativní, jelikož podle portugalských orgánů nahradila některá opatření jiná (např. prvotní půjčky poskytnuté společností CGD před zestátněním byly nahrazeny obchodními cennými papíry, které společnost BPN vydala po zestátnění).
(184)
Opatření b) a c) zahrnují kapitálové vklady, nebo jsou rovnocenné kapitálovým vkladům. Činí nejméně 3 miliardy EUR, tj. přibližně 50 % bilanční sumy společnosti BPN před zestátněním. Celková výše státních záruk za program emise obchodních cenných papírů, které Portugalsko poskytlo společnosti BPN od zestátnění, činí 5 miliard EUR, přičemž ke dni 31. prosince 2011 byla využita částka ve výši 4,5 miliardy EUR.
(185)
Společnost BIC je mimoto oprávněna převést vklady s cenou nad […] základních bodů, nebo získat od státu protiplnění za tento rozdíl, a to s náklady, které Portugalsko odhadlo na přibližně […] EUR. Převod nákladů spojených se soudními spory na stát a převod dalších aktiv a závazků v rámci prodeje, včetně nesplácených půjček, z rozvahy společnosti BPN na jednotky pro speciální účel zahrnuje další podporu, kterou Portugalsko považovalo za nevyčíslitelnou.
6.2 Slučitelnost jednotlivých opatření podpory: použití čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU
(186)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování Evropské Unie je Komise zmocněna prohlásit za slučitelné s vnitřním trhem podpory, které mají „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“.
(187)
Komise uznává, že světová finanční krize může vyvolat vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu a že k nápravě této poruchy mohou být vhodná opatření na podporu bank. Tato analýza byla potvrzena ve sdělení o bankovnictví, sdělení o rekapitalizaci (42), sdělení o znehodnocených aktivech (43) a sdělení o restrukturalizaci (44). Komise i nadále zastává názor, že vzhledem k opětovnému napětí na finančních trzích lze státní podpory schvalovat podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy. Komise tento názor potvrdila přijetím sdělení z roku 2011 o prodloužení použití pravidel pro poskytování státní podpory ve prospěch bank v souvislosti s finanční krizí po dni 31. prosince 2011 (45).
(188)
Portugalsko bylo finanční a hospodářskou krizí postiženo obzvláště silně. Její dopady byly potvrzeny v různých rozhodnutích Komise (46) schvalujících opatření, která přijaly portugalské orgány v boji proti finanční krizi. V úvahu je nutno vzít rovněž problematickou hospodářskou a finanční situaci, která dne 7. dubna 2011 vedla k podání oficiální žádosti Portugalska o mezinárodní pomoc, jež měla za následek podepsání memoranda o porozumění dne 17. května 2011.
(189)
Komise má za to, že by neřízený úpadek společnosti BPN měl pro portugalské hospodářství vážné důsledky. Opatření proto lze posoudit podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
6.3 Slučitelnost podle sdělení o restrukturalizaci
(190)
Pravidla státní podpory vztahující se na restrukturalizaci finančních institucí v souvislosti se současnou krizí jsou stanovena ve sdělení o restrukturalizaci. Podle sdělení o restrukturalizaci musí restrukturalizace finanční instituce v souvislosti se současnou finanční krizí splňovat tyto podmínky, aby byla slučitelná s čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy:
a)
musí vést k obnovení životaschopnosti banky;
b)
musí zahrnovat dostatečný vlastní příspěvek příjemce (sdílení nákladů);
c)
musí obsahovat dostatečná opatření k omezení narušení hospodářské soutěže.
6.3.1 Životaschopnost
(191)
V bodech 9 a 10 sdělení o restrukturalizaci je uvedeno, že by členský stát měl předložit komplexní a podrobný plán restrukturalizace, který by měl obsahovat úplné informace o obchodním modelu. Plán by měl uvádět rovněž příčiny obtíží finanční instituce a alternativy navrhovaného plánu restrukturalizace.
(192)
Plán restrukturalizace by měl prokázat, že strategie banky je založena na ucelené koncepci a že banka obnoví svou dlouhodobou životaschopnost bez státní podpory.
(193)
Bod 17 sdělení o restrukturalizaci potvrzuje, že prodej finanční instituce (její části) třetí straně může přispět k obnovení její dlouhodobé životaschopnosti. V daném případě Komise podotýká, že se portugalské orgány rozhodly prodat společnost BPN prostřednictvím nabídkového řízení. V důsledku toho bude bankovní činnost po určitých úpravách prodána společnosti BIC a vybraná aktiva budou převedena na jednotky pro speciální účel za účelem jejich postupné likvidace. Komise proto musí posoudit, zda bude bankovní činnost společnosti BPN, která bude součástí činnosti kupujícího (subjektu vzniklého spojením), životaschopná.
(194)
V rozhodnutí ze dne 24. října 2011 Komise uvedla, že neobdržela obchodní plán, který by prokazoval životaschopnost společnosti BPN jako integrovaného subjektu s BIC, a nemohla tudíž v tomto ohledu dospět k žádnému závěru. Portugalsko předložilo podrobný obchodní plán pro společnost BPN, která je integrovaná se společností BIC, ve formě plánu restrukturalizace z ledna 2012 (včetně doplňujících informací o činnosti a životaschopnosti poskytnutých dne 3. února 2012).
(195)
Podle plánu restrukturalizace z ledna 2012 má část společnosti BPN, která je prodána společnosti BIC, podstatně menší bilanční sumu ve výši přibližně […] miliard EUR ve srovnání s bilanční sumou společnosti BPN v okamžiku zestátnění.
(196)
Spolu s aktivy společnosti BIC bude mít subjekt vzniklý spojením celková aktiva ve výši přibližně […] miliard EUR.
(197)
Rozvaha společnosti BPN v okamžiku prodeje společnosti BIC obsahuje pouze životaschopnější činnosti a nejlepší aktiva banky. Zejména bylo vyčištěno úvěrové portfolio převedené na společnost BIC a většina nelikvidních aktiv byla převedena na jednotky pro speciální účel.
(198)
Závazky společnosti BPN sestávají především z retailových vkladů v celkové výši 1 669 miliardy EUR a podřízeného dluhu v celkové výši 246 milionů EUR.
Tabulka č. 2
Společnost BPN po prodeji a po kapitálovém vkladu (pro forma) (47)
V milionech EUR
Hotovost, centrální banky a úvěrové instituce
[…]
Čisté úvěry poskytnuté zákazníkům
[…]
Ostatní aktiva
[…]
AKTIVA CELKEM
[…]
Vklady
[…]
Ostatní závazky
[…]
Podřízený dluh
[…]
ZÁVAZKY CELKEM
[…]
Vlastní kapitál
[…]
CELKOVÉ ZÁVAZKY A KAPITÁL
[…]
(199)
Společnost BIC bude pokračovat v restrukturalizačních opatřeních, která již zahájili dočasní správci, a bude odstraňovat konkrétní příčiny potíží společnosti BPN.
(200)
Jak je uvedeno v 24. bodě odůvodnění, vedení bylo zcela vyměněno. S přihlédnutím k zvláštním okolnostem, které vedly k zestátnění společnosti BPN, a zejména k údajným četným případům podvodů, jichž se dopustilo bývalé vedení banky, zahájilo nové vedení řadu soudních řízení (48), aby hájilo zájmy banky. Postupy banky v oblasti posuzování rizik byly zcela přepracovány za účelem zavedení osvědčených postupů.
(201)
Noví správci společnosti BPN se soustředili rovněž na optimalizaci struktury nákladů a přijali řadu iniciativ k snížení provozních nákladů. V období od prosince 2008 do prosince 2010 se provozní náklady snížily přibližně o […] milionů EUR a personální náklady klesly zhruba o […] milionů EUR.
(202)
Podle plánu restrukturalizace z ledna 2012 je strategií společnosti BIC soustředit se na hlavní činnost v oblasti retailového bankovnictví a využít síť společnosti BPN k tomu, aby se společnost stala referenční bankou pro podporu obchodu a finančních transakcí mezi Portugalskem a Angolou.
(203)
Tento plán vychází z přiměřených základních makroekonomických předpokladů, které přihlížejí k současné situaci na trzích v Portugalsku a předpokládané recesi hospodářství až do roku 2014.
(204)
Finanční výhledy ukazují, že na konci období restrukturalizace (31. prosince 2016) má být podle předpokladů subjekt vzniklý spojením schopen hradit své náklady a dosáhnout návratnosti vlastního kapitálu ve výši přibližně [1-10] %, a to i v případě zátěžového scénáře.
(205)
Předpokládaná počáteční kapitálová základna s poměrem kmenového kapitálu tier 1 ve výši přibližně [10-18] % bude díky kapitálovému vkladu státu značně překračovat minimální kapitálové požadavky.
(206)
V důsledku významného navýšení kapitálu státem má být předpokládaný kapitálový poměr banky během období restrukturalizace a na jeho konci podle očekávání vyšší než minimální požadavky, a tudíž zaručovat solventnost banky. Podle obchodního plánu, který poskytlo Portugalsko a který je zohledněn v plánu restrukturalizace z ledna 2012, má v případě základního scénáře kmenový kapitál tier 1 na konci období restrukturalizace (31. prosince 2016) představovat [8-12] %, což je mírně nad minimálními požadavky stanovenými v právních předpisech ve výši 10 %, jichž má být podle BdP dosaženo do prosince 2012 (49), a podle zátěžového scénáře těsně pod těmito požadavky ([7-11] %), jak je uvedeno v grafu č. 1 připojeném k 207. bodu odůvodnění.
(207)
Tento vývoj má být zapříčiněn zejména nutností provést obchodní plán stanovený v plánu restrukturalizace z ledna 2012, a to poskytování většího objemu úvěrů ekonomice, a dopadem záporných hospodářských výsledků v prvních letech provádění plánu restrukturalizace. Záporné hospodářské výsledky budou způsobeny především stále vysokými náklady banky v porovnání s objemem jejího obchodu a také náklady na restrukturalizaci, kterou provede společnost BIC.
Graf č. 1
Výhledy pro subjekt vzniklý spojením společností BPN a BIC podle základního scénáře, 2012-2016
[…]
(208)
Co se týká likvidity, obchodní plán se spoléhá především na vklady s odhadovaným růstem vkladů ve výši přibližně [1-10] % ročně. Komise se domnívá, že stabilní financování subjektu vzniklého spojením prostřednictvím vkladů je důležitým prvkem plánu restrukturalizace. Vzhledem k malé velikosti subjektu vzniklého spojením a jeho růstovému potenciálu jsou odhady vývoje vkladů věrohodné.
(209)
Komise se současně domnívá, že aby byla zajištěna životaschopnost subjektu vzniklého spojením, neměly by existovat žádné pobídky k nahrazování vkladů velkoobchodním komerčním financováním. V tomto ohledu je důležité, aby se protiplnění za úvěrovou linku na likviditu, kterou požadovala společnost BIC jako náhradu za možný odliv vkladů, zvýšilo nejméně na sazbu Euribor +[…] základních bodů. Závazek Portugalska v tomto ohledu je nezbytný, aby byla zajištěna slučitelnost podpory na restrukturalizaci s vnitřním trhem, s přihlédnutím ke skutečnosti, že […] má značný objem vkladů, za něž je v současnosti poskytována odměna přesahující sazbu Euribor +[…] základních bodů, což je úroveň, při níž se společnost BIC může rozhodnout, že si tyto vklady neponechá. Pokud by protiplnění za novou úvěrovou linku nebylo stanoveno na úrovni, která společnosti BIC poskytuje pobídku k zachování výše vkladů v souladu s úrovní, jež se předpokládá v plánu restrukturalizace z ledna 2012, mohlo by to společnost BIC přimět k nahrazování vkladů levnějším financováním poskytovaným společností CGD. Toto nahrazení by mohlo zlepšit krátkodobou ziskovost subjektu vzniklého spojením, současně by však narušilo jeho vyhlídky na dosažení životaschopnosti.
(210)
V této souvislosti je rovněž důležité uvést, že i se sazbou Euribor +[…] základních bodů je úvěrová linka poskytována za příznivějších podmínek, než by společnost BIC pravděpodobně získala na trhu. Jelikož Komisi nebylo poskytnuto žádné srovnatelné základní kritérium pro obdobné transakce, k nimž dochází na trhu, Komise podotýká, že není pravděpodobné, že by na trhu byla k dispozici úvěrová linka s takovouto dobou trvání a výší, a to ani při vyšších úrokových sazbách. Komise mimoto považuje za vhodné, že protiplnění u půjček poskytnutých společností CGD […] je stanoveno ve výši […]měsíční sazby Euribor +[…] základních bodů.
(211)
Na základě výše uvedených skutečností byly pochybnosti Komise ohledně životaschopnosti společnosti BPN rozptýleny.
6.3.2 Podpora omezená na minimum a sdílení zátěže
(212)
Ve sdělení o restrukturalizaci je uvedeno, že je nezbytný odpovídající příspěvek příjemce, aby byla podpora omezena na minimum a aby se omezilo narušení hospodářské soutěže a morální hazard. Za tímto účelem: a) je nutno omezit restrukturalizační náklady i výši podpory a b) je nezbytný významný vlastní příspěvek.
(213)
Zásady týkající se vlastního příspěvku přijímající banky ve fázi restrukturalizace jsou stanoveny v oddíle 3 sdělení o restrukturalizaci. Ve sdělení se vyžaduje: a) aby byla pomoc na restrukturalizaci omezena na minimum a pokrývala náklady nezbytné k obnovení životaschopnosti; b) aby přijímající banka použila k financování restrukturalizace v možném rozsahu vlastní zdroje, například prostřednictvím prodeje aktiv, a c) aby náklady spojené s restrukturalizací nesli přiměřeně i ti, kteří do banky investovali, a to převzetím ztrát dostupným kapitálem a zaplacením přiměřené náhrady za státní intervence. Cíl sdílení zátěže je dvojí: omezit narušení hospodářské soutěže a morální hazard (50).
(214)
Plán restrukturalizace by měl jednoznačně uvádět, že podpora byla omezena na nezbytné minimum. Náklady spojené s restrukturalizací by neměl nést pouze stát, ale v maximální možné míře i ti, kteří do banky investovali. Jinými slovy, banka a držitelé jejího kapitálu by se na restrukturalizaci měli podílet v maximální možné míře svými vlastními zdroji. Pomoc na restrukturalizaci by měla být omezena na pokrytí nákladů nezbytných k obnovení životaschopnosti. Podniku by proto neměly být poskytnuty veřejné zdroje, které by mohly být použity k financování činností, jež narušují trh a nesouvisejí s procesem restrukturalizace, jako je nabytí podílů v jiných podnicích (51).
(215)
Co se týká omezení podpory na minimum, sdělení o restrukturalizaci v bodě 23 uvádí, že by pomoc na restrukturalizaci měla být omezena na pokrytí nákladů nezbytných k obnovení životaschopnosti.
(216)
Za tímto účelem musí Komise posoudit za prvé tvrzení portugalských orgánů, že náklady spojené s prodejem BPN společnosti BIC jsou nižší než náklady, které by Portugalsku vznikly v případě likvidace společnosti BPN, a za druhé, zda byla podpora poskytnutá na restrukturalizaci společnosti BPN omezena na nezbytné minimum.
(217)
V rozhodnutí ze dne 24. října 2011 zpochybnila Komise řadu aspektů kvantitativního srovnání obou scénářů, jak je poskytlo Portugalsko v té době.
(218)
V plánu restrukturalizace z ledna 2012 poskytlo Portugalsko aktualizované srovnání obou scénářů a pozměnilo své počáteční předpoklady s cílem odstranit hlavní obavy, které Komise uvedla v rozhodnutí ze dne 24. října 2011 a které souvisely s náklady v případě řízené likvidace. Portugalsko se zejména zabývalo srážkou u půjček a zacházením s držiteli podřízených dluhopisů.
(219)
Portugalsko předložilo zejména doplňující informace a alternativní kritérium s ohledem na jeho předpoklady týkající se srážky z účetní hodnoty ve výši 30-50 % při prodeji půjček. Portugalsko poskytlo rovněž konečné údaje o půjčkách, které nakonec společnost BIC převzala a jejichž výše nebyla v době prvního srovnání dne 17. února 2012 známa. Portugalsko vyňalo ze scénáře týkajícího se řízené likvidace rovněž náklady spojené s vyplacením držitelů některých podřízených dluhopisů, jak je upřesněno v 221. bodě odůvodnění.
(220)
Komise se domnívá, že s přihlédnutím k současné ekonomické situaci a k významnému snižování finančních pák v bankovním sektoru je použití srážky při prodeji úvěrového portfolia oprávněné. Pokud by byly půjčky drženy až do doby jejich splatnosti, musel by stát do té doby hradit náklady financování a nést úvěrové riziko. Komise proto může uznat dolní mez odhadu srážky, který poskytlo Portugalsko, tj. srážku ve výši [20-50] %.
(221)
Co se týká držitelů podřízených dluhopisů, Komise má za to, že celková částka ve výši 245 milionů EUR je složena z různých emisí. Může být možné […]. Portugalsko uvedlo, že po právním posouzení podmínek každé emise, […].
(222)
Tabulka č. 3 podává přehled odhadu přílivu a odlivu prostředků s přihlédnutím k revidovaným předpokladům uvedeným v 219. až 221. bodě odůvodnění. Tento odhad bere v úvahu pouze mezní náklady spojené s oběma scénáři (a nikoli již vzniklé náklady) a je založen na údajích z rozvahy společnosti BPN v době jejího prodeje společnosti BIC (52).
Tabulka č. 3
Srovnání scénáře v podobě prodeje společnosti BIC a scénáře v podobě řízené likvidace (údaje v milionech EUR)
Prodej společnosti BIC
Likvidace
ODLIV PROSTŘEDKŮ
1
Splacení financování úvěrovým institucím
[…] (53)
2
Výplata vkladů zákazníků
[…]
3
Navýšení kapitálu
[…]
4
Vyplacení držitelů podřízených dluhopisů kromě věčných dluhopisů TBC
[…]
Odliv prostředků celkem
[…]
[…]
Prodej společnosti BIC
Likvidace
PŘÍLIV PROSTŘEDKŮ
5
Prodej úvěrů zákazníků (2 114 miliardy EUR po očištění o srážku ve výši 30 %)
[…]
6
Splacení hotovosti a půjček poskytnutých úvěrovým institucím
[…] (54)
7
Kupní cena společnosti BPN
[…]
8
Prémie za prodej vkladů - 2 % zůstatku vkladů
[…]
Příliv prostředků celkem
[…]
ODHADOVANÝ ROZDÍL
[…]
[…]
(223)
Celkově by možnost řízené likvidace, kdy by stát vyplatil všechny vklady (kromě vkladů podřízených věřitelů držících věčné dluhopisy) a uhradil by celou expozici úvěrovým institucím, byla nákladnější než prodej společnosti BIC.
(224)
Komise uznává nejistotu spojenou s řadou předpokladů, konkrétně s možností získat zpět úvěry převedené na společnost BIC. V úvahu je nutno vzít rovněž skutečnost, že by řízená likvidace mohla mít negativní vedlejší účinky na důvěru v celý bankovní sektor a rating členského státu.
(225)
Na základě dostupných informací vyvozuje Komise závěr, že možnost restrukturalizace banky, tj. její prodej společnosti BIC, pomohl omezit podporu na nezbytné minimum.
(226)
Společnost BPN obdržela před zestátněním a posléze značnou částku podpory, jak je uvedeno v 182. až 185. bodě odůvodnění. Podpora byla nezbytná k udržení banky po dobu potřebnou k provedení zvolené restrukturalizace, tj. prodeje životaschopných částí společnosti BIC a postupné likvidace špatných aktiv. V důsledku procesu restrukturalizace společnost BPN jako nezávislá banka zanikne. Činnost v oblasti retailového bankovnictví, kterou převezme společnost BIC, má bilanční sumu o 35 % nižší, než byla bilanční suma společnosti BPN před zestátněním. Za převládajících podmínek na trhu jsou tato opatření (a zejména převedení aktiv nesouvisejících s retailovým bankovnictvím na jednotky pro speciální účel) neoddělitelně spojena se životaschopností banky, která zůstane na trhu. Podniky a činnosti nesouvisející s retailovým bankovnictvím byly převedeny na jednotky pro speciální účel a budou postupně zlikvidovány. Komise uznává, že značné prodlevy při provádění restrukturalizace společnosti BPN souvisí s mimořádnými okolnostmi, jež postihly portugalské hospodářství a dne 17. května 2011 vedly k podepsání memoranda o porozumění.
(227)
Jak Komise uvedla ve svém rozhodnutí ze dne 24. října 2011, kromě opatření provedených ve prospěch společnosti BPN před jejím prodejem požaduje společnost BIC další opatření, jež jsou uvedena v 56. bodě odůvodnění.
(228)
Ve svém rozhodnutí ze dne 24. října 2011 nadnesla Komise otázku, zda kapitálový vklad, který požadovala společnost BIC, představoval minimální částku nezbytnou k zajištění životaschopnosti. S přihlédnutím k úpravám rozvahy, které požadovala společnost BIC ve své nabídce ze dne 20. července 2011, a k finančním výkazům společnosti BPN z června 2011 Portugalsko odhadlo, že kapitál ve výši [200-400] milionů EUR znamená poměr kmenového kapitálu tier 1 ve výši [10-18] %.
(229)
Portugalsko tvrdí, že výše kapitálu je výsledkem nabídkového řízení, kdy se přihlíželo rovněž k ceně, kterou společnost BIC zaplatí státu (40 milionů EUR). To je odůvodněno náklady na přeorientování banky na její hlavní činnost a nutností zachovat dostatečnou rezervu dodatečného kapitálu. Portugalsko se domnívá, že tato rezerva je přiměřená k zachování dostatečné výše vlastního kapitálu, zejména v prvních letech integrace, přičemž se bere v úvahu rovněž špatná pověst společnosti BPN a složitá ekonomická situace v Portugalsku.
(230)
Je třeba uvést, že podle plánu restrukturalizace z ledna 2012 se odhaduje, že kapitálový poměr dosáhne na konci čtvrtého roku po prodeji [8-12] % a podle zátěžového scénáře [7-11] % (což je o něco méně než minimum požadované portugalskými právními předpisy ve výši 10 %).
(231)
Komise může proto vyvodit závěr, že úroveň kapitálu odpovídající poměru kmenového kapitálu tier 1 ve výši [10-18] % je výsledkem nabídkového řízení a je nezbytná k zajištění životaschopnosti banky podle plánu restrukturalizace z ledna 2012.
(232)
Komise hodnotí kladně rovněž skutečnost, že rámcová smlouva se společností BIC obsahuje závazek, že společnost BIC nebude po dobu pěti let akcionářům vyplácet dividendy ani jiné rovnocenné dávky ve vztahu k BPN. Cílem tohoto závazku je zajistit, aby kapitál vložený do společnosti BPN neopustil ihned banku ve formě prostředků vyplacených akcionářům.
(233)
Konečná aktiva, která nakonec společnost BIC převezme, se však liší od nabídky společnosti BIC ze dne 20. července 2011 a společnost BIC si vyhrazuje rovněž právo vrátit nesplácené půjčky. Komise se proto domnívá, že aby byla podpora omezena na minimum, mělo by být případné snížení rizikově vážených aktiv vyplývající z vrácení půjček státu doprovázeno odpovídajícím snížením kapitálu ve výši [10-18] % snížení rizikově vážených aktiv. Snížení kapitálu by mohlo mít podobu srážky z účetní hodnoty půjček vracených státu.
(234)
Komise podotýká, že společnost BIC navrhla, že by v případě vrácení nesplácených půjček mohl subjekt vzniklý spojením zachovat poměr kmenového kapitálu tier 1 ve výši [10-18] % poskytováním nových úvěrů ekonomice. Komise se domnívá, že by takovéto opatření neomezilo podporu na minimum, a to z níže uvedených důvodů. Za prvé, poměr vlastního kapitálu společnosti BIC před prodejem bude nižší než [10-18] % ke dni prodeje. Jakmile se proto společnost BPN spojí se společností BIC, výše kmenového kapitálu tier 1 v subjektu vzniklém spojením se bezprostředně sníží (jak se odráží v plánu restrukturalizace z ledna 2012). Pokud by měl subjekt vzniklý spojením po sloučení zachovat poměr kmenového kapitálu tier 1 ve výši [10-18] %, jeho kapitalizace by byla vyšší, než jak předpokládala samotná společnost BIC. Za druhé, plán restrukturalizace z ledna 2012 již zohledňuje nové úvěry pro ekonomiku a za tímto účelem se považuje (velmi vysoká) úroveň kmenového kapitálu tier 1 ve výši [10-18] % ve společnosti BPN v okamžiku prodeje za dostatečnou. Není proto nutné vyhradit na poskytování nových úvěrů ještě více kapitálu, než se předpokládá v plánu restrukturalizace z ledna 2012. V tomto ohledu hodnotí Komise kladně závazek Portugalska, že poměr kmenového kapitálu tier 1 ve společnosti BPN ke dni prodeje společnosti BIC nebude vyšší než [10-18] % a že v případě převedení nesplácených půjček na stát nebo jakýkoli subjekt ovládaný státem po prodeji převede společnost BIC nebo subjekt vzniklý spojením na stát nebo subjekt ovládaný státem kapitál spojený s těmito půjčkami, a to ve výši [10-18] % rizikově vážených aktiv půjček.
(235)
Ve sdělení o restrukturalizaci se mimoto uvádí, že k omezení podpory na nezbytné minimum je nezbytný zákaz akvizic. V bodě 23 sdělení o restrukturalizaci je výslovně uvedeno, že „podniku by neměly být poskytnuty veřejné zdroje, které by mohly být použity k financování činností, jež narušují trh a nesouvisejí s procesem restrukturalizace. Prostřednictvím státní podpory by se například nemělo financovat nabývání podílů v jiných podnicích nebo nové investice, pokud to pro obnovení životaschopnosti podniku nemá zásadní význam“.
(236)
Komise podotýká, že již v plánu restrukturalizace z ledna 2012 bylo uvedeno, že se subjekt vzniklý spojením stane životaschopným subjektem, který by měl dosáhnout přijatelné návratnosti vlastního kapitálu, a dokonce se očekává, že bude ziskový. Toto obnovení životaschopnosti nezávisí na akvizicích. Komise se naopak domnívá, že zákaz akvizic zajistí, aby kapitál, který se považuje za nezbytný pro restrukturalizaci, zůstal v bance, a tudíž přispěl k obnovení její životaschopnosti. Komise v této souvislosti usuzuje, že závazek Portugalska týkající se vymáhání zákazu akvizic je nezbytný k zajištění slučitelnosti podpory na restrukturalizaci s vnitřním trhem.
(237)
Co se týká vlastního příspěvku, sdělení o restrukturalizaci vyžaduje, aby náklady spojené s restrukturalizací nenesl pouze stát, nýbrž rovněž i minulí investoři banky a bývalí akcionáři. Tento požadavek zajišťuje, aby zachráněné banky nesly přiměřenou odpovědnost za důsledky svého jednání v minulosti, a vytváří odpovídající pobídky s ohledem na jejich budoucí chování.
(238)
V daném případě hodnotí Komise kladně skutečnost, že akcionáři přišli o své podíly v bance bez jakékoli náhrady. Podíleli se proto přiměřeně na sdílení zátěže u banky, jejíž hodnota byla podle odhadu dvou nezávislých subjektů jmenovaných Portugalskem záporná. Komise hodnotí kladně rovněž skutečnost, že se změnilo představenstvo společnosti BPN a v rámci zestátnění bylo nahrazeno.
(239)
Komise však podotýká, že v privatizované bance zůstanou držitelé podřízených dluhopisů v hodnotě 245 milionů EUR, kterým mohou být i nadále vypláceny kupóny.
(240)
Jak je uvedeno v bodě 26 sdělení o restrukturalizaci, „pokud jejich činnosti nevytváří dostatečné zisky, neměly by banky k výplatě odměn za kapitál (vlastní kapitál a podřízený závazek) používat státní podporu“.
(241)
Co se týká období restrukturalizace společnosti BPN, tato společnost nedodržovala politiku Komise týkající se hybridních nástrojů, jak je stanovena v bodě 26 sdělení o restrukturalizaci. Komise v tomto sdělení objasnila, že v kontextu restrukturalizace není volné uvážení při rozhodování o kompenzaci ztrát, tzv. diskreční kompenzace ztrát (například uvolněním rezerv či snížením vlastního kapitálu), ze strany přijímajících bank v zájmu zajištění výplaty dividend a kupónů za nesplacený podřízený dluh v zásadě slučitelné s cílem sdílení nákladů. Komise podotýká, že vyplácení kupónů nedodrželo tuto zásadu a mělo by být vyrovnáno důkladnější restrukturalizací (55).
(242)
Komise se domnívá, že rozsáhlá restrukturalizace banky může být k vyrovnání nedostatečného sdílení zátěže dostatečná.
(243)
Jelikož je však banka nyní prodávána, je zákaz týkající se vyplácení kupónů do 31. prosince 2016 nezbytný k zajištění minimální úrovně sdílení zátěže ze strany držitelů kapitálu banky.
(244)
V tomto ohledu bere Komise na vědomí závazek Portugalska, že s cílem přispět k restrukturalizaci společnosti BPN neuplatní společnost BIC, subjekt vzniklý spojením ani Portugalsko do 31. prosince 2016 práva na koupi ve vztahu k podřízenému dluhu, který společnost BPN vydala přede dnem prodeje.
(245)
Komise podotýká, že protiplnění za každé z opatření podpory, která jsou uvedena v 182. až 185. bodě odůvodnění, a zejména za záruky, kapitálový vklad a převod aktiv na jednotky pro speciální účel, není v souladu s příslušnými sděleními Komise.
(246)
Za státní záruky byla stanovena cena ve výši 20 základních bodů, což je podstatně méně, než je úroveň vyplývající z použití pravidel Komise pro protiplnění za státní záruky za závazky vydané finančními institucemi.
(247)
U kapitálového vkladu do společnosti BPN ve výši 600 milionů EUR, k němuž došlo v únoru 2012, jednoznačně neexistuje protiplnění, které by bylo v souladu se sdělením o rekapitalizaci. Portugalské orgány ve skutečnosti za vložený kapitál žádné protiplnění neočekávají. Kapitál byl vložen s cílem umožnit prodej banky za zápornou cenu.
(248)
Pokud jde o převod aktiv na jednotky pro speciální účel za účetní hodnotu, ačkoli Komise teoreticky uznává, že převod aktiv na tři jednotky pro speciální účel má ochránit životaschopnost společnosti BPN a umožnit její prodej, převod za účetní hodnotu představuje státní podporu, která není v souladu s hlavními požadavky sdělení o znehodnocených aktivech. Převod se zejména uskutečnil za účetní hodnotu, která byla značně vyšší než reálná ekonomická hodnota, a nepředpokládá se žádné protiplnění pro stát. Ve sdělení o znehodnocených aktivech se uznává, že případný nesoulad s jeho hlavními kritérii, včetně kritérií týkajících se stanovení ceny, může vyrovnat důkladná restrukturalizace. Existence důkladné restrukturalizace společnosti BPN je tudíž prvkem, který by mohl Komisi dovolit konstatovat, že opatření je se sdělením o znehodnocených aktivech slučitelné. Převod aktiv na jednotky pro speciální účel by se proto mohl posoudit společně se zbytkem opatření ve prospěch společnosti BPN a jako součást rozsáhlé restrukturalizace.
(249)
V bodě 25 sdělení o restrukturalizaci je uvedeno, že každá odchylka od přiměřeného sdílení nákladů ex ante, k jejímuž udělení mohlo výjimečně dojít v záchranné fázi z důvodů finanční stability, by měla být kompenzována v pozdější fázi restrukturalizace, například formou ustanovení o zpětném získání (tzv. claw-back clauses) a/nebo prostřednictvím rozsáhlejší restrukturalizace, jež bude zahrnovat dodatečná opatření omezující narušení hospodářské soutěže.
(250)
Komise se domnívá, že restrukturalizace společnosti BPN je dostatečně rozsáhlá. Za prvé podotýká, že banka je malá. V důsledku restrukturalizace společnost BPN zanikne jako nezávislá banka. Činnost v oblasti retailového bankovnictví, kterou převezme společnost BIC, má bilanční sumu o 35 % nižší, než byla bilanční suma společnosti BPN před jejím zestátněním. Činnosti nesouvisející s retailovým bankovnictvím byly natrvalo ukončeny.
(251)
Komise proto může vyvodit závěr, že vzhledem k rozsáhlé restrukturalizaci společnosti BPN je sdílení zátěže přiměřené.
6.3.3 Opatření k omezení narušení hospodářské soutěže
(252)
Pokud jde o opatření k omezení narušení hospodářské soutěže, ve sdělení o restrukturalizaci je stanoveno, že povaha a forma takových opatření bude záležet na výši podpory a podmínkách a okolnostech, za kterých byla podpora udělena, a rovněž na vlastnostech trhu či trhů, na kterých bude banka přijímající podporu působit.
(253)
Ačkoli je výše podpory, kterou obdržela společnost BPN, značná, je nutno vzít v úvahu omezenou velikost této společnosti. Jak je uvedeno v bodě 32 sdělení o restrukturalizaci, Komise bude analyzovat pravděpodobné dopady podpory na trhy, na kterých přijímající banka po restrukturalizaci působí. V prvé řadě bude po obnovení životaschopnosti banky přezkoumána její velikost a relativní význam na příslušném trhu či trzích.
(254)
Komise v této souvislosti podotýká, že společnost BPN již nebude stejným hospodářským subjektem jako před zásahem státu (56). Společnost byla zestátněna a prošla důkladnou restrukturalizací. Na trhu bude proto soutěžit mnohem menší banka.
(255)
Podle velikosti bilanční sumy na konci roku 2008 byla společnost BPN sedmou největší finanční institucí v Portugalsku. Od zestátnění se její velikost zmenšila, zejména v důsledku odlivu vkladů. V polovině roku 2011 zaujímala 12. místo s podílem na trhu u vkladů i úvěrů nižším než 1 %. Vklady a úvěry se v období 2008-2011snížily téměř o polovinu.
(256)
Ve svých připomínkách k rozhodnutí ze dne 24. října 2011 Portugalsko za prvé uvedlo, že již před zestátněním měla společnost BPN podíl na trhu ve výši přibližně [1-2] %. Za druhé, po zestátnění byla společnost BPN významně restrukturalizována a její velikost se dále zmenšovala. Za třetí, i po integraci se společností BIC bude mít nový integrovaný subjekt podíl na trhu v Portugalsku nižší než [ 1] %, jelikož podíl společnosti BPN na trhu v současnosti činí přibližně [ 1] % u úvěrů pro zákazníky i u vkladů a podíl společnosti BIC na trhu je v řádu [ 1] % u úvěrů a [ 1] % u vkladů.
(257)
Komise rovněž podotýká, že prodej bankovní činnosti prostřednictvím nabídkového řízení soutěžitelům umožnil získat značku a podnikání společnosti BPN, což omezuje narušení hospodářské soutěže.
(258)
Komise nahlíží příznivě rovněž na dividendovou politiku, jak je popsána v písmeně m) 56. bodu odůvodnění.
(259)
V bodě 44 sdělení o restrukturalizaci je rovněž stanoveno, že by banky neměly uvádět státní podporu jako konkurenční výhodu při uvádění svých finančních nabídek na trh. Komise hodnotí kladně závazek Portugalska, že společnost BIC nebude ve svých marketingových kampaních a sděleních pro investory odkazovat na využití státní podpory.
(260)
Ve svém rozhodnutí ze dne 24. října 2011 vyslovila Komise pochybnosti, pokud jde o to, zda byla plánovaná opatření dostatečná, vezme-li se v úvahu značná výše podpory a skutečnost, že ve prospěch společnosti BPN byla provedena opatření týkající se rekapitalizace, záruk a záchrany znehodnocených aktiv, za něž nebylo poskytnuto žádné protiplnění v souladu s požadavky příslušných sdělení.
(261)
Komise zejména podotýká, že banka bude působit na trhu s počátečním poměrem kmenového kapitálu tier 1 ve výši [10-18] %, což zdaleka přesahuje minimální úroveň ve výši 9 % požadovanou na konci roku 2011 a 10 % na konci roku 2012.
(262)
Společnost BIC mimoto požadovala právo prodat zpět do […] měsíců půjčky, které nejsou spláceny nejméně […] dnů (do výše […] % celkové nominální hodnoty úvěrového portfolia). Požadovala rovněž zachování podpory likvidity poskytované společností CGD ve dvou formách. První z nich je zachování úvěrové linky pro program obchodních cenných papírů ve výši [150-500] milionů EUR se státní zárukou po dobu tří let a závazek společnosti CGD zachovat podmínky úvěrové linky do […]. Druhou je nová úvěrová linka ve výši [150-350] milionů EUR, kterou má společnost CGD poskytnout jako náhradu za pokles vkladů pod 1,8 miliardy EUR, s protiplněním ve výši sazby Euribor +[…] základních bodů.
(263)
To by mělo zajistit, aby subjekt vzniklý spojením nevyužil státní podporu k růstu na úkor konkurentů a aby bylo náležitě omezeno narušení hospodářské soutěže způsobené podporou.
(264)
Vzhledem k napjaté situaci na trhu a přísným podmínkám, které Portugalsko uložilo bankovnímu sektoru v důsledku událostí, jež vedly k podpisu memoranda o porozumění, se Komise domnívá, že tyto úvěrové linky na likviditu by významně ovlivnily rozsah, v jakém bude moci subjekt vzniklý spojením soutěžit na trhu s ostatními účastníky, kteří státní podporu neobdrželi.
(265)
Státní podporu lze proto prohlásit za slučitelnou pouze tehdy, pokud jsou zavedena dostatečná opatření, která zajišťují, aby státní podpora nebyla využita na úkor konkurentů, z nichž někteří podobnou veřejnou podporu neobdrželi. Pro banky, které obdržely veřejnou podporu, a banky, které takovouto podporu neobdržely, by měly i nadále platit rovné podmínky. Státní podpora by neměla oslabit pobídky těch subjektů, které neobdržely podporu, k soutěži, investicím a inovacím, ani vytvářet překážky vstupu, jež by mohly narušovat přeshraniční činnost.
(266)
Je nutné zajistit, aby subjekt vzniklý spojením nevyužíval konkurenční výhodu vyplývající z přesunu rizika likvidity na stát a z poskytnutí kapitálu.
(267)
Komise se za prvé domnívá, že v zájmu omezení narušení hospodářské soutěže vyplývajícího ze skutečnosti, že banka bude mít kapitál přesahující minimální požadavek (viz 261. bod odůvodnění), by mělo být snížení rizikově vážených aktiv v souvislosti s vrácením půjček státu doprovázeno odpovídajícím snížením kapitálu. Závazek Portugalska ohledně maximální výše kapitálu ve společnosti BPN je proto nezbytný, aby byla zajištěna slučitelnost podpory na restrukturalizaci s vnitřním trhem.
(268)
Komise se za druhé domnívá, že by doba trvání úvěrové linky ve výši [150-500] milionů EUR spojené s programem obchodních cenných papírů společnosti BPN měla být omezena na dobu […] let. Protiplnění za druhou úvěrovou linku na likviditu by se navíc mělo přiblížit tržním podmínkám a být stanoveno se sazbou Euribor +[…] základních bodů. Portugalsko by si současně mělo do dne 31. prosince 2016 před poskytnutím úvěrových linek nebo záruk ze strany společnosti CGD nebo státu vyžádat předběžný souhlas Komise, aby bylo zajištěno, že se tato omezení nebudou obcházet. V této souvislosti bere Komise na vědomí závazky Portugalska ohledně úvěrových linek na likviditu; tyto závazky jsou nezbytné k zajištění slučitelnosti podpory na restrukturalizaci s vnitřním trhem.
(269)
Sdělení o restrukturalizaci za třetí spojuje s narušením hospodářské soutěže také zákaz akvizic. V bodech 39 a 40 sdělení je objasněno, že „státní podpora nesmí být použita na úkor soutěžitelů, kteří podobnou veřejnou podporu nedostávají“, a že „banky by neměly použít státní podporu na akvizice konkurenčních podniků“. Komise vítá závazek Portugalska uvedený v 236. bodě odůvodnění, že bude do dne 31. prosince 2016 vymáhat zákaz akvizic.
(270)
Nárok společnosti BIC vrátit státu nesplácené půjčky by měl skončit ke dni […], a nikoli […] měsíců ode dne prodeje. Komise má za to, že společnost BIC měla možnost přezkoumat půjčky společnosti BPN v době od zahájení nabídkového řízení, a zejména po podepsání rámcové smlouvy dne 9. prosince 2011. Mimoto již bylo úvěrové portfolio dvakrát vyčištěno: převodem nejhorších půjček na jednotky pro speciální účel v prosinci 2010 a následně tím, že společnost BIC jako kupující požadovala právo vrátit státu dodatečné částky půjček, aby bylo dosaženo poměru úvěrů k vkladům ve výši [110-150] %.
(271)
Komise podotýká, že další možnost vrácení poskytuje společnosti BIC ochranu před rizikem zhoršení ekonomické situace. Jakékoli následné „nesplácení“ by se vší pravděpodobností odráželo zhoršení ekonomické situace, a ovlivnilo tudíž nepříznivě celý bankovní sektor. Nárok společnosti BIC vrátit nesplácené půjčky státu narušuje hospodářskou soutěž, jelikož ostatní banky tuto možnost mít nebudou. Lhůta pro vrácení by proto měla být zkrácena maximálně do […]. V této souvislosti Komise vítá závazek Portugalska, že lhůtu stanovenou na […] dodrží.
6.3.4 Závěr
(272)
Budou-li náležitě provedeny veškeré závazky popsané v oddíle 5.2, poskytuje plán restrukturalizace z ledna 2012 dostatečné důkazy, že je obnovena dlouhodobá životaschopnost subjektu vzniklého spojením, že je dosaženo dostatečného sdílení zátěže a že byla přijata přiměřená opatření k omezení neoprávněného narušení hospodářské soutěže. Komise proto může prohlásit, že plán restrukturalizace z ledna 2012 je v souladu se sdělením o restrukturalizaci.
6.3.5 Monitorování
(273)
V bodě 46 sdělení o restrukturalizaci se uvádí, že aby bylo možno ověřit, že je plán restrukturalizace řádně prováděn, jsou zapotřebí pravidelné podrobné zprávy podávané členským státem. Portugalsko by proto mělo předkládat Komisi takovéto zprávy co šest měsíců počínaje datem tohoto rozhodnutí.
7. Závěr
(274)
Komise lituje, že Portugalsko poskytlo protiprávně státní podporu uvedenou v oddíle 6.1.2 „Vyčíslení státní podpory“ v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy. Tuto podporu spolu s ostatními opatřeními podpory posuzovanými v tomto rozhodnutí však lze považovat za slučitelnou, budou-li dodrženy závazky popsané v oddíle 5.2,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Níže uvedená opatření, která provedlo Portugalsko, představují státní podporu:
a)
půjčky poskytnuté společností CGD před zestátněním;
b)
půjčky a úvěrové linky na likviditu poskytnuté společností CGD společnosti BPN po zestátnění a před uskutečněním prodeje, a to s výslovnou státní zárukou, či bez takovéto záruky;
c)
převod aktiv ze společnosti BPN na jednotky pro speciální účel za účetní hodnotu před uskutečněním prodeje a posléze;
d)
navýšení kapitálu státem dne 15. února 2012;
e)
úvěrové linky na likviditu, které má společnost CGD poskytnout subjektu vzniklému spojením, jak požaduje společnost BIC;
f)
právo společnosti BIC převést vklady s cenou nad […] základních bodů na stát, nebo získat od státu protiplnění za tento rozdíl a
g)
převod nákladů spojených se soudními spory na stát.
2. Opatření podpory stanovená v odstavci 1 jsou ve světle závazků uvedených v oddíle 5.2 slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Portugalsko Komisi informace o opatřeních přijatých k dosažení souladu s tímto rozhodnutím. Portugalsko mimoto předkládá podrobné zprávy o opatřeních přijatých k dosažení souladu s tímto rozhodnutím, a to počínaje uplynutím šesti měsíců od data tohoto rozhodnutí.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Portugalské republice.
V Bruselu dne 27. března 2012.
KOMISIJAS LĒMUMS
(2012. gada 27. marts)
par pasākumiem SA. 26909 (2011/C), kurus īstenojusi Portugāle Banco Português de Negócios (BPN) pārstrukturēšanai
(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 2043)
(Autentisks ir tikai teksts portugāļu valodā)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2012/660/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,
pēc tam, kad tā uzaicinājusi ieinteresētās personas sniegt piezīmes (1) saskaņā ar Līguma 108. panta 2. punktu un ņēmusi vērā iesniegtās piezīmes,
tā kā:
1. Procedūra
(1)
Portugāles valdība 2008. gada 2. novembrī apstiprināja likumprojektu par Banco Português de Negócios, S.A. (turpmāk „BPN” jeb „banka”) pamatkapitālu veidojošo akciju nacionalizāciju. Attiecīgi likums Nr. 62-A/2008 (turpmāk „likums par nacionalizāciju”) tika publicēts 2008. gada 11. novembrī. BPN tika nacionalizēta 12. novembrī par nulles cenu.
(2)
Portugāles iestādes 2008. gada 5. novembrī informēja Komisiju par to, ka Portugāles valdība apstiprinājusi minēto likumprojektu. Komisijai 2008. gada 11. un 13. novembrī tika nosūtīta informācija par likuma par nacionalizāciju publicēšanu.
(3)
Komisija nekavējoties pieprasīja gan sīkāku informāciju par valsts atbalsta pasākumiem, kādi tiks piešķirti BPN saskaņā ar nacionalizācijas procedūru, gan BPN pārstrukturēšanas plānu.
(4)
Portugāle iepriekš nebija informējusi par valsts piešķirtiem pasākumiem BPN. Komisija par šādiem pasākumiem tika informēta ievērojami vēlāk un pēc vairākkārtējiem pieprasījumiem.
(5)
Ņemot vērā iepriekš teikto, 2008. gada 14. novembrī Komisija pieprasīja gan informāciju par īpašiem valsts atbalsta pasākumiem BPN, gan pārstrukturēšanas plānu. Komisija nosūtīja atgādinājumus 2009. gada 5. janvārī, 23. aprīlī un 29. aprīlī.
(6)
Portugāles iestādes atbildēja uz šiem informācijas pieprasījumiem 2009. gada 8. janvārī, 28. aprīlī un 23. jūnijā, tomēr nesniedza ne informāciju par īpašiem valsts atbalsta pasākumiem par labu BPN, ne pārstrukturēšanas plānu. Savā 2009. gada 23. jūnija vēstulē Portugāles iestādes norādīja, ka tās apsver iespēju nodalīt BPN aktīvus un pārdot banku.
(7)
Komisija atkārtoti pieprasīja informāciju 2009. gada 17. jūlijā, 4. septembrī, 14. septembrī un 30. novembrī, kā arī 2010. gada 5. februārī un 16. martā.
(8)
Portugāles iestādes atbildēja 2009. gada 14. augustā un norādīja, ka BPN plāno emitēt komerciālus vērtspapīrus kopumā par EUR 2 miljardiem, emisiju parakstīs Caixa Geral de Depósitos (CGD) un tai būs valsts garantija. Tās uzskatīja, ka garantija tieši izriet no likuma par nacionalizāciju, tāpēc tā nevar būt valsts atbalsts. Portugāles iestādes 2009. gada 12. oktobrī nosūtīja sīkāku informāciju par CGD un valsts intervencēm. Tās sniedza papildinformāciju 2009. gada 21. novembrī un 2010. gada 17. un 18. februārī un 31. martā.
(9)
Pēc tikšanās ar Portugāles iestādēm 2010. gada 16. jūnijā Komisija 2010. gada 12. augustā atkārtoti pieprasīja Portugāles iestādēm cita starpā nekavējoties iesniegt BPN pārstrukturēšanas plānu. Plāns netika iesniegts, tādēļ Komisija 2010. gada 31. augustā nosūtīja oficiālu atgādinājumu saskaņā ar 5. panta 2. punktu Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta (patlaban - Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. pants) piemērošanai (2).
(10)
Portugāles iestādes 2010. gada 14. septembrī nosūtīja dokumentu „Memorando: a nacionalização, a reestruturação e a reprivatização projectada do Banco Português de Negócios, SA” (turpmāk „2010. gada 14. septembra memorands”), kurā ieskicēts BPN pārstrukturēšanas plāns un galvenie privatizācijas procesa elementi.
(11)
Kad Komisija konstatēja, ka 2010. gada 14. septembra memorandā joprojām nav daļas informācijas, tā 2010. gada 29. septembrī nosūtīja vēstuli Portugāles iestādēm, pieprasot sniegt papildinformāciju. Portugāles iestādes savā 2010. gada 15. novembra e-pasta vēstulē lūdza pagarināt atbildes sniegšanas termiņu, un Komisija piešķīra pagarinājumu savā 2010. gadā 18. novembra vēstulē. Portugāles iestādes sniedza papildu skaidrojumus savā 2010. gada 26. novembra vēstulē un 2011. gada 25. janvāra e-pasta vēstulē.
(12)
Komisija 2011. gada 16. februārī pieprasīja paskaidrot vairākus punktus un sniegt sīkāku informāciju. Portugāles iestādes atbildēja 2011. gada 16. martā.
(13)
Saistībā ar sanāksmēm, kuras notika pirms saprašanās memoranda (turpmāk „MoU”) (3) parakstīšanas 2011. gada 17. maijā starp Portugāli, no vienas puses, un Starptautisko Valūtas fondu, Eiropas Centrālo banku un Eiropas Komisiju, no otras, Komisija 2011. gada 27. aprīlī tikās ar BPN vadību. BPN pārdošana saskaņā ar MoU tika plānota līdz 2011. gada jūlija beigām. Tādēļ Komisija 2011. gada 20. maijā pieprasīja informāciju par bankas pārstrukturēšanu un plānoto pārdošanas procesu. Tā kā Portugāles iestādes nesniedza atbildi, 2011. gada 8. jūlijā tika nosūtīts atgādinājums un pieprasījums sniegt papildinformāciju, ņemot vērā paziņojumus presē par valsts papildu līdzekļiem, kas sniegti BPN, izmantojot valsts garantiju. Portugāles iestādes 2011. gada 5. augustā sniedza pārskatu par privatizācijas procesu.
(14)
Komisija 2011. gada 10. augustā tikās ar Portugāles iestādēm. Sanāksmes laikā un pēc tam 2011. gada 28. augustā tās sniedza Komisijai papildinformāciju. Komisija saņēma sīkāku informāciju 2011. gada 14. septembrī un 14. oktobrī.
(15)
2011. gada 24. oktobrī pieņemot lēmumu (turpmāk „2011. gada 24. oktobra lēmums”), Komisija sāka Līguma 108. panta 2. punktā noteikto procedūru saistībā ar lietu SA.26909 par iespējamu atbalstu, kas piešķirts BPN un Banco BIC Português S.A. (BIC) (4).
(16)
Komisijas 2011. gada 24. oktobra lēmums tika publicēts 2011. gada 20. decembrī. Noteiktajā termiņā, kas ir viens mēnesis, netika saņemtas trešo personu piezīmes.
(17)
Portugāle 2011. gada 9. decembrī iesniedza Komisijai pamatlīgumu, kuru tajā pašā dienā bija parakstījusi BIC un Portugāles iestādes (turpmāk „pamatlīgums”).
(18)
Portugāle 2012. gada 20. janvārī sniedza atbildi par 2011. gada 24. oktobra lēmumā ietvertajiem apsvērumiem. Tajā pašā dienā Portugāles iestādes sniedza papildinformāciju, tostarp jaunu BPN pārstrukturēšanas plānu (turpmāk „2012. gada janvāra pārstrukturēšanas plāns”), un atbildes uz papildjautājumiem par pamatlīgumu, kurus Komisija bija uzdevusi 2011. gada 21. decembrī. Šī informācija tika papildināta 2012. gada 3. februārī, iesniedzot BIC sagatavoto plānu darbības un dzīvotspējas nodrošināšanai, kas turpmāk šī lēmuma nolūkā uzskatāms par 2012. gada janvāra pārstrukturēšanas plāna neatņemamu daļu. Sīkāka informācija tika sniegta 2012. gada 10., 17. un 23. februārī, atbildot uz jautājumiem, kurus Komisija uzdeva Portugāles iestādēm 2012. gada 8., 14. un 17. februārī. Portugāle 2012. gada 16. martā iesniedza Komisijai vairākas apņemšanās.
(19)
Procedūras laikā tika veikta vairākkārtēja informācijas apmaiņa, tika rīkotas vairākas telefonkonferences un tikšanās, kurās piedalījās Portugāles valsts, BPN un Komisijas pārstāvji.
2. Saņēmēju un pasākumu apraksts
2.1. Saņēmējs un tā problēmas
(20)
BPN ir finanšu iestāde, kas atrodas Portugālē un sniedz plašu banku pakalpojumu klāstu. Tā tika nacionalizēta 2008. gada 11. novembrī, laikā, kad tai bija 213 filiāles (četras no tām bija Francijā), apmēram 2 200 darbinieku un kopējie aktīvi EUR 6,6 miljardu apmērā, kas veidoja apmēram 2 % no Portugāles maza apjoma banku pakalpojumu nozares kopējiem aktīviem.
(21)
Saskaņā ar Portugāles iestāžu sniegto informāciju (5) BPN likviditātes problēmas sākušās jau 2008. gada vasarā, kad 2008. gada 18. jūlijā kredītreitingu aģentūra Moody’s pazemināja BPN vērtējumu no Baa1 uz Baa3 (6). Kaut gan augusta beigās BPN likviditāte bija pozitīva (EUR 316 miljoni), līdz 2008. gada 22. oktobrim bankas likviditāte bija ievērojami pasliktinājusies un bija negatīva (EUR 831 miljons), un tās noguldījumu kontā Portugāles centrālajā bankā (turpmāk „BdP”) nebija pat vidējās summas, kāda būtu kontā jāuztur, lai nodrošinātu atbilstību juridiskajiem ierobežojumiem. Šajā posmā 2008. gada oktobrī tika sāktas vairākas iniciatīvas, kuru mērķis bija ļaut bankai pārvarēt likviditātes problēmas un nepieļaut maksājumu saistību nepildīšanu; jo īpaši runa ir par īpaša likviditātes atbalsta nodrošināšanu aizdevumu veidā un citām BdP un valstij piederošās CGD veiktām darbībām (7).
(22)
Ņemot vērā BPN uzkrāto zaudējumu apmēru, Portugāles iestādes uzskatīja, ka nav iespējams nodrošināt vēl lielāku likviditātes atbalstu, ievērojot „augsto risku, kādam būtu pakļautas [BdP un CGD]” (8). BPN akcionāri piedāvāja plānu, bet valdība, pamatojoties uz BdP2008. gada 30. oktobrī sagatavoto atzinumu, uzskatīja, ka plānu nav iespējams īstenot. Tā kā BPN vairs nenodrošināja atbilstību maksātspējas prasībām, jo samazinātas vērtības aktīvi bija sasnieguši augstu līmeni (9), valdība ierosināja Parlamentam nacionalizēt BPN par nulles cenu (10). Priekšlikums tika apstiprināts 2008. gada 11. novembra likumā Nr. 62-A/2008 (turpmāk „likums par nacionalizāciju”).
(23)
Saskaņā ar Portugāles iestāžu sniegto informāciju samazinātas vērtības aktīvus radīja neatbilstība un nelikumīga prakse, ko konstatēja gan BdP, gan ārējā revīzija 2008. gada jūnijā un kas vēlāk BdP 2009. gada pārskatā tika raksturota kā „krāpnieciska darbība, ko pastāvīgi un apzināti veica grupas augstākā vadība” (11). Šīs prakses dēļ tika sākta izmeklēšana un vairākas administratīvas lietas par pārkāpumiem (processos de contra-ordenação) un tika iesniegta sūdzība Portugāles ģenerālprokuratūrā.
(24)
Saskaņā ar likumu par nacionalizāciju CGD tika norīkota pārvaldīt BPN, iecelt BPN vadības struktūru locekļus un noteikt BPN vadības mērķus 60 dienu laikā pēc nacionalizācijas. Turklāt saskaņā ar likumu par nacionalizāciju visu veidu kredīti vai likviditātes atbalsta pasākumi, kurus CGD veic „par labu BPN saistībā ar nacionalizāciju vai aizstājot valsti […], saņem valsts garantiju” (12).
2.2. Finanšu atbalsta pasākumi pirms nacionalizācijas
(25)
Pirms bankas nacionalizācijas, kas tika veikta 2008. gada novembrī, BPN jau bija saņēmusi vairākus finanšu atbalsta pasākumus, kurus Portugāles iestādes raksturoja kā „īpašus likviditātes atbalsta pasākumus” (13). Portugāles iestādes 2010. gada 17. februārī informēja Komisiju, ka laikā līdz 2008. gada 30. oktobrimBPN bija saņēmusi īpašus likviditātes atbalsta pasākumus gan no CGD, gan BdP kopsummā par EUR 501,6 miljoniem, ko veidoja četri CGD aizdevumi BPN EUR 315 miljonu apmērā (14) un ārkārtas likviditātes palīdzība (turpmāk „ELA”) EUR 186,6 miljonu apmērā, kuru 2008. gada oktobrī sniedza BdP (15).
(26)
Kaut gan BdP saņēma atlīdzību pēc nacionalizācijas, četri aizdevumi, kurus piešķīra CGD, tika atmaksāti tikai 2009. gada 9. martā, kad BPN emitēja pirmos komerciālos vērtspapīrus.
2.3. Finanšu atbalsta pasākumi pēc nacionalizācijas
(27)
BPN 2009. gada martā emitēja komerciālos vērtspapīrus EUR 2 miljardu apmērā, kurus garantēti parakstīja CGD un kuriem bija valsts garantija. Komisija tika informēta par šīm valsts garantijām tikai 2009. gada 14. augustā.
(28)
Portugāles iestādes 2010. gada 17. februāra vēstulē arī minēja, ka 2009. gada 27. oktobrīCGD tika pilnvarota parakstīt komerciālos vērtspapīrus ar valsts garantiju vēl par EUR 1 miljardu. Tādējādi Komisija 2010. gada 14. jūnija e-pasta vēstulē tika informēta, ka valsts garantiju kopsumma BPN emitētajiem un CGD parakstītajiem komerciālajiem vērtspapīriem ir palielinājusies un sasniedz EUR 4 miljardus, jo 2010. gada aprīlī tika organizēta trešā BPN komerciālo vērtspapīru emisija un CGD tos parakstīja EUR 1 miljarda apmērā.
(29)
Saistībā ar šo jānorāda, ka laikā no 2008. gada novembra, kad BPN tika nacionalizēta, līdz 2011. gada jūnijam BPN pastāvīgi izmantoja naudas tirgus kredītinstrumentus, ko tai nodrošināja CGD. Summas, kuras BPN bija parādā CGD saskaņā ar līgumiem par šiem īstermiņa instrumentiem, 2009. gada 28. februārī bija apmēram EUR 2,2 miljardi. Saskaņā ar Portugāles iestāžu sniegtajiem datiem šīs summas tika samazinātas, kad tika emitēti komerciālie vērtspapīri, kā norādīts 27. un 28. apsvērumā (16).
(30)
Līdz 2011. gada jūnijam BPN pozīcija CGD iesniegtajos naudas tirgus instrumentos bija apmēram EUR 1 miljards. Kaut gan finansēšana tika veikta ik dienu, saskaņā ar Portugāles iestāžu sniegto informāciju tā bija strukturāla rakstura finansēšana ar vēlākiem atmaksas datumiem (17), un to arī aizstāja ceturtā un pēdējā komerciālo vērtspapīru emisija 2011. gada jūnijā, ko veidoja divas emisijas, katra EUR 500 miljonu apmērā.
(31)
Kā liecina skaitļi, kurus Portugāles iestādes iesniedza 2012. gada 3. februārī, nesamaksātā summa, kādu BPN bija parādā CGD (neskaitot komerciālo vērtspapīru emisiju), 2011. gada 31. decembrī bija EUR 433,7 miljoni un 2012. gada 31. janvārī EUR 232 miljoni.
1. tabula
Pārskats par likviditāti, ko BPN saņēma no CGD, 2011. gada 31. decembris
Ar nepārprotamu valsts garantiju
CGD aizdevumi
(bez nepārprotamas valsts garantijas)
Kopā
BPN
1 400 000 000,00
433 732 654,56
1 833 732 654,56
Īpašam nolūkam dibinātas sabiedrības (18)
3 100 000 000,00
795 111 660,00
3 895 111 660,00
Kopā
4 500 000 000,00
1 228 844 314,56
5 728 844 314,56
Avots: Portugāles iestāžu sniegtā informācija
(32)
Jāatzīmē, ka saskaņā ar likuma par nacionalizāciju 2. panta 9. punktu Portugāles valsts garantē visas kredītlīnijas vai likviditātes līnijas, ko CGD piedāvājusi BPN saistībā ar nacionalizāciju.
(33)
Tādēļ ir skaidrs, ka par visām 1. tabulā minētajām summām ir saņemta valsts garantija saskaņā ar likuma par nacionalizāciju 2. panta 9. punktu un dažādiem rīkojumiem, kurus izdevis valsts sekretārs valsts kases un finanšu jautājumos. Atlīdzība par valsts garantijām tika noteikta 0,2 % gadā.
2.4. BPN pārstrukturēšana
(34)
Portugāles iestādes 2010. gada 16. septembrī nosūtīja Komisijai sākotnējo pārstrukturēšanas plānu, kas bija datēts ar 2010. gada 13. septembri (turpmāk „2010. gada pārstrukturēšanas plāns”).
(35)
Šajā plānā Portugāles iestādes norādīja savu nodomu sadalīt BPN t. s. „labajā” un „sliktajā” bankā un mēģināt pārdot „labo” banku.
(36)
Valsts vēlējās izmantot atklātu izsoles procedūru, lai pārdotu t. s. „labo” banku BPN S.A., kas veiktu tikai maza apjoma darījumus. Šo procesu vajadzēja veikt, pamatojoties uz aicinājumu izteikt ieinteresētību, kura specifikācijas (Caderno de Encargos) Portugāles iestādes apstiprināja 2010. gada 16. augustā (19).
(37)
Saskaņā ar 2010. gada pārstrukturēšanas plānu vairāki BPN aktīvi un pasīvi paliktu ārpus atkārtotas privatizācijas darbības jomas un tiktu nodoti trim jaunām īpašam nolūkam dibinātām sabiedrībām (turpmāk „SPV”) Parvalorem, Parups un Parparticipadas. Šīs SPV sākotnēji paliktu BPN sastāvā, un pēc bankas pārdošanas tās tiktu nodotas valstij. Aizdevumi un kredīti tiktu nodoti sabiedrībai Parvalorem, nekustamais īpašums un ieguldījumu fondi - sabiedrībai Parups, un filiāles sabiedrībai Parparticipadas. Portugāles iestādes novērtēja, ka kopējie aktīvi, kas tiktu nodoti šīm SPV, būtu EUR 3 885 miljoni, no kuriem EUR 2 507 miljoni tiktu nodoti Parvalorem, EUR 1 228 miljoni Parups un EUR 150 miljoni Parparticipadas.
(38)
Aizdevumi tika nodoti nominālvērtībā, ieguldījumu fondu ieguldījumu apliecības, vērtspapīri un nekustamais īpašums tika nodoti to pirkšanas cenā, un BPN piederošie uzņēmumi tika nodoti bilances vērtībā. Saskaņā ar Portugāles iestāžu aplēsēm kopējie samazinātas vērtības aktīvi 2010. gada decembrī bija EUR 1 798 miljoni, un no šīs summas: i) aizdevumi bija EUR 1 474 miljoni, ii) nekustamais īpašums bija EUR 16 miljoni, iii) ieguldījumu fondu ieguldījumu apliecības bija EUR 247 miljoni, un iv) vērtspapīri bija EUR 61 miljons. Saskaņā ar Portugāles iestāžu 2012. gada 20. janvārī sniegto informāciju šie aktīvi tika nodoti SPV2010. gada 23. un 30. decembrī (20). Tomēr SPV bija BPN sastāvā līdz 2012. gada 15. februārim, kad tās tika nodalītas no BPN un nodotas citam valsts kontrolētam uzņēmumam.
(39)
Saskaņā ar Portugāles iestāžu sniegto informāciju aktīvi tika nodoti SPV, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem un ņemot vērā samazinātas vērtības aktīvu apjomu, kā arī faktu, ka pēc nacionalizācijas dažas darbības nebija BPN pamatdarbības (patēriņa kredītu izsniegšana, ieguldījumu bankas pakalpojumi, aktīvu pārvaldība, ieguldījumu fondu pārvaldība, apdrošināšana un starptautiskā darbība). BPN vajadzēja sevi atkārtoti pozicionēt kā banku, kas veic tikai maza apjoma darījumus un kam ir samazināta pozīcija saistībā ar liela apjoma finansējuma radīto nenoteiktību.
(40)
SPV finansēja aktīvu iegādi, izmantojot divas finansējuma līnijas EUR 3 895 miljonu apmērā, ko veidoja CGD iegādātas obligācijas ar valsts garantiju EUR 3 100 miljonu apmērā un CGD izsniegtie aizdevumi ar ieķīlātiem aktīviem, kuru apkopotā vērtība bija EUR 795 miljoni. Ieņēmumi, kurus BPN ieguva, pārdodot aktīvus SPV, ļāva bankai atmaksāt EUR 3 900 miljonus no finansējuma, ko tā bija saņēmusi no CGD: EUR 3 600 miljardus no sākotnēji saņemtajiem EUR 4 miljardiem par komerciālajiem vērtspapīriem (kas nozīmē, ka BPN nesamaksātā summa būtu EUR 400 miljoni no valsts garantētajiem komerciālajiem vērtspapīriem) un EUR 300 miljonus no īstermiņa naudas tirgus aizdevumiem.
(41)
Pēc aktīvu nodošanas BPN bilance samazinājās par apmēram 30 %.
(42)
Saskaņā ar Portugāles iestāžu iesniegto informāciju, lai BPN varētu nodrošināt atbilstību juridiskajām un reglamentējošajām prasībām (t. i., lai panāktu, ka 2011. gadā nepieciešamais pirmā līmeņa pamatkapitāls būtu 9 % (21)), un ņemot vērā, ka BPN pašu kapitāls pēc aktīvu nodošanas SPV joprojām būtu negatīvs, valstij vajadzētu rekapitalizēt BPN par apmēram EUR 417 miljoniem (22).
(43)
BPN noteiktā bāzes cena (kurā nav ietverti aktīvi, kas nododami SPV) Portugāles organizētajā izsolē tika fiksēta EUR 171,1 miljona apmērā, pamatojoties uz vērtējumiem, kurus sagatavoja trešās personas - konsultanti Deloitte (EUR […] (23) miljoni) un Deutsche Bank (EUR […] miljoni). Tajā pašā laikā BPN jaunā vadība CGD personā bija sākusi bankas pārstrukturēšanas procesu. Darbības izmaksas laikā no 2008. gada decembra līdz 2010. gada decembrim tika samazinātas par [1-10] %, un BPN darbība tika samazināta, lai panāktu, ka banka koncentrējas vienīgi uz maza apjoma komercbankas pakalpojumiem. Darbības samazināšanu daļēji izraisīja noguldījumu samazināšanās pēc nacionalizācijas un arī aktīvu nodošana trim SPV. Šie pasākumi ļāva samazināt zaudējumus 2010. gadā līdz EUR [50-150] miljoniem salīdzinājumā ar EUR [150-250] miljoniem 2009. gadā. Kopš 2009. gada sākuma, mēģinot uzlabot bankas tēlu un produktu klāstu, jaunā vadība sāka piedāvāt […] jaunus produktus un kampaņas. Jaunā vadība arī veica pasākumus bankas riska pārvaldības un iekšējās kontroles sistēmas uzlabošanai.
(44)
Līdz 2010. gada 30. septembrim un 30. novembrim neviena ieinteresētā persona neatsaucās pirmajiem diviem aicinājumiem par bankas privatizāciju.
(45)
Pēc neveiksmīgā izsoles procesa Portugāle 2011. gada janvārī pauda savu nodomu pārstrukturēt BPN, un, lai tā nebūtu tik atkarīga no CGD, tika nolemts iecelt jaunu direktoru valdi, kas nebūtu atkarīga no CGD. Portugāle arī mēģināja paātrināt BPN darbības atjaunošanu, no jauna veidojot bankas zīmolu un korporatīvo identitāti, pastiprinot atveseļošanas plānu, tajā ietverot izmaksu samazināšanu, un veicinot bankas tirdzniecības dinamiku. Tomēr, neraugoties uz vairākiem pieprasījumiem, pārstrukturēšanas plāns netika iesniegts Komisijai.
(46)
Valdība 2011. gada 17. maijaMoU izteica apņemšanos sākt jaunu privatizācijas procesu.
(47)
Portugāles iestādes MoU ietvaros apņēmās „sākt Banco Português de Negócios (BPN) paātrinātu pārdošanas procesu, nenosakot minimālo cenu. Saistībā ar šo EK apstiprināšanai tika iesniegts jauns plāns saskaņā ar konkurences noteikumiem. Mērķis ir atrast pircēju vēlākais līdz 2011. gada jūlija beigām. Lai veicinātu pārdošanu, trīs esošās īpašam nolūkam dibinātās sabiedrības, kuras tur ienākumus nenesošus aktīvus un aktīvus, kas nav pamatlīdzekļi, tika nodalītas no BPN, un šīm sabiedrībām varētu tikt nodota vēl daļa aktīvu, kad sāksies sarunas ar iespējamiem pircējiem. BPN arī sāks vēl vienu programmu, kuras ietvaros tiks veikti apjomīgi izmaksu samazināšanas pasākumi, lai padarītu banku pievilcīgāku ieguldītājiem. Tad, kad tiks rasts risinājums, valsts pārņems CGD valsts garantētās prasības pret BPN un visas attiecīgās īpašam nolūkam dibinātās sabiedrības saskaņā ar attiecīgajā laikā noteiktu grafiku” (24).
(48)
Trešais mēģinājums privatizēt banku sākās 2011. gada maijā bez minimālās cenas, lai atrastu BPN pircēju līdz 2011. gada 31. jūlijam atbilstīgi MoU.
(49)
Tika organizēta izsoles procedūra, kuras laikā tika apzināti iespējamie ieinteresētie pircēji. Tika sagatavots pārskats par ieguldījumu iespējām (turpmāk „IOO”). Saskaņā ar IOO ieinteresētajām personām jāpiesakās uz BPN akcijām ne vairāk kā 100 % apmērā, bet tās var pieprasīt, lai no BPN bilances tiktu izņemti vēl citi aktīvi un pasīvi. Tāpat tie var pieprasīt paaugstināt rekapitalizācijas scenārijā norādītās summas. BPN un iespējamie izsoles dalībnieki parakstīja memorandu, saskaņā ar kuru tika precizēti procesa noteikumi un izsoles dalībniekiem tika dota atļauja piekļūt datu vietnei, kas tika izveidota 2011. gada 15. jūnijā uz piecām nedēļām.
(50)
Līdz 2011. gada 20. jūlijam tika iesniegti četri saistoši piedāvājumi. Tos analizēja CGD un BPN direktoru valdes, un līdz 2011. gada 25. jūlijam tās sagatavoja savu atzinumu akcionāram, kas bija Portugāles valsts.
(51)
Trīs no četriem izsoles dalībniekiem, kuri iesniedza saistošus piedāvājumus, tika noraidīti. Saskaņā ar Portugāles iestāžu sniegto informāciju divi izsoles dalībnieki (Montepio un Aníbal Ribeiro) neatbilda ar BPN parakstītā memoranda prasībām (25). Montepio nepieteicās BPN akciju iegādei - tas pieteicās tikai uz noteiktiem aktīviem un pasīviem, savukārt Aníbal Ribeiro nesniedza pietiekamu apliecinājumu par savām pārvaldības un finanšu spējām, lai vadītu banku. Trešo pieteikumu iesniedza NEI (26),un tas atbilda memoranda prasībām, bet nebija pietiekama apliecinājuma par tā spēju vadīt banku un finanšu spēju uzņemties BPN kapitāla vajadzības turpmāk.
(52)
Tā kā bija tikai viens derīgs piedāvājums, kas atbilda izsoles procedūrai, un to bija iesniegusi BIC2011. gada 20. jūlijā (turpmāk „BIC2011. gada 20. jūlija piedāvājums”), valdība 2011. gada 31. jūlijā nolēma turpināt sarunas vienīgi ar BIC.
(53)
BIC2007. gada 9. oktobrī saņēma BdP licenci komercbankas darbības veikšanai, faktiski tā sāka darboties Portugālē 2008. gada maijā un aktīvi darbojās banku pakalpojumu jomā uzņēmumiem un privātpersonām. BIC galvenie akcionāri ir ieguldītāju grupa no Angolas, un tai ir arī Portugāles akcionāri, piemēram, Amorim Projectos SGPS, SA, kas tur 25 % akciju. BIC apgrozījums 2010. gada decembrī bija EUR 389 miljoni, kopējie aktīvi EUR 1 miljards, un 2011. gada 31. martā tās kapitāls bija EUR 32 miljoni un tai bija septiņas filiāles. Portugāles sniegtā informācija liecina, ka BIC tirgus daļa tirgus segmentos, kuros tā aktīvi darbojās, bija mazāka par 1 % (27).
(54)
Saskaņā ar Portugāles iestāžu sniegto informāciju BIC2011. gada 20. jūlijā iesniedza piedāvājumu (28), un tam sekojošo sarunu rezultātā 2011. gada 9. decembrī tika parakstīts pamatlīgums par BPN pārdošanu BIC (29).
(55)
BIC2011. gada 20. jūlija piedāvājumā precizēti tikai vispārīgi noteikumi, tostarp:
i)
valsts veikta rekapitalizācija, lai BPN pirmā līmeņa pamatkapitāla rādītājs būtu [9-18] % robežās un papildus nodrošināti EUR [100-300] miljoni;
ii)
daļa no kredītiem, kurus norādīs BIC, tiks izņemti no bilances, lai panāktu, ka aizdevumu attiecība pret noguldījumiem būtu [110-150] %;
iii)
no BPN tiek nodoti visi ienākumus nenesošie aizdevumi, kuri pārsniegs slieksni, kas būs apmēram EUR […] miljoni (aplēse par līmeni, kādā BPN veido uzkrājumus aizdevumiem);
iv)
BIC ir tiesības izņemt no BPN bilances vēl citus aktīvus un pasīvus (piemēram, aizdevumus kredītiestādēm, finanšu aktīvus, nekustamā īpašuma aktīvus, dažus uzkrājumus, citus aktīvus un citus pasīvus), uz kuriem neattiecas bankas parastā darbības joma;
v)
no BPN tiek nodoti BIC norādīti noguldījumi, kuri nav piedāvāti saskaņā ar tirgus nosacījumiem;
vi)
CGD piešķir BIC naudas līniju [150-650] miljonu apmērā uz laiku, kas ir […] gadi, un aizdevuma likme ir […] mēnešu Euribor. Šī summa tiek palielināta, ja noguldījumi samazināsies un būs mazāki par EUR […] miljardiem;
vii)
tiek paturēti 500-600 BPN darbinieku (no apmēram 1 600 darbiniekiem) un 160-170 filiāļu, kuras atrodas bankai piederošās telpās vai telpās, kuru īres līgumu termiņš nepārsniedz 12 mēnešus;
viii)
valstij tiek nodotas izmaksas saistībā ar tiesas procesu;
ix)
BIC maksā iegādes cenu, kas ir EUR 30 miljoni.
(56)
Pēc aptuveni piecus mēnešus ilgušo sarunu pabeigšanas pamatlīguma noteikumi ir šādi:
i)
valsts veic rekapitalizāciju, lai panāktu minimālo kapitāla līmeni un BIC prasīto papildu līmeni; BIC pieprasītais galīgais kapitāla līmenis ir EUR [200-400] miljoni pēc tās ierosinātajām bilances korekcijām (30);
ii)
no BPN bilances tiek izņemta daļa aizdevumu papildus tai aizdevumu daļai, kas jau tika nodota SPV2010. gada 30. decembrī (31). Izņemot no bilances papildu aizdevumus, aizdevumu attiecība pret noguldījumiem (turpmāk „LTD attiecība”) būtu [110-150] %. Šāda attiecība, kas ir [110-150] %, noteikta BIC2011. gada 20. jūlija piedāvājumā;
iii)
BIC ir tiesības izņemt no bilances papildu aktīvus un pasīvus (piemēram, aizdevumus kredītiestādēm, finanšu aktīvus, nekustamā īpašuma aktīvus, dažus uzkrājumus, citus aktīvus un citus pasīvus);
iv)
BIC ir tiesības […] mēnešu laikā atpārdot aizdevumus, kuri nenes ienākumus vismaz […] dienas (nepārsniedzot maksimālo apjomu, kas ir […] no BIC atlasītā kopējā aizdevumu portfeļa nominālvērtības pēc esošo noguldījumu kompensēšanas) un kuru apjoms pārsniedz izveidotos uzkrājumus (EUR […] miljonus (32)) (33);
v)
BIC ir tiesības nodot noguldījumus, kuru noteiktā cena par vismaz […] bāzes punktiem (turpmāk „b/p”) pārsniedz attiecīgo atsauces likmi (34), vai saņemt no valsts starpību kā atlīdzību (35);
vi)
BIC ir tiesības pieprasīt, lai pirms BPN slēgšanas tiktu nodoti citi BPN aktīvi un pasīvi, piemēram, aizdevumi kredītiestādēm, fiziski un finanšu aktīvi u. c.;
vii)
CGD piešķir naudas līniju BIC līdz [ 2013. gadam] EUR [150-350] miljonu apmērā ar aizdevuma likmi […] mēnešu Euribor (36), kam pieskaitīta starpība […] b/p. Šāda naudas līnija būs pieejama, ja noguldījumu līmenis BPN samazināsies un būs mazāks par EUR […] miljardiem;
viii)
CGD uztur kredītlīniju EUR [150-500] miljonu apmērā līdz [ 2013. gadam] saistībā ar pastāvīgu komerciālu vērtspapīru programmu, kam ir valsts garantija un kas ilgst trīs gadus, bet CGD apņemas nepieprasīt aizdevumu pirms […];
ix)
tiek paturēta apmēram puse BPN darbinieku (vismaz 750 no aptuveni 1 600 darbiniekiem). Valsts sedz kopējās izmaksas saistībā ar to filiāļu slēgšanu, kuras BIC nepārņem, un maksā kompensāciju atlaistajiem darbiniekiem vai darbiniekiem, kuriem mainīsies darbavietas atrašanās vieta;
x)
valstij tiek nodotas izmaksas saistībā ar tiesas procesu;
xi)
BIC maksā iegādes cenu, kas ir EUR 40 miljoni;
xii)
tiek iekļauta klauzula par cenu, kas nozīmē, ka ar valsti tiks dalīti 20 % no tīrās peļņas (pēc nodokļu samaksāšanas) par BPN gūtajiem ieņēmumiem turpmāko piecu gadu laikā, ja kopējie ieņēmumi pārsniegs EUR 60 miljonus;
xiii)
BIC apņemas piecus gadus nemaksāt dividendes vai citus līdzvērtīgus labumus akcionāriem saistībā ar BPN.
(57)
Saskaņā ar 2012. gada janvāra pārstrukturēšanas plānu apvienotais uzņēmums, kas izveidosies, kad BPN tiks pārdota BIC (turpmāk „apvienotais uzņēmums”), būs rentabls pēc […] gadiem saskaņā gan ar bāzes scenāriju, gan mazāk labvēlīgu scenāriju. Aplēses liecina, ka apvienotā uzņēmuma pirmā līmeņa pamatkapitāla rādītājs samazināsies, no [10-15] % no apvienotā uzņēmuma riska svērtajiem aktīviem pēc pirmā gada līdz […] % pēc piektā gada. Plānotais kritums skaidrojams ar negatīvajiem rezultātiem pirmajos gados saistībā ar BIC veikto pārstrukturēšanu un bankas darbības palielināšanu, mainot tās lielumu dzīvotspējas atgūšanai un piešķirot vairāk kredītu ekonomikai. Pārstrukturēšana nozīmēs veikt ieguldījumus bankas aģentūrās un tēlā, kā arī procesu, procedūru un organizācijas integrēšanā un IT sistēmās. Kapitāla atdeve (turpmāk „ROE”) varētu palielināties no - [1-5] % pirmajā gadā līdz + [1-5] % piektajā gadā, bet aktīvu atdeve (turpmāk „ROA”) varētu palielināties no - [0-2] % pirmajā gadā līdz + [0-2] % piektajā gadā.
(58)
Saskaņā ar mazāk labvēlīgu scenāriju, kam raksturīgs augstāks ienākumus nenesošu aizdevumu līmenis un lielākas finansējuma izmaksas, pirmā līmeņa pamatkapitāla rādītājs varētu samazināties un no [10-15] % pirmā gada beigās sasniegt [8-12] % piektajā gadā.
(59)
Visbeidzot Portugāles iestādes 2012. gada 15. februārī iepludināja BPN kapitālu EUR 600 miljonu apmērā (37).
3. Pamatojums oficiālas izmeklēšanas procedūras sākšanai
(60)
Savā 2011. gada 24. oktobra lēmumā Komisija pauda bažas par to, vai:
-
BPN kā ar pircēju apvienots uzņēmums būs dzīvotspējīga;
-
BPN piešķirtais atbalsts ir ierobežots līdz minimumam un tās pārdošana BIC bija vislētākā iespēja salīdzinājumā ar likvidācijas scenāriju;
-
pasākumi konkurences kropļojumu ierobežošanai bijuši pietiekami;
-
pārdošanas process nenozīmēja atbalstu pircējam.
4. Ieinteresēto personu piezīmes
(61)
Komisija nesaņēma trešo personu piezīmes.
5. Portugāles valsts nostāja
5.1. Portugāles valsts nostāja par 2011. gada 24. oktobra lēmumu (lēmumu sākt procedūru).
(62)
Portugāles iestādes apgalvo, ka 2012. gada janvāra pārstrukturēšanas plāns atbilst Pārstrukturēšanas paziņojumam. Portugāles iestādes ar savu 2012. gada 20. janvāra vēstuli iesniedz gan plānu, gan vairākus apsvērumus par 2011. gada 24. oktobra lēmumu.
(63)
Portugāles iestādes uzskata, ka triju veidu pasākumi par labu BPN nav valsts atbalsts.
(64)
Pirmkārt, Portugāle apgalvo, ka pasākumi, kas BPN tika piešķirti pirms nacionalizācijas, nav atbalsts; šādi pasākumi ir ELA un četri aizdevumi, kurus CGD piešķīra 2008. gada oktobrī. Portugāle norāda, ka BdP piešķīra ELA neatkarīgi, piemērojot soda procentu likmi, un BPN sniedza nodrošinājumu. CGD 2008. gada oktobrī piešķīra aizdevumus saskaņā ar tirgus nosacījumiem, piemērojot konkurētspējīgu procentu likmi un atbilstīgas garantijas, un attiecīgi BPN netika radīta ekonomiska priekšrocība.
(65)
Otrkārt, Portugāle noliedz, ka finansējumā, ko CGD nodrošināja BPN pēc nacionalizācijas (CGD veica starpbanku naudas tirgus darījumus un parakstīja komerciālus vērtspapīrus), būtu iesaistīts valsts atbalsts. Portugāle norāda, ka tie bija komerciāli darījumi un to nosacījumi bija līdzvērtīgi salīdzināmiem darījumiem, kādus veic piesardzīgi ieguldītāji tirgus ekonomikas apstākļos. Tādēļ šie darījumi nepiešķīra BPN ekonomisku priekšrocību.
(66)
Visbeidzot Portugāles iestādes uzskata, ka BIC kā BPN pircējai netika piešķirts valsts atbalsts. Portugāles iestādes norāda, ka pārdošanas process bija pārredzams, objektīvs un nediskriminējošs. BIC priekšlikums vispārīgi bija labākais no ekonomikas nosacījumu viedokļa, tādēļ jāuzskata, ka tas atspoguļo tirgus cenu. Pamatlīgums, kas tika parakstīts 2011. gada 9. decembrī, lielā mērā atspoguļo BIC2011. gada 20. jūlija piedāvājuma nosacījumus. Portugāles iestādes arī uzskata, ka, neraugoties uz negatīvo pārdošanas cenu, vienīgā alternatīva pārdošanai (kas ir BPN likvidācija) radītu valstij pienākumu atbalstīt lielāku finanšu slogu un apdraudētu valsts finanšu sistēmas stabilitāti.
(67)
Tajā pašā laikā Portugāle atzīst, ka daži pasākumi par labu BPN ir valsts atbalsts. Valsts atbalsts ir valsts garantija BPN emitētajiem komerciālajiem vērtspapīriem, izvēlētu aktīvu nodošana SPV 2010. gadā, BPN rekapitalizācija, kas tika veikta 2012. gada 15. februārī nolūkā pārdot banku, un daži pasākumi, kas tika piešķirti saistībā ar bankas plānoto pārdošanu BIC (piemēram, valsts garantija komerciālo vērtspapīru programmai, kas tiks saglabāta arī pēc pārdošanas).
(68)
Turklāt Portugāle norāda, ka visi pasākumi, kuri ir valsts atbalsts, ir saderīgi ar ES tiesību aktiem, jo tie novērš nopietnus traucējumus Portugāles tautsaimniecībā atbilstīgi Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam.
(69)
Portugāle apgalvo, ka saskaņā ar 2012. gada janvāra pārstrukturēšanas plānu BPN var atjaunot dzīvotspēju ilgtermiņā un tai nav nepieciešams turpmāks atbalsts. Pirmkārt, valsts pārstrukturēja BPN, nodalot aktīvus, nododot daļu aktīvu SPV, samazinot bankas klātbūtni tirgū par vairāk nekā 50 % un apturot darbības, kas nebija maza apjoma bankas pamatdarbība, kā arī veicot dažādus riska kontroles pasākumus un īstenojot piesardzīgu tirdzniecības politiku. Otrkārt, saskaņā ar BIC prognozēm tad, kad BPN tiks integrēta BIC, apvienotajam uzņēmumam vajadzētu sasniegt pozitīvus rezultātus […] atbilstīgi pārstrukturēšanas plānam saskaņā gan ar bāzes scenāriju, gan mazāk labvēlīgu scenāriju. Treškārt, negatīva pārdošanas cena ir pieņemama, jo likvidācija valstij izmaksā daudz dārgāk un apdraud finanšu stabilitāti.
(70)
Portugāle uzskata, ka pasākumi ir ierobežoti līdz minimumam, kāds nepieciešams, lai garantētu Portugāles finanšu nozares stabilitāti un atjaunotu BPN dzīvotspēju.
(71)
Turklāt Portugāle norāda, ka pārdošanas scenārijs bija vienīgā alternatīva daudz dārgākajam likvidēšanas scenārijam. Citas iespējas (BPN integrēšana CGD un BPN kā atsevišķas bankas pārstrukturēšana) neļautu radīt pietiekamus resursus neto pašreizējās vērtības izteiksmē, lai kompensētu sākotnējo ieguldījumu, kāds būtu bijis nepieciešams. Portugāles aplēses liecina, ka izmaksas, pārdodot banku BIC par apmēram EUR […]-[…] miljoniem (izslēdzot iespējamo ietekmi, ko var radīt daži nākotnes notikumi, par kuru īstenošanos Portugāle šaubās), ir zemākas nekā likvidācijas izmaksas saskaņā ar dažādiem scenārijiem.
(72)
Turklāt Portugāle apgalvo, ka likviditāte, kas tika piešķirta BPN pēc nacionalizācijas, izmantojot garantiju BPN emitētajiem komerciālajiem vērtspapīriem, bija nepieciešama, lai nodrošinātu bankas nepārtrauktu darbību pārstrukturēšanas laikā.
(73)
Portugāle uzskata, ka aktīvi, kuri tika nodoti SPV, tika atlasīti, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, kuru mērķis bija veicināt BPN dzīvotspēju ilgtermiņā un ieinteresēt iespējamos pircējus veikt atkārtotu privatizāciju. Portugāle arī apgalvo, ka turpmāka aktīvu nodošana, kas tiek veikta, pārdodot banku BIC, ir atbilstīga, lai garantētu BPN dzīvotspēju turpmāk, un ir ierobežota līdz nepieciešamajam minimumam pārdošanas nodrošināšanai.
(74)
Portugāle apgalvo, ka BPN kapitāla palielināšana 2012. gada 15. februārī tika veikta, lai nodrošinātu, ka BPN nesaskaras ar kapitāla nepietiekamību 2012. gada janvāra pārstrukturēšanas plāna aptvertā perioda laikā. Saskaņā ar plāna prognozēm par pirmā līmeņa pamatkapitālu attiecīgais rādītājs pazemināsies un būs [10-15] % 2016. gadā saskaņā ar bāzes scenāriju un [8-12] % saskaņā ar mazāk labvēlīgu scenāriju salīdzinājumā ar obligāto minimālo līmeni, kas ir 10 % un stāsies spēkā 2012. gada beigās. Portugāle arī norāda, ka BIC piedāvātie pārdošanas nosacījumi, veicot atklātu un pārredzamu pārdošanu bez minimālās cenas, ir nepieciešamais minimums, lai nodrošinātu BPN dzīvotspēju turpmāk, jo likvidācija izmaksātu valstij dārgāk un varētu apdraudēt finanšu stabilitāti.
(75)
Portugāle arī apgalvo, ka gan BPN kādreizējie akcionāri, gan pati BPN ir piedalījušies un arī turpmāk pietiekamā apjomā piedalīsies pārstrukturēšanas izmaksu segšanā, nodrošinot atbilstīgu sloga sadali. BPN iepriekšējie akcionāri nav saņēmuši kompensāciju nacionalizācijas rezultātā un ir pilnībā zaudējuši savu bankā ieguldīto kapitālu.
(76)
Tomēr Portugāle uzskata, ka nav atbilstīgi sloga sadalē iesaistīt klientus, kuri ieguldījuši subordinēto parādu BPN, ņemot vērā šo instrumentu pārdošanas īpašos apstākļus […]. Dažos gadījumos produktu tehniskās specifikācijas dēļ BPN nevar atteikties izmaksāt klientiem procentus kapitāla atmaksai.
(77)
Saskaņā ar Portugāles sniegto informāciju BPN ieguldījums restrukturizācijas procesā arī ir nozīmīgs, jo pēc bankas nacionalizācijas tika nomainīta bankas vadība, ievērojami mainīta tās tirdzniecības un riska pārvaldības politika un bankas darbība tiks samazināta par 50 %.
(78)
Portugāle pieļauj, ka aktīvu nodošana SPV bilances vērtībā tika veikta, pārsniedzot aktīvu reālo ekonomikas vērtību un nemaksājot atlīdzību valstij. Tomēr Portugāle uzskata, ka BPN pašas ieguldījums tika nodrošināts, izmantojot nacionalizāciju par nulles cenu un tai sekojošo visaptverošo pārstrukturēšanu. Portugāle apgalvo, ka ikviena priekšrocība, kāda varētu veidoties BPN tādēļ, ka tās aktīvi tika nodalīti atsevišķās SPV, tiks daļēji izlīdzināta, izmantojot bankas atkārtotas privatizācijas cenu, kas ir augstākā iespējamā cena. Portugāle arī apgalvo, ka valsts garantija ir atbilstīgi atlīdzināta. Kaut gan atlīdzība bija zemāka (0,2 % gadā) nekā parasti valdības garantijām (38), ikviens iespējamais papildienākums, kādu BPN saņems (vai izdevums, kas neīstenosies) pārstrukturēšanas procesā, dos labumu valstij, jo tai patlaban pilnībā pieder BPN akcijas.
(79)
Saistībā ar BPN kapitāla palielināšanu 2012. gada 15. februārī Portugāle norāda, ka tā nemainīs BPN akcionāru struktūru un kapitāls tiks vismaz daļēji atgūts, pārdodot BPN, jo tādējādi netiks pieļautas lielākas izmaksas par tām, kādas rastos, ja banka tiktu likvidēta.
(80)
Portugāle arī uzskata, ka valsts pieņemtie vai turpmāk pieņemamie pasākumi nekropļo konkurenci. Portugāle norāda, ka apvienotā uzņēmuma tirgus daļa būs mazāka par 1 % ([0-1] % no tirgus daļas banku nozarē, uzņēmums ierindosies 14. vietā no klientiem izsniegto kredītu viedokļa un 15. vietā no noguldījumu viedokļa). Turklāt nešķiet, ka pasākumi negatīvi ietekmēs ārvalstu banku ienākšanu iekšzemes tirgū, par ko liecina tas, ka BIC ir Angolas finanšu grupas turēts uzņēmums. Portugāle arī uzskata, ka nav nodarīts morāls kaitējums, jo banka ir nacionalizēta, tās vadība ir atcelta, akcionāri nav saņēmuši kompensāciju un banka ir ievērojami pārstrukturēta.
(81)
Turklāt Portugāle uzskata, ka vairāki procesa ietvaros veiktie pasākumi būtu piemēroti un pietiekami konkurences kropļojumu ierobežošanai. BPN klātbūtne tirgū nebija liela jau pirms nacionalizācijas (tā bija devītā lielākā banka Portugālē, kuras tirgus daļa atkarībā no tirgus bija robežās no [1-5] % līdz [1-5] %), tā tika restrukturizēta, tās klātbūtne tirgū tika samazināta vēl par 50 % un tās darbība tika pārorientēta uz maza apjoma banku pakalpojumiem. Nacionalizācija tika veikta, nemaksājot kompensāciju iepriekšējiem akcionāriem, savukārt bankas tirdzniecības stratēģija un riska kontroles politika tika mainīta pašā sākumā.
(82)
Portugāles iestādes arī apgalvo, ka BPN pārdošanas process bija atvērts un pārredzams. Visbeidzot BIC nedrīkst dalīt dividendes līdz 2016. gadam, lai nodrošinātu, ka BPN piešķirtais finanšu atbalsts tiek izmantots bankas dzīvotspējas nodrošināšanai ilgtermiņā. Vienošanās par peļņas sadali starp valsti un BIC, ja peļņas rezultāti pārsniegs EUR […] miljonus, ļaus valstij atgūt daļu no bankas pārstrukturēšanas izmaksām. Kā apgalvo Portugāles iestādes, BIC apņemšanās neminēt saņemto valsts atbalstu tirdzniecības paziņojumos nodrošina, ka atbalsts netiek izmantots, lai kaitētu konkurentiem. Citas iespējamās apņemšanās, kas norādītas Komisijas norādēs par banku restrukturizāciju (piemēram, pasākumi tirgus atvērtības veicināšanai, tirgus daļas ierobežojumi vai papildu aktīvu un darbību pārdošana), nav atbilstīgas saistībā ar BPN restrukturizāciju.
5.2. Portugāles valsts izteiktās apņemšanās
(83)
Saistībā ar pārstrukturēšanas plāna īstenošanu Portugāles iestādes izteikušas šādu apņemšanos:
(84)
BPN pirmā līmeņa pamatkapitāla rādītājs dienā, kad banka tiks pārdota Banco BIC, nedrīkst pārsniegt [10-18] %.
(85)
Ja Banco BIC vai apvienotais uzņēmums pēc pārdošanas izvēlēsies atdot aizdevumus valstij vai kādam valsts kontrolētam uzņēmumam, tas atmaksās valstij kapitālu, kas ir saistīts ar šiem aizdevumiem, [10-18] % apmērā no šo aizdevuma riska svērtajiem aktīviem.
(86)
Ne Banco BIC, ne apvienotais uzņēmums nebūs tiesīgs nodot ienākumus nenesošus aizdevumus valstij vai citam valsts kontrolētam uzņēmumam pēc [ 2013. gada].
(87)
Banco BIC vai apvienotais uzņēmums nodos ienākumus nenesošos aizdevumus valstij vai valsts kontrolētam uzņēmumam saskaņā ar 85. apsvēruma noteikumiem tikai pēc tam, kad būs pilnībā izmantoti uzkrājumi, kas pārdošanas dienā ir pieejami BPN kontos.
(88)
Pašreizējā kredītlīnija EUR [150-500] miljonu apmērā, kas noteikta pamatlīgumā saistībā ar BPN komerciālo vērtspapīru programmu un ko garantē valsts, netiks pagarināta un nepārsniegs […] gadus, sākot no pārdošanas dienas.
(89)
Atlīdzība par likviditātes līniju EUR [200-400] miljonu apmērā, kādu CGD piešķirs Banco BIC vai apvienotajam uzņēmumam, tiks noteikta vismaz Euribor + […] b/p.
(90)
Līdz 2016. gada 31. decembrim Portugāle prasīs Komisijas iepriekšēju piekrišanu, pirms CGD vai valsts piešķirs kredītlīnijas vai garantijas Banco BIC vai apvienotajam uzņēmumam pēc pārdošanas.
(91)
Ne Banco BIC, ne apvienotais uzņēmums neiegādāsies uzņēmumus līdz 2016. gada 31. decembrim, ja vien kopējā bruto kumulatīvā pirkšanas cena, kādu maksās Banco BIC un apvienotais uzņēmums par visām iegādēm fiskālā gada laikā, nebūs mazāka par EUR […] miljoniem. Kopējā bruto kumulatīvā pirkšanas cena par ikvienu šādu iegādi tiks aprēķināta, neietverot parādu, kāds izveidojies vai nodots saistībā ar šādu iegādi.
(92)
Ne Banco BIC, ne apvienotais uzņēmums vai Portugāle līdz 2016. gada 31. decembrim neīstenos tiesības atsaukt subordinētu parādu, ko BPN emitējusi pirms pārdošanas dienas.
(93)
Ne Banco BIC, ne apvienotais uzņēmums neatsauksies uz valsts atbalstu savās tirdzniecības kampaņās un paziņojumos ieguldītājiem.
6. Novērtējums
6.1. Atbalsta esamība
(94)
Saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu, ja līgumā nav noteikts citādi, ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tas nozīmē, ka valsts pasākums nozīmē valsts atbalstu, ja tas atbilst šādiem četriem (kumulatīviem) kritērijiem:
-
valsts līdzekļi;
-
selektīva priekšrocība;
-
kropļojoša ietekme uz konkurenci;
-
ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm.
6.1.1. Pasākumi par labu BPN un tās saimnieciskajai darbībai pēc pārdošanas
6.1.1.1. Pasākumi, kuri tika piešķirti pirms nacionalizācijas
(95)
Portugāle iebilst, ka pasākumi, kuri tika piešķirti BPN pirms bankas nacionalizācijas, nebija valsts atbalsts. Pasākumi bija ELA un četri aizdevumi, kurus CGD piešķīra BPN pirms nacionalizācijas 2008. gada oktobrī un novembrī.
(96)
Saistībā ar ELA Portugāles iestādes savos apsvērumos par 2011. gada 24. oktobra lēmumu norādījušas, ka lēmumu piešķirt ārkārtas likviditātes atbalstu pirms bankas nacionalizācijas BdP pieņēma neatkarīgi, atbalstam tika piemērota soda procentu likme, atbalsts tika pamatots ar BPN sniegtām garantijām un tam nebija valsts garantiju.
(97)
ELA instrumenta piešķiršanas laikā (2008. gada 17. un 27. oktobrī) netika pieņemts lēmums par BPN maksātspēju un nacionalizāciju (jo šādi lēmumi tika pieņemti 2008. gada novembra sākumā). ELA bija nevis daļa no lielākas atbalsta paketes, bet drīzāk likviditātes piedāvājums, ko BdP izteica savas parastās darbības ietvaros.
(98)
Tādēļ Komisija secina, ka atbilstīgi Banku jomas paziņojumam (39) ELA, ko BdP piešķīra BPN, nebija valsts atbalsts.
(99)
Saistībā ar CGD piešķirtajiem aizdevumiem Komisija norāda, ka pirms BPN nacionalizācijas banka no CGD saņēmusi aizdevumus kopsummā par EUR 315 miljoniem, nevis EUR 235 miljoniem (40).
(100)
Komisija norāda, ka CGD pilnībā pieder valstij un valsts ieceļ bankas direktoru valdes locekļus. Lai noteiktu, vai aizdevumi attiecas uz valsti, jāvērtē īpašie apstākļi, kādos tie tika piešķirti, lai noteiktu, vai CGD darbojusies tādu apsvērumu dēļ, kuri atšķiras no parastās tirdzniecības prakses. Saistībā ar šo ir svarīgi šādi apsvērumi.
(101)
Pirmkārt, 2008. gada oktobrī, kad tika piešķirti pirmie trīs aizdevumi, BPN problēmas jau bija zināmas plašai sabiedrībai. Saskaņā ar Portugāles iestāžu sniegto informāciju BPN likviditātes problēmas sākušās 2008. gada vasarā, un to apliecina ievērojamas pārmaiņas BPN augstākā līmeņa vadībā (tā nomainīta divreiz kopš 2008. gada sākuma), BdP veiktā revīzija bankā tā paša gada jūnijā un aģentūras Moody’s pazeminātais kredītvērtējums līdz Baa3 2008. gada 18. jūlijā. Turklāt otrais, trešais un ceturtais aizdevums tika piešķirts pēc 2008. gada 22. oktobra, kas ir datums, pirms kura, kā apgalvo Portugāle, BPN likviditāte bija lielā mērā negatīva. Ikviens aizdevējs, kas darbojas atbilstīgi parastai tirdzniecības praksei, pirms papildu aizdevuma piešķiršanas būtu pieprasījis, lai BPN sniedz informāciju, kas ļauj saprast tās likviditātes pozīciju un spēju atmaksāt aizdevumu, tātad būtu uzzinājis par BPN nedrošo finanšu stāvokli.
(102)
Otrkārt, aizdevumu summas bija ļoti ievērojamas salīdzinājumā ar BPN bilanci un saistībām attiecīgajā laikā, un CGD izveidojās ļoti ievērojama atsevišķa riska pozīcija ar grūtībās nonākušu banku.
(103)
Treškārt, aizdevumi tika piešķirti 2008. gada oktobrī un novembrī, tātad drīz pēc Lehman Brothers sabrukuma, laikā, kad starpbanku tirgus bija lielā mērā nepieejams pat spēcīgām starptautiskām finanšu iestādēm, nemaz nerunājot par bankām ar ievērojamām likviditātes problēmām.
(104)
Ceturtkārt, saistībā ar ceturto aizdevumu Komisija norāda, ka CGD ne tikai pārvaldīja BPN valsts interesēs saskaņā ar likuma par nacionalizāciju 2. panta 7. punktu, bet arī saņēma valsts garantiju saskaņā ar likuma par nacionalizāciju 2. panta 9. punktu visiem kredītiem un likviditātei, ko tā varētu piešķirt BPN saistībā ar nacionalizāciju un „gadījumos, kad tā aizstāj valsti”.
(105)
Ņemot vērā vispārējo finanšu un ekonomikas situāciju, jo īpaši plašai sabiedrībai zināmās BPN problēmas, ir maz ticams, ka cita iestāde būtu piešķīrusi BPN nepieciešamo likviditāti, un tas arī izskaidro iemeslu, kādēļ Portugāles iestādes CGD likviditātes pasākumus uzskatīja par „īpašiem” pasākumiem (skatīt 25. apsvērumu).
(106)
Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, Komisija secina, ka CGD lēmums piešķirt BPN attiecīgos aizdevumus pirms bankas nacionalizācijas nebija parasts tirdzniecības lēmums. Lēmums piešķirt aizdevumus jāuzskata par tādu, kas ir tieši attiecināms uz valsti. Attiecīgi aizdevumi ir valsts līdzekļi.
(107)
Tā kā aizdevumi nodrošināja BPN likviditāti, kuru banka citādi nebūtu varējusi iegūt tirgū, BPN saņēma nepieciešamo likviditāti darbības turpināšanai, tostarp konkurēšanai banku pakalpojumu tirgū aizdevumu un noguldījumu jomā, kurā tā aktīvi darbojās.
(108)
Tādēļ Komisija uzskata, ka BPN tika piešķirta ekonomiska priekšrocība.
(109)
Attiecīgie pasākumi ir selektīvi, jo tie dod labumu tikai BPN.
(110)
Neraugoties uz Portugāles iebildi, ka BPN ierindojās tikai devītajā vietā Portugāles banku nozarē, pirms tā tika nacionalizēta, aizdevumi, kurus CGD piešķīra bankai, radīja vai draudēja radīt konkurences kropļojumus, jo to dēļ BPN atradās labvēlīgākā pozīcijā salīdzinājumā ar citām konkurējošām bankām, jo tai bija iespēja iegūt likviditāti, kādu tā citādi nebūtu ieguvusi tirgū.
(111)
Ņemot vērā to, ka aizdevumu piešķiršanas laikā BPN aktīvi darbojās Portugālē, Eiropā un pasaulē, tostarp, piemēram, izmantojot savu meitasuzņēmumu Francijā, pasākumi arī draudēja ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm.
(112)
Tādējādi Komisija uzskata, ka četri aizdevumi kopumā par EUR 315 miljoniem, kurus CGD piešķīra BPN 2008. gada oktobrī un novembrī, ir valsts atbalsts.
6.1.1.2. Pasākumi, kuri tika piešķirti pēc nacionalizācijas un nav īpaši saistīti ar bankas pārdošanu BIC
(113)
Komisija jau 2011. gada 24. oktobra lēmumā ir noteikusi, ka nacionalizācija nav valsts atbalsts par labu BPN akcionāriem.
(114)
Pēc nacionalizācijas BPN tika piešķirti šādi pasākumi, kuri nebija īpaši saistīti ar bankas pārdošanu BIC:
a)
valsts garantija BPN emitētām un CGD finansētām saistībām, tostarp gan komerciālo vērtspapīru emisijai, kuru parakstīja CGD, gan CGD nodrošinātajiem naudas tirgus kredītinstrumentiem;
b)
aktīvu un pasīvu nodošana trim valstij piederošām SPV.
(115)
Valsts garantija BPN (un SPV) emitētajiem komerciālajiem vērtspapīriem, kurus parakstīja CGD, tika piešķirta BPN pēc nacionalizācijas, un to tieši finansēja dalībvalsts. Turklāt saskaņā ar likuma par nacionalizāciju 2. panta 9. punktu visas kredītlīnijas un likviditātes līnijas, ko CGD piedāvā piešķirt BPN (un SPV) saistībā ar nacionalizāciju, garantē Portugāles valsts. Tādēļ nav apstrīdams, ka viss finansējums, ko CGD piešķīra BPN (vai SPV) pēc nacionalizācijas, ir saistīts ar valsts līdzekļiem.
(116)
Turklāt jāuzsver, ka pēc nacionalizācijas CGD bija vienīgais uzņēmums, kurš sniedza finansējumu BPN vai SPV, un tā riska pozīcija laika gaitā palielinājās, jo, pienākot citu saistību atmaksas termiņam, sākotnējie aizdevēji tās nepārjaunoja un neaizstāja ar aizņēmumiem no citām iestādēm. Nav pārsteigums, ka BPN nebija alternatīvu finansējuma avotu, jo tās finanšu problēmas un nedrošā nākotne bija plaši zināmas sabiedrībai.
(117)
Pateicoties valsts garantijām, BPN varēja saņemt finanšu atbalstu situācijā, kad tirgū tai nebija alternatīvu.
(118)
Valsts garantijas ļāva BPN turpināt darboties tirgū, konkurēt uzņēmējdarbības jomā (ne tikai uzņēmējdarbības uzturēšanai, bet arī saistībā ar iespējām sākt jaunu darbību) un izpildīt savas saistības pret klientiem un citiem tirgus dalībniekiem.
(119)
Pamatojoties uz iepriekš teikto, Komisija secina, ka valsts garantijas piešķir BPN ekonomisku priekšrocību.
(120)
Attiecīgie pasākumi ir selektīvi, jo tie dod labumu vienam uzņēmumam, kas ir BPN. Turklāt, tā kā likviditātes līnija tiks turpināta arī pēc bankas pārdošanas, pasākumi dod labumu arī apvienotajam uzņēmumam.
(121)
Ņemot vērā BPN pozīciju Portugāles finanšu nozarē un to, ka finanšu nozare ir atvērta intensīvai konkurencei Savienības mērogā, kā arī to, ka BPN konkurē ar daudziem ārvalstu banku meitasuzņēmumiem Portugālē, Komisija uzskata, ka priekšrocība, ko dod valsts līdzekļi, potenciāli var ietekmēt iekšējo tirdzniecību Savienībā un kropļot konkurenci Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.
(122)
Valsts garantijas par labu BPN ļāva bankai saņemt liela apjoma finansējumu, kas tai nebija pieejams tirgū, un piešķīra BPN selektīvu priekšrocību. Pateicoties valsts garantijām, BPN varēja palikt tirgū un turpināt darboties, un tās iepriekšējā situācija to turpmāk vairs neietekmēja. Šis garantijas ir valsts atbalsts.
(123)
Noteiktu aktīvu izņemšana no BPN bilances un nodošana dalībvalstij pilnībā piederošām SPV nozīmē, ka dalībvalsts uzņemas pilnīgu finansiālu atbildību par šiem aktīviem un visus riskus par aktīviem šādās SPV, bet vismaz daļa no šādiem aktīviem var būt neatgūstama. Attiecīgais pasākums tātad ir saistīts ar valsts līdzekļiem.
(124)
Komisija uzskata, ka aktīvu nodošana SPV pirms bankas pārdošanas to bilances vērtībā par EUR 3,9 miljardiem (saskaņā ar aplēsēm samazinātas vērtības aktīvi bija EUR 1,8 miljardi) nozīmē priekšrocību BPN, jo netika nodrošināta ex ante pārredzamība, aktīvi netika vērtēti to tirgus vērtībā un valsts nesaņēma atlīdzību nodošanas laikā.
(125)
Komisija uzskata, ka aktīvu nodošana bilances vērtībā, nevis tirgus vērtībā dod ekonomisku priekšrocību BPN salīdzinājumā ar tās konkurentiem.
(126)
Attiecīgie pasākumi ir selektīvi, jo tie dod labumu vienam uzņēmumam, kas ir BPN.
(127)
Ņemot vērā BPN pozīciju Portugāles finanšu nozarē un to, ka finanšu nozare ir atvērta intensīvai konkurencei Savienības mērogā, kā arī to, ka BPN konkurē ar daudziem ārvalstu banku meitasuzņēmumiem Portugālē, Komisija uzskata, ka priekšrocība, ko dod valsts līdzekļi, potenciāli var ietekmēt iekšējo tirdzniecību Savienībā un kropļot konkurenci Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.
6.1.1.3. Pasākumi, kuri bankai tika piešķirti pēc tās nacionalizācijas un ir saistīti ar bankas pārdošanu BIC
(128)
Papildus pasākumiem, kuri tika piešķirti BPN pēc nacionalizācijas un nebija saistīti ar bankas pārdošanu BIC, bankai tika piešķirti arī tādi pasākumi, kuri bija saistīti ar tās pārdošanu BIC. Šādi pasākumi ir, piemēram:
a)
BPN rekapitalizācija, lai banku varētu pārdot;
b)
papildu aktīvu un pasīvu nodošana BPN saistībā ar tās pārdošanu;
c)
BIC tiesības nodot ienākumus nenesošus aizdevumus valstij pēc bankas pārdošanas;
d)
ar tiesas procesu riskiem saistīto izmaksu nodošana valstij, ņemot vērā bankas pārdošanu;
e)
likviditātes līnija, ko CGD piešķir apvienotajam uzņēmumam pēc bankas pārdošanas, un komerciālo vērtspapīru kredītlīnija, ko CGD uztur pēc pārdošanas; abas līnijas nodrošina valsts, un to apjoms ir EUR [150-500] miljoni.
(129)
EUR 600 miljonu vērtā BPN rekapitalizācija notika 2012. gada 15. februārī. Šo pasākumu veica valsts tiešā veidā, izmantojot valsts līdzekļus, ņemot vērā bankas pārdošanu BIC.
(130)
EUR 600 miljonu vērtā BPN rekapitalizācija 2012. gada 15. februārī tika izstrādāta tā, lai BPN tās pārdošanas laikā saņemtu pašu kapitālu EUR [200-400] miljonu apmērā. BIC2011. gada 20. jūlija piedāvājuma laikā pēdējā no minētajām summām atbilda aplēsei par [10-18] % no pirmā līmeņa pamatkapitāla. Tā ievērojami pārsniedz regulējumā noteikto minimālo prasību (pirmā līmeņa pamatkapitāla apmēram jābūt 9 % 2011. gada beigās un 10 % 2012. gada beigās) (41).
(131)
Komisija uzskata, ka kapitāla iepludināšana piešķir BPN un tās saimnieciskajai darbībai ekonomisku priekšrocību pēc bankas pārdošanas. Priekšrocību rada tas, ka BPN pēc rekapitalizācijas un vēlāk arī apvienotajam uzņēmumam tiek nodrošināts nepieciešamais kapitāls regulējošo prasību izpildei un pārsniegšanai. Pateicoties šim kapitālam, BPN un vēlāk arī apvienotais uzņēmums varēs aktīvi darboties tirgū un izsniegt jaunus aizdevumus tādos ekonomikas apstākļos, kad citiem konkurentiem jāsamazina parāda attiecība pret kopējiem aktīviem.
(132)
Attiecīgie pasākumi ir selektīvi, jo tie dod labumu tikai noteiktam uzņēmumam, kas ir BPN, un apvienotajam uzņēmumam, kurš turpinās veikt saimniecisko darbību pēc bankas pārdošanas.
(133)
Portugāle apgalvo, ka BPN pēc nacionalizācijas turpināja samazināt savu tirgus daļu un apvienotā uzņēmuma tirgus daļa būs mazāka par 1 % no klientiem izsniegto kredītu, klientiem izsniegto garantiju vai bankas produktu viedokļa un mazāka par 2 % ikvienā būtiskajā tirgū. Tomēr pasākumi kropļo vai draud kropļot konkurenci, jo to dēļ BPN un apvienotais uzņēmums pēc bankas pārdošanas BIC atrodas labvēlīgākā pozīcijā salīdzinājumā ar citām konkurējošām bankām. Apvienotā uzņēmuma kapitāls, kas pārsniedz nepieciešamo līmeni, aizsargā tā saimniecisko darbību pret ieguldījumu riskiem, ar kādiem saskaras citi konkurenti. Tas arī palielina iespējamību, ka abiem saņēmējiem būs pieejama papildu likviditāte, un tas arī varētu veicināt BPN un apvienotā uzņēmuma darbības paplašināšanu nākotnē tādos ekonomikas apstākļos, kad citiem konkurentiem, kuri aktīvi darbojas Portugālē, jāsamazina parāda attiecība pret kopējiem aktīviem.
(134)
Ņemot vērā BPN pozīciju Portugāles finanšu nozarē un to, ka finanšu nozare ir atvērta intensīvai konkurencei Savienības mērogā, kā arī to, ka BPN konkurē ar daudziem ārvalstu banku meitasuzņēmumiem Portugālē, Komisija uzskata, ka priekšrocība, ko dod valsts līdzekļi, potenciāli var ietekmēt iekšējo tirdzniecību Savienībā un kropļot konkurenci Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.
(135)
EUR 600 miljonu vērtā BPN rekapitalizācija 2012. gada 15. februārī ir valsts atbalsts.
(136)
Pasākumi, kas tika piešķirti saistībā ar BPN pārdošanu BIC, ir BIC tiesības pirms bankas slēgšanas pieprasīt nodot citus BPN aktīvus un pasīvus, piemēram, aizdevumus kredītiestādēm vai fiziskus un finanšu aktīvus. Šādi pasākumi ir arī, piemēram, BIC tiesības nodot noguldījumus, kuru noteiktā cena par […] b/p pārsniedz attiecīgo atsauces likmi, vai saņemt no valsts starpību kā atlīdzību par šādiem noguldījumiem.
(137)
BIC atlasītu noteiktu aizdevumu un saistību (tostarp noguldījumu) izņemšanu no BPN bilances tieši finansē dalībvalsts. Ikviens postenis, kas tiek izņemts no BPN bilances, vai nu tiks nodots dalībvalstij pilnībā piederošām SPV tā bilances vērtībā, vai arī valsts būs pilnībā finansiāli atbildīga par šo posteni. Tādējādi dalībvalsts uzņemas finanšu slogu par šo aktīvu un pasīvu pārvaldību un atsavināšanu. Dalībvalstij arī jāfinansē starpība starp noguldījumiem piemērojamo procentu likmi un cenas noteikšanas slieksni, kas par […] b/p pārsniedz atsauces likmi.
(138)
Komisija uzskata, ka papildu aktīvu un pasīvu nodošana SPV pirms bankas pārdošanas nozīmē priekšrocību BPN un apvienotajam uzņēmumam, jo netika nodrošināta ex ante pārredzamība, aktīvi netika vērtēti to tirgus vērtībā un valsts nesaņēma atlīdzību nodošanas ietvaros.
(139)
Komisija uzskata, ka aktīvu nodošana bilances vērtībā, nevis tirgus vērtībā dod ekonomisku priekšrocību BPN un apvienotajam uzņēmumam salīdzinājumā ar konkurentiem. BIC var brīvi izvēlēties aktīvus, kuri tiks izņemti no bilances atbilstīgi attiecīgam nosacījumam pamatlīgumā, un šādi aktīvi nedz tiks vērtēti to tirgus vērtībā, nedz valsts saņems par tiem atlīdzību. Gluži pretēji, tā kā šī iespēja samazina BPN riska svērtos aktīvus, tās rezultātā palielināsies bankas kapitāla rādītājs un attiecīgi bankas spēja izsniegt jaunus aizdevumus un aktīvi darboties tirgū. Pēc pārdošanas priekšrocība pāries apvienotajam uzņēmumam.
(140)
Ja valsts atlīdzina starpību starp noguldījumiem piemērojamo procentu likmi un cenas noteikšanas slieksni, kas par […] b/p pārsniedz atsauces likmi, tiek likvidētas izmaksas, kādas BPN vajadzētu segt parastos apstākļos, un bankai attiecīgi tiek piešķirta priekšrocība.
(141)
Attiecīgie pasākumi ir selektīvi, jo tie dod labumu tikai noteiktam uzņēmumam, kas ir BPN, un saimnieciskajai darbībai, kas tiks turpināta pēc bankas pārdošanas.
(142)
Pasākumi kropļo vai draud kropļot konkurenci, jo to dēļ BPN un apvienotais uzņēmums pēc bankas pārdošanas BIC nonāks labvēlīgākā pozīcijā salīdzinājumā ar konkurējošām bankām tādēļ, ka atšķirībā no konkurentiem bankai nevajadzēs samazināt parāda attiecību pret kopējiem aktīviem, un BPN un apvienotais uzņēmums varēs piešķirt vairāk kredītu ekonomikai.
(143)
Ņemot vērā BPN pozīciju Portugāles finanšu nozarē un to, ka finanšu nozare ir atvērta intensīvai konkurencei Savienības mērogā, kā arī to, ka BPN konkurē ar daudziem ārvalstu banku meitasuzņēmumiem Portugālē, Komisija uzskata, ka priekšrocība, ko dod valsts līdzekļi, potenciāli var ietekmēt iekšējo tirdzniecību Savienībā un kropļot konkurenci Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.
(144)
Papildu aktīvu un pasīvu (tostarp noguldījumu) izņemšana no BPN bilances un nodošana SPV pirms bankas pārdošanas ir valsts atbalsts.
(145)
BIC ir tiesības […] mēnešu laikā atpārdot aizdevumus, kuri nenes ienākumus vismaz […] dienas (nepārsniedzot maksimālo apjomu, kas ir […] % no BIC atlasītā kopējā aizdevumu portfeļa nominālvērtības pēc esošo noguldījumu kompensēšanas) un kuru apjoms pārsniedz izveidotos uzkrājumus (EUR […] miljonus).
(146)
Dalībvalsts tieši finansē BIC tiesības izņemt no bilances papildu aktīvus un pasīvus pēc bankas pārdošanas. Ikviens postenis, kas tiek izņemts no BPN bilances, vai nu tiks nodots dalībvalstij pilnībā piederošām SPV tā bilances vērtībā, vai arī valsts būs pilnībā finansiāli atbildīga par šo posteni. Tādējādi dalībvalsts uzņemas finanšu slogu par šo aktīvu pārvaldību un atsavināšanu.
(147)
Komisija uzskata, ka iespēja izņemt no bilances ienākumus nenesošus aizdevumus pēc BPN pārdošanas dos iespēju BPN un apvienotajam uzņēmumam paplašināt savu darbību un piešķirt vairāk aizdevumu tādos ekonomikas apstākļos, kad citiem konkurentiem, kuri aktīvi darbojas Portugālē, jāsamazina parāda attiecība pret kopējiem aktīviem. Ja pašu kapitāla līmenis tiktu saglabāts tādā pašā apmērā, bankas kapitāla rādītājs palielinātos, jo no bilances tiktu izņemti ienākumus nenesoši aizdevumi un samazināti riska svērtie aktīvi. Attiecīgi palielinātos bankas spēja izsniegt jaunus aizdevumus un aktīvi darboties tirgū.
(148)
Apvienotajam uzņēmumam arī būs priekšrocība salīdzinājumā ar konkurentiem tādējādi, ka, pazeminoties zemākas kvalitātes aktīvu vērtībai, konkurentiem šis samazinājums būs jāsedz, un tas attiecīgi ierobežos jauniem aizdevumiem pieejamo kapitālu. Savukārt apvienotā uzņēmuma kapitāla bāzi neietekmēs ne samazinātas vērtības aktīvi, ne aizdevumu portfeļa vērtības samazināšanās.
(149)
Turklāt BIC piešķirtā iespēja atdot valstij ienākumus nenesošus aizdevumus ne vēlāk kā līdz […] pēc pārdošanas dienas var mainīt bankas riska svērtos aktīvus, un attiecīgi pirmā līmeņa pamatkapitāls var palielināties un pārsniegt [10-18] %, kas norādīti BIC2011. gada 20. jūlija piedāvājumā. Komisija ņem vērā Portugāles apņemšanos nodrošināt, ka, ja Banco BIC vai apvienotais uzņēmums pēc bankas pārdošanas izvēlas atdot aizdevumus valstij vai valsts kontrolētam uzņēmumam, Banco BIC vai apvienotais uzņēmums atmaksās valstij kapitālu saistībā ar šiem aizdevumiem [10-18] % apmērā no aizdevumu riska svērtajiem aktīviem un papildus nodos ienākumus nenesošus aizdevumus un atmaksās valstij kapitālu saistībā ar šiem aizdevumiem tikai pēc tam, kad būs pilnībā izmantoti uzkrājumi, kas pieejami BPN kontos pārdošanas dienā.
(150)
Attiecīgais pasākums ir selektīvs, jo tas dod labumu tikai noteiktam uzņēmumam, kas ir BPN, un saimnieciskajai darbībai, kas tiks turpināta pēc bankas pārdošanas.
(151)
Pasākums kropļo vai draud kropļot konkurenci, jo tā dēļ BPN un apvienotais uzņēmums pēc bankas pārdošanas BIC nonāks labvēlīgākā pozīcijā salīdzinājumā ar citām konkurējošām bankām tādēļ, ka atšķirībā no konkurentiem bankai nevajadzēs samazināt parāda attiecību pret kopējiem aktīviem, un BPN un apvienotais uzņēmums varēs piešķirt vairāk kredītu ekonomikai.
(152)
Ņemot vērā BPN pozīciju Portugāles finanšu nozarē un to, ka finanšu nozare ir atvērta intensīvai konkurencei Savienības mērogā, kā arī to, ka BPN konkurē ar daudziem ārvalstu banku meitasuzņēmumiem Portugālē, Komisija uzskata, ka priekšrocība, ko dod valsts līdzekļi, potenciāli var ietekmēt iekšējo tirdzniecību Savienībā un kropļot konkurenci Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.
(153)
Ja nav noteikta apņemšanās atdot kapitālu saistībā ar aizdevumiem, pasākums varētu ļaut BPN un apvienotajam uzņēmumam retroaktīvi mainīt bankas riska svērtos aktīvus pēc bankas pārdošanas. Tādējādi palielinātos bankas kapitalizācijas proporcija. Attiecīgi bankai tiek piešķirta priekšrocība un tiek kropļota konkurence. Pasākums ir valsts atbalsts.
(154)
Tas, ka BPN nodod valstij ar tiesas procesu saistītos riskus, nozīmē, ka valsts pārņem šādas saistības.
(155)
Pārņemot saistības no BPN, valsts piešķir bankai un apvienotajam uzņēmumam priekšrocību salīdzinājumā ar konkurentiem, kuriem līdzvērtīgas saistības jāiekļauj savā bilancē.
(156)
Attiecīgais pasākums ir selektīvs, jo tas dod labumu konkrētam uzņēmumam (BPN un apvienotajam uzņēmumam pēc bankas pārdošanas BIC).
(157)
Pasākums atbrīvo BPN un apvienotā uzņēmuma kapitālu situācijā, kad tirgū tiem nav citu alternatīvu un citiem konkurentiem šādas saistības jāiekļauj bilancē.
(158)
Ņemot vērā BPN pozīciju Portugāles finanšu nozarē un to, ka finanšu nozare ir atvērta intensīvai konkurencei Savienības mērogā, kā arī to, ka BPN konkurē ar daudziem ārvalstu banku meitasuzņēmumiem Portugālē, Komisija uzskata, ka priekšrocība, ko dod valsts līdzekļi, potenciāli var ietekmēt iekšējo tirdzniecību Savienībā un kropļot konkurenci Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.
(159)
Pasākums atbrīvo kapitālu un ir valsts atbalsts.
(160)
Gan likviditātes līnija EUR [150-350] miljonu apmērā, ko CGD piešķir apvienotajam uzņēmumam pēc pārdošanas, gan komerciālo vērtspapīru kredītlīnija EUR [150-500] miljonu apmērā, ko CGD uztur par labu BPN pēc pārdošanas, ir attiecināma uz valsti, ņemot vērā īpašos apstākļus, kādos tās tika izveidotas.
(161)
Pirmkārt, CGD pilnībā pieder valstij, un valsts ieceļ bankas valdes locekļus. Kā norādīts 100. apsvērumā, CGD ir iecelta saskaņā ar likumu, lai pārvaldītu BPN, un saskaņā ar likuma par nacionalizāciju 2. panta 9. punktu tai tiek piešķirtas valsts garantijas saistībā ar visiem kredītiem un likviditātei, ko tā varētu piešķirt BPN nacionalizācijas kontekstā un gadījumos, „kad tā aizstāj valsti”. Šāda garantija tiks piemērota arī turpmāk kredītlīnijai EUR [150-500] miljonu apmērā.
(162)
Otrkārt, CGD neatkarīgi nepieņēma lēmumus piešķirt likviditātes līniju un kredītlīniju, jo šie lēmumi bija daļa no pārdošanas nosacījumiem, par kādiem vienojās BIC un Portugāles valsts.
(163)
Tādēļ likviditātes līnija EUR [200-400] miljonu apmērā, ko CGD piešķir apvienotajam uzņēmumam pēc bankas pārdošanas, un komerciālo vērtspapīru kredītlīnija EUR [150-500] miljonu apmērā, ko CGD uztur pēc pārdošanas, ir tieši attiecināmas uz dalībvalsti.
(164)
Pateicoties pasākumam, BPN un apvienotais uzņēmums var viegli piekļūt lētai likviditātei.
(165)
Saistībā ar kredītlīniju EUR [200-400] miljonu apmērā, ko CGD piešķir BIC, Komisija norāda, ka tādējādi tiks nodrošināts buferis apvienotā uzņēmuma finansēšanas pozīcijai, ja pēc pārdošanas sāktos noguldījumu aizplūšana. Šādu kredītlīniju CGD nepiešķir nevienam citam uzņēmumam, tikai apvienotajam uzņēmumam. Tādējādi kredītlīnija piešķir ekonomisku priekšrocību apvienotajam uzņēmumam.
(166)
BPN un apvienotajam uzņēmumam salīdzinājumā ar to konkurentiem priekšrocību saistībā ar piekļuvi likviditātei piešķir arī tas, ka pastāvīgai komerciālu vērtspapīru programmai līdz […] tiek uzturēta kredītlīnija EUR [150-500] miljonu apmērā ar valsts garantiju.
(167)
Attiecīgie pasākumi ir selektīvi, jo tie dod labumu konkrētam uzņēmumam (BPN un apvienotajam uzņēmumam pēc bankas pārdošanas BIC).
(168)
Priekšrocība, kas tiek piešķirta BPN un apvienotajam uzņēmumam pēc bankas pārdošanas, kropļo konkurenci, jo īpaši ņemot vērā patlaban augstās aizņēmumu izmaksas finanšu tirgos.
(169)
Ņemot vērā BPN pozīciju Portugāles finanšu nozarē un to, ka finanšu nozare ir atvērta intensīvai konkurencei Savienības mērogā, kā arī to, ka BPN konkurē ar daudziem ārvalstu banku meitasuzņēmumiem Portugālē, Komisija uzskata, ka priekšrocība, ko dod valsts līdzekļi, potenciāli var ietekmēt iekšējo tirdzniecību Savienībā un kropļot konkurenci Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.
(170)
Likviditātes līnija EUR [200-400] miljonu apmērā, ko CGD piešķir apvienotajam uzņēmumam pēc bankas pārdošanas, un komerciālu vērtspapīru kredītlīnija EUR [150-500] miljonu apmērā, kas tiek uzturēta par labu BPN, ir valsts atbalsts.
6.1.1.4. Iespējamais atbalsts pircējam
(171)
Saskaņā ar Banku jomas paziņojuma 49. punktu, lai nodrošinātu, ka atbalsts netiek piešķirts valsts pārdotas finanšu iestādes pircējam, ir svarīgi ievērot dažas prasības un jo īpaši: pārdošanas procesam jābūt atvērtam, pārredzamam, nediskriminējošam un bez nosacījumiem, pārdošana jāveic saskaņā ar tirgus noteikumiem, un valstij jāpanāk pēc iespējas augstāka iesaistīto aktīvu un pasīvu pārdošanas cena.
(172)
Saistībā ar pirmo prasību pārdošana sākumā bija atvērta un beznosacījumu izsoles procedūra, tomēr BIC iesniegtais saistošais piedāvājums nebija galīgais piedāvājums no dažu tādu būtisku ierosinātā darījuma aspektu viedokļa kā galīgais BPN aktīvu un pasīvu apjoms, kādu BIC plānoja iegādāties, un precīzs pārņemamo filiāļu un darbinieku skaits. Visi šie aspekti tika apspriesti divpusējās sarunās starp Portugāles iestādēm un BIC, kuras noslēdzās ar pamatlīguma parakstīšanu 2011. gada 9. decembrī. Arī pamatlīgums nav galīgais līgums, jo nav skaidrs, tieši kāda bankas daļa tiks iegūta. Līgumā nav noteikts, kādus aktīvus un pasīvus BIC pārņems, kaut gan ir skaidri norādīts, ka BPN pašu kapitāls pārdošanas laikā būs EUR [200-400] miljoni. Citiem vārdiem sakot, ne BIC2011. gada 20. jūlija piedāvājumā, ne pamatlīgumā nav precizēts, ko tieši BIC pērk, bet abos dokumentos ir precīzi noteikta pirkšanas cena.
(173)
Saistībā ar šo ir svarīgi norādīt, ka pamatlīgumam nav jāizriet no BIC2011. gada 20. jūlija saistošā piedāvājuma nosacījumiem, lai tas nodrošinātu papildu priekšrocības BIC un/vai apvienotajam uzņēmumam. Tā kā 2011. gada 20. jūlija saistošā piedāvājuma nosacījumi ir ļoti nekonkrēti, BIC tikpat labi varētu saņemt papildu koncesijas no valsts, piemēram, samazinot to aktīvu un saistību apjomu, ko tā faktiski iegādājas. Šādu papildu koncesiju rezultātā pirmā līmeņa pamatkapitāla rādītājs palielinātos un pārsniegtu BIC2011. gada 20. jūlija piedāvājumā noteikto apmēru, nepārkāpjot pārdošanas procesa nosacījumus.
(174)
Tādējādi Komisija atzinīgi novērtē Portugāles apņemšanos ierobežot BPN kapitalizācijas līmeni pārdošanas datumā, lai tas nepārsniegtu [10-18] % no pirmā līmeņa pamatkapitāla, kā noteikts BIC piedāvājumā. Tā kā Portugāle arī apņēmusies nodrošināt, ka kapitālu, kas ir saistīts ar ienākumus nenesošiem aizdevumiem, BIC pēc bankas pārdošanas atdos valstij vai valstij piederošam uzņēmumam, pirmā līmeņa pamatkapitāls pēc bankas pārdošanas netiks neatbilstīgi palielināts.
(175)
Kā norādīts 6.1.1.3. iedaļā, visi pasākumi saistībā ar bankas pārdošanu BIC ir saistīti ar valsts līdzekļiem.
(176)
Tā kā ne BIC2011. gada 20. jūlija piedāvājumā, ne pamatlīgumā nav noteikts BPN pirmā līmeņa pamatkapitāls (abos dokumentos tikai norādīts, kāda būs absolūtā BPN kapitāla summa pārdošanas laikā, neņemot vērā ne bankas riska svērtos aktīvus, ne BIC tiesības izvēlēties, kuri aktīvi un pasīvi tiks nodoti SPV pirms pārdošanas), Komisija norāda, ka ir iespējams, ka rezultātā BPN pirmā līmeņa pamatkapitāla rādītājs var pārsniegt piedāvājumā norādīto apjomu. Kā liecina Portugāles iestāžu iesniegtā informācija, BIC2011. gada 20. jūlija piedāvājumā norādītais kapitāla līmenis ir [10-18] % no pirmā līmeņa pamatkapitāla.
(177)
Tomēr Komisija ņem vērā Portugāles apņemšanos ierobežot BPN kapitalizācijas līmeni pārdošanas datumā, lai tas nepārsniegtu [10-18] % no pirmā līmeņa pamatkapitāla, kā noteikts BIC piedāvājumā. Tādējādi valsts varēs pēc iespējas palielināt iesaistīto aktīvu un pasīvu pārdošanas cenu. Šāda apņemšanās ir nepieciešama, lai nodrošinātu, ka BIC netiek piešķirta priekšrocība.
(178)
Turklāt, īstenojot tiesības pēc bankas pārdošanas nodot valstij vēl citus ienākumus nenesošus aizdevumus, BIC varētu vēl vairāk samazināt bankas apmēru, attiecīgi palielinot apvienotā uzņēmuma pirmā līmeņa pamatkapitāla rādītāju, lai tas pārsniegtu BIC2011. gada 20. jūlija piedāvājumā norādīto līmeni. Tādējādi BIC tiktu piešķirta vēl viena priekšrocība. Tā kā Portugāle arī apņēmusies nodrošināt, ka kapitālu, kas ir saistīts ar ienākumus nenesošiem aizdevumiem, BIC pēc bankas pārdošanas atdos valstij vai valstij piederošam uzņēmumam, pirmā līmeņa pamatkapitāls pēc bankas pārdošanas netiks palielināts vēl vairāk. Šāda papildu apņemšanās ir nepieciešama, lai nodrošinātu, ka BIC netiek piešķirta priekšrocība.
(179)
Attiecīgie pasākumi ir selektīvi, jo tie dod labumu konkrētam uzņēmumam, kas ir BIC, un netieši arī apvienotajam uzņēmumam.
(180)
Ņemot vērā BPN pozīciju Portugāles finanšu nozarē un to, ka finanšu nozare ir atvērta intensīvai konkurencei Savienības mērogā, kā arī to, ka BPN konkurē ar daudziem ārvalstu banku meitasuzņēmumiem Portugālē, Komisija uzskata, ka priekšrocība, ko dod valsts līdzekļi, potenciāli var ietekmēt iekšējo tirdzniecību Savienībā un kropļot konkurenci Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.
(181)
Ņemot vērā Portugāles izteiktās apņemšanās, Komisija var secināt, ka procesa gala rezultāti, tostarp elementi, par kādiem pastāv vienošanās ar BIC pamatlīgumā, nebūtu mainījuši izsoles procedūras iznākumu, un pārdošanas process nepiešķir BIC priekšrocību.
6.1.2. Atbalsta kvantificēšana
(182)
BPN un apvienotais uzņēmums, kas turpinās BPN saimniecisko darbību, ir saņēmuši vairākus valsts atbalsta pasākumus, kuri apkopotā veidā parādīti turpmāk.
1. tabula
Atbalsta pasākumi, kas piešķirti BPN un apvienotajam uzņēmumam
Apraksts
Summa, miljonos euro
a.
Aizdevumi, kurus CGD piešķīra pirms nacionalizācijas
315
b.
Aktīvu nodošana EUR 3,9 miljardu vērtībā trim SPV pirms izsoles procesa
starp 1 800 un 4 000
c.
Kapitāla iepludināšana, ko veica valsts 2012. gada 15. februārī
600
d.
Likviditātes līnijas, ko CGD piešķīra BPN, sākot no 2011. gada 31. decembra
[150-500]
no minētā apjoma valsts garantija nepārprotami attiecas uz
[200-400]
e. Likviditātes līnijas, ko BIC pieprasīja apvienotā uzņēmuma vajadzībām
no kurām esošo komerciālo vērtspapīru programmas uzturēšanai paredzētā daļa
400
no kurām jauna likviditātes līnija
300
(183)
Pirmkārt, jāņem vērā, ka ne visi šie atbalsta pasākumi jāskata kā kumulatīvi pasākumi, jo saskaņā ar Portugāles iestāžu sniegto informāciju daži pasākumi aizstāja citus (piemēram, sākotnējie aizdevumi, kurus CGD piešķīra pirms nacionalizācijas, tika aizstāti ar BPN emitētiem komerciāliem vērtspapīriem pēc nacionalizācijas).
(184)
Pasākumi, kas norādīti b) un c) punktā, ir kapitāla iepludināšana vai ir līdzvērtīgi kapitāla iepludināšanai. Tie kopumā ir vismaz EUR 3 miljardi jeb apmēram 50 % no BPN bilances pirms nacionalizācijas. Turklāt tādu valsts garantiju kopsumma, kuras Portugāle kopš nacionalizācijas piešķīrusi par labu BPN komerciālo vērtspapīru emisijas programmai, ir EUR 5 miljardi, un no šīs summas EUR 4,5 miljardi tika izmantoti līdz 2011. gada 31. decembrim.
(185)
Turklāt BIC vēl ir tiesības nodod noguldījumus, kuru noteiktā cena pārsniedz […] b/p, vai saņemt valsts atlīdzināto starpību; Portugāle aplēsusi, ka šīs izmaksas ir apmēram EUR […]. Visbeidzot tas, ka valstij tiek nodotas ar tiesas procesu saistītas izmaksas un saistībā ar bankas pārdošanu SPV tiek nodoti papildu aktīvi un pasīvi, tostarp ienākumus nenesoši aizdevumi, kuri tiek izņemti no BPN bilances, nozīmē papildu atbalstu, kuru Portugāle uzskata par nekvantificējamu atbalstu.
6.2. Dažādo atbalsta pasākumu saderīgums: LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunkta piemērošana
(186)
Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu Komisija ir pilnvarota pasludināt atbalstu par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja tas paredzēts, lai „novērstu nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā”.
(187)
Komisija atzīst, ka globālā finanšu krīze var radīt nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā un pasākumi banku atbalstam var būt piemēroti šāda traucējuma novēršanai. Šo analīzi apstiprina Banku jomas paziņojums, Rekapitalizācijas paziņojums (42), Samazinātas vērtības aktīvu paziņojums (43) un Pārstrukturēšanas paziņojums (44). Komisija joprojām uzskata, ka valsts atbalsts var tikt apstiprināts saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, ņemot vērā stresa situācijas atkārtošanos finanšu tirgos. Komisija apstiprina šo viedokli, pieņemot 2011. gada Paziņojumu par pagarināšanu, saskaņā ar kuru valsts atbalsta pasākumu noteikumi atbalsta pasākumiem par labu bankām finanšu krīzes kontekstā tiek piemēroti arī pēc 2011. gada 31. decembra (45).
(188)
Portugāli finanšu un ekonomikas krīze skāra jo īpaši smagi. Krīzes ietekme norādīta vairākos Komisijas lēmumos (46), kuros Komisija apstiprinājusi Portugāles iestāžu veiktos pasākumus cīņā pret finanšu krīzi. Turklāt jāņem vērā problemātiskā ekonomikas un finanšu situācija, kuras dēļ 2011. gada 7. aprīlī Portugāle oficiāli pieprasīja starptautisku palīdzību un attiecīgi 2011. gada 17. maijā tika parakstīts MoU.
(189)
Komisija uzskata, ka BPN sabrukums radītu nopietnas sekas Portugāles ekonomikai. Tādēļ pasākumus var vērtēt saskaņā ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu.
6.3. Saderība saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojumu
(190)
Pārstrukturēšanas paziņojumā ietverti valsts atbalsta noteikumi, kurus piemēro finanšu iestāžu pārstrukturēšanai pašreizējās krīzes apstākļos. Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojumu, lai finanšu iestādes pārstrukturēšana pašreizējās finanšu krīzes apstākļos būtu saderīga ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, tai jāatbilst šādiem nosacījumiem:
i)
tās rezultātā jāatjauno bankas dzīvotspēja;
ii)
tajā jāietver pietiekams saņēmēja ieguldījums (sloga sadalīšana);
iii)
tajā jābūt pietiekamiem pasākumiem konkurences kropļojumu ierobežošanai.
6.3.1. Dzīvotspēja
(191)
Pārstrukturēšanas paziņojuma 9. un 10. punktā noteikts, ka dalībvalstij jāiesniedz visaptverošs un sīki izstrādāts pārstrukturēšanas plāns, kurā sniegta pilnīga informācija par uzņēmējdarbības modeli. Plānā jānorāda finanšu iestādes grūtību iemesli un ierosinātās pārstrukturēšanas plāna alternatīvas.
(192)
Pārstrukturēšanas plānam jāparāda, ka bankas stratēģijas pamatā ir konsekventa koncepcija un banka ir atjaunojusi ilgtermiņa dzīvotspēju, nepaļaujoties uz valsts atbalstu.
(193)
Pārstrukturēšanas paziņojuma 17. punktā norādīts, ka finanšu iestādes (tās daļas) pārdošana trešai personai var palīdzēt atjaunot tās ilgtermiņa dzīvotspēju. Konkrētajā gadījumā Komisija ņem vērā, ka Portugāles iestādes izvēlējušās pārdot BPN, izmantojot izsoles procesu. Tādējādi bankas uzņēmējdarbība tiks pārdota BIC pēc noteiktu korekciju veikšanas, un izvēlētie aktīvi tiks nodoti SPV ar mērķi tos likvidēt laika gaitā. Komisijai attiecīgi jānovērtē, vai BPN bankas uzņēmējdarbība, kas būs daļa no pircēja (apvienotā uzņēmuma) uzņēmējdarbības, būs dzīvotspējīga.
(194)
Savā 2011. gada 24. oktobra lēmumā Komisija norādījusi, ka tā nav saņēmusi uzņēmējdarbības plānu, kurā faktiski tiktu parādīta BPN kā uzņēmuma, kas integrēts BIC, dzīvotspēja, tādēļ tā nevarēja pieņemt attiecīgu lēmumu. Portugāle iesniedza sīki izstrādātu uzņēmējdarbības plānu saistībā ar BPN, kas integrēta BIC, 2012. gada janvāra pārstrukturēšanas plānā norādītajā formā (papildinformācija par uzņēmumu un tā dzīvotspēju tika iesniegta 2012. gada 3. februārī).
(195)
Saskaņā ar 2012. gada janvāra pārstrukturēšanas plānu tās BPN daļas bilance, kura tika pārdota BIC, ir ievērojami mazāka - apmēram EUR […] miljardi - salīdzinājumā ar BPN bilanci nacionalizācijas laikā.
(196)
Kopā ar BIC aktīviem apvienotā uzņēmuma kopējie aktīvi būs apmēram EUR […] miljardi.
(197)
BPN pārdošanas laikā BIC bankas bilancē ir tikai dzīvotspējīgākās darbības un bankas labākie aktīvi. Tas nozīmē, ka BIC nodotais aizdevumu portfelis tika „iztīrīts” un vairums nelikvīdo aktīvu tika nodoti SPV.
(198)
BPN pasīvus veido galvenokārt maza apjoma noguldījumi kopumā par EUR 1 669 miljoniem un subordinētie parādi kopumā par EUR 246 miljoniem.
2. tabula
BPN pēc pārdošanas un kapitāla iepludināšanas (provizoriski dati) (47)
Miljonos EUR
Skaidrā nauda, centrālās bankas un kredītiestādes
[…]
Neto kredīti klientiem
[…]
Citi aktīvi
[…]
KOPĒJIE AKTĪVI
[…]
Noguldījumi
[…]
Citi pasīvi
[…]
Subordinētais parāds
[…]
KOPĒJIE PASĪVI
[…]
Pašu kapitāls
[…]
PASĪVI UN KAPITĀLS KOPĀ
[…]
(199)
Pārstrukturēšanas pasākumus, kurus sāka veikt pagaidu administratori, turpinās veikt BIC, risinot BPN problēmu īpašos cēloņus.
(200)
Kā norādīts iepriekš 24. apsvērumā, vadība ir pilnībā nomainīta. Ņemot vērā īpašos apstākļus, kuru dēļ BPN tika nacionalizēta, un jo īpaši daudzos šķietamas krāpšanas gadījumus, ko bija veikusi kādreizējā bankas vadība, jaunā vadība ir sākusi vairākus tiesas procesus (48) bankas interešu aizstāvēšanai. Bankas riska novērtēšanas procedūras ir pilnībā pārveidotas, ieviešot labāko praksi.
(201)
Jaunie BPN administratori arī koncentrējās uz izmaksu struktūras optimizēšanu un pieņēma vairākas iniciatīvas darbības izmaksu samazināšanai. Laikā starp 2008. gada decembri un 2010. gada decembri darbības izmaksas tika samazinātas par apmēram EUR […] miljoniem, un personāla izmaksas tika samazinātas par apmēram EUR […] miljoniem.
(202)
Saskaņā ar 2012. gada janvāra pārstrukturēšanas plānu BIC stratēģija ir koncentrēties uz maza apjoma pamatdarījumiem un izmantot BPN tīklu, lai kļūtu par atsauces banku, kas atbalsta tirdzniecības un finanšu darījumus starp Portugāli un Angolu.
(203)
Plāna pamatā ir pamatoti makroekonomikas bāzes pieņēmumi, kuros ņem vērā pašreizējo situāciju Portugāles tirgos un prognozi par ekonomikas krīzi, kas ilgs līdz 2014. gadam.
(204)
Saskaņā ar finanšu prognozēm pārstrukturēšanas perioda beigās (2016. gada 31. decembrī) apvienotais uzņēmums plāno - pat saskaņā ar stresa scenāriju - segt savas izmaksas un īstenot ROE apmēram [1-10] % apmērā.
(205)
Plānotā sākotnējā kapitāla bāze varētu ievērojami pārsniegt minimālās kapitāla prasības, un pirmā līmeņa pamatkapitāla rādītājs varētu būt [10-18] % apmērā, pateicoties valsts veiktajai kapitāla iepludināšanai.
(206)
Pateicoties valsts veiktajai ievērojamai kapitāla iepludināšanai, bankas plānotie kapitāla rādītāji pārstrukturēšanas perioda laikā un beigās varētu pārsniegt minimālo prasību līmeni un attiecīgi nodrošināt bankas maksātspēju. Saskaņā ar Portugāles apstiprināto uzņēmējdarbības plānu, kas iekļauts arī 2012. gada janvāra pārstrukturēšanas plānā, un saskaņā ar bāzes scenāriju pirmā līmeņa pamatkapitāls pārstrukturēšanas perioda beigās (2016. gada 31. decembrī) būs [8-12] %, kas nedaudz pārsniedz BdP noteiktās regulējošās minimālās prasības, kas kopš 2012. gada decembra ir 10 % (49), un saskaņā ar stresa scenāriju tas būs nedaudz mazāks ([7-11] %), kā norādīts 1. attēlā 207. apsvērumā.
(207)
Šādu notikumu attīstību galvenokārt nosaka nepieciešamība ieviest 2012. gada janvāra pārstrukturēšanas plānā norādīto uzņēmējdarbības plānu, lai piešķirtu lielākus aizdevumu apjomus ekonomikai, un negatīvo rezultātu ietekme pārstrukturēšanas plāna pirmajā gadā. Negatīvi rezultāti galvenokārt veidosies tādēļ, ka bankai joprojām ir augstu izmaksu struktūra salīdzinājumā ar tās uzņēmējdarbības apjomu, kā arī BIC veiktās pārstrukturēšanas izmaksu dēļ.
1.
attēls
Prognozes apvienotajam uzņēmumam BPN/BIC saskaņā ar bāzes scenāriju, 2012.-2016. gads
[…]
(208)
Attiecībā uz likviditāti uzņēmējdarbības plāns galvenokārt ir balstīts uz noguldījumiem, plānojot to pieaugumu par apmēram [1-10] % gadā. Komisija uzskata, ka stabils finansējums, kādu apvienotais uzņēmums iegūs, izmantojot noguldījumus, ir svarīga pārstrukturēšanas plāna iezīme. Ņemot vērā apvienotā uzņēmuma mazo lielumu un tā izaugsmes potenciālu, noguldījumu attīstības prognozes ir ticamas.
(209)
Tajā pašā laikā Komisija uzskata, ka, lai nodrošinātu apvienotā uzņēmuma dzīvotspēju, nevajadzētu būt stimulam aizstāt noguldījumus ar liela apjoma finansējumu. Tāpat ir svarīgi nodrošināt, lai atlīdzība par likviditātes līniju, ko BIC pieprasīja kā kompensāciju par iespējamo noguldījumu aizplūšanu, tiktu palielināta un sasniegtu vismaz Euribor + […] b/p. Saistībā ar šo Portugāles apņemšanās ir nepieciešama, lai nodrošinātu pārstrukturēšanas atbalsta saderību ar iekšējo tirgu, ņemot vērā to, ka […] ir ievērojams tādu noguldījumu apjoms, par kuriem patlaban atlīdzība pārsniedz Euribor + […] b/p, kas ir līmenis, kuru sasniedzot, BIC var izvēlēties nepaturēt šādus noguldījumus. Ja atlīdzība par jauno kredītlīniju netiktu noteikta tādā līmenī, lai BIC būtu stimuls saglabāt noguldījumu līmeni atbilstīgi 2012. gada janvāra pārstrukturēšanas plānā noteiktajam līmenim, BIC varētu vēlēties aizstāt noguldījumus ar lētāku finansējumu, ko piešķir CGD. Lai gan aizstāšana varētu uzlabot apvienotā uzņēmuma īstermiņa rentabilitāti, tajā pašā laikā tā varētu iedragāt tā dzīvotspējas perspektīvu.
(210)
Saistībā ar šo ir svarīgi norādīt, ka kredītlīnija ar likmi Euribor + […] b/p joprojām nozīmē daudz labvēlīgākus noteikumus nekā tad, ja BIC to mēģinātu saņemt tirgū. Kaut gan Komisijai netika iesniegts salīdzināms standarts par līdzīgiem tirgū veiktiem darījumiem, Komisija norāda, ka ir maz ticams, ka šāda ilguma un apjoma kredītlīnija būtu pieejama tirgū pat ar lielāku procentu likmi. Turklāt Komisija pieņem zināšanai, ka noteiktā atlīdzība par CGD piešķirtiem aizdevumiem […] ir […] mēnešu Euribor + […] b/p.
(211)
Pamatojoties uz iepriekšteikto, Komisijas šaubās par BPN dzīvotspēju ir mazinājušās.
6.3.2. Atbalsta ierobežošana līdz nepieciešamajam minimumam un sloga sadale
(212)
Pārstrukturēšanas paziņojumā norādīts, ka, lai novērstu konkurences kropļojumus un morālo kaitējumu, ir nepieciešams saņēmēja paša ieguldījums atbalsta ierobežošanai līdz nepieciešamajam minimumam. Saistībā ar šo a) ierobežo gan pārstrukturēšanas izmaksas, gan atbalsta summu, un b) ir nepieciešams nozīmīgs pašu ieguldījums.
(213)
Saņēmējas bankas pašas ieguldījuma principi pārstrukturēšanas posmā noteikti Pārstrukturēšanas paziņojuma 3. iedaļā. Tajā noteikts, ka i) pārstrukturēšanas atbalsts jāierobežo līdz minimumam tikai tādu izmaksu segšanai, kas nepieciešamas dzīvotspējas atjaunošanai, ii) saņēmējai bankai pēc iespējas jāizmanto pašas resursi restrukturizācijas finansēšanai, piemēram, pārdodot aktīvus, un iii) ar pārstrukturēšanu saistītās izmaksas atbilstīgi jāsedz arī tām personām, kuras veikušas ieguldījumu bankā, ar pieejamo kapitālu sedzot zaudējumus un maksājot atbilstīgu atlīdzību par valsts intervencēm. Sloga sadales mērķis ir divējāds: ierobežot konkurences kropļojumus un novērst morālo kaitējumu (50).
(214)
Pārstrukturēšanas plānā skaidri jāparāda, ka atbalsta apjoms nepārsniedz minimālo nepieciešamo apjomu. Ar pārstrukturēšanu saistītās izmaksas sedz ne tikai valsts, bet pēc iespējas lielākā mērā arī tās personas, kuras veikušas ieguldījumu bankā. Citiem vārdiem sakot, banka un tās kapitāla turētāji veicina pārstrukturēšanu, pēc iespējas izmantojot savus līdzekļus. Pārstrukturēšanas atbalstam jābūt ierobežotam un jāsedz tikai tās izmaksas, kas nepieciešamas dzīvotspējas atjaunošanai. Attiecīgi uzņēmumam nevar piešķirt valsts līdzekļus, kurus tas var izmantot tādu tirgu kropļojošu darbību finansēšanai, kuras nav saistītas ar pārstrukturēšanu, piemēram, iegādēm (51).
(215)
Saistībā ar atbalsta ierobežošanu līdz nepieciešamajam minimumam Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punktā norādīts, ka pārstrukturēšanas atbalstam jābūt ierobežotam un jāsedz tikai dzīvotspējas atjaunošanai nepieciešamās izmaksas.
(216)
Saistībā ar šo Komisijai jānovērtē, pirmkārt, Portugāles iestāžu apgalvojums, ka izmaksas saistībā ar BPN pārdošanu BIC ir mazākas nekā izmaksas, kādas Portugālei rastos, ja BPN tiktu likvidēta, un, otrkārt, vai BPN pārstrukturēšanai piešķirtā atbalsta apjoms ir nepieciešamais minimums.
(217)
Savā 2011. gada 24. oktobra lēmumā Komisija apšaubīja vairākus aspektus kvantitatīvajā salīdzinājumā, kuru Portugāle attiecīgajā laikā iesniedza par abiem scenārijiem.
(218)
Portugāle 2012. gada janvāra pārstrukturēšanas plānā atjaunināja abu scenāriju salīdzinājumu un mainīja savus sākotnējos pieņēmumus, lai kliedētu Komisijas 2011. gada 24. oktobra lēmumā paustās bažas par izmaksām pienācīgas likvidēšanas gadījumā. Jo īpaši Portugāle pievērsa uzmanību aizdevumu diskontēšanai un režīmam saistībā ar subordinēto obligāciju turētājiem.
(219)
Portugāle sniedza papildinformāciju un alternatīvu standartu savam pieņēmumam par bilances vērtības diskontēšanu 30-50 % apmērā no aizdevumu pārdošanas. Portugāle arī iesniedza galīgos skaitļus par aizdevumiem, kurus BIC pārņēma un kuru apjoms nebija zināms sākotnējā salīdzinājuma laikā, kas ir 2012. gada 17. februāris. Tā no scenārija par pienācīgu likvidēšanu arī izņēma izmaksas, kas ir saistītas ar atlīdzību noteiktiem subordinēto obligāciju turētājiem, kā norādīts 221. apsvērumā.
(220)
Komisija uzskata, ka, ņemot vērā pašreizējo ekonomikas situāciju un parāda attiecības pret kopējiem aktīviem ievērojamo samazināšanu banku nozarē, diskonta piemērošana aizdevumu portfeļa pārdošanai ir attaisnojama. Ja aizdevumus vajadzētu turēt līdz to termiņa beigām, valstij veidotos finansēšanas izmaksas un tā segtu kredītrisku līdz termiņa beigām. Tādēļ Komisija var pieņemt Portugāles iesniegto aplēsi par diskontu zemākā diapazonā, kas ir diskonts [20-50] % apmērā.
(221)
Saistībā ar subordinēto obligāciju turētājiem Komisija noprot, ka kopējo apjomu, kas ir EUR 245 miljoni, veido dažādas emisijas. Pastāv iespēja […]. Saskaņā ar Portugāles iesniegto informāciju pēc katras emisijas noteikumu juridiska novērtējuma […].
(222)
Turpmāk 3. tabulā sniegts pārskats par aplēsēm saistībā ar ienākošiem/izejošiem maksājumiem, ņemot vērā pārskatītos pieņēmumus, kuri minēti iepriekš 219.-221. apsvērumā. Veicot aplēses, ņemtas vērā tikai robežizmaksas saistībā ar abiem scenārijiem (nevis jau radušās izmaksas), un to pamatā ir BPN bilances dati laikā, kad banka tika pārdota BIC (52).
3. tabula
Bankas pārdošanas BIC scenārija un pienācīgas likvidēšanas scenārija salīdzinājums (skaitļi miljonos euro)
Bankas pārdošana BIC
Likvidācija
IZEJOŠIE MAKSĀJUMI
1
Maksājumi par kredītiestāžu finansējumu
[…] (53)
2
Maksājumi klientiem par noguldījumiem
[…]
3
Kapitāla palielināšana
[…]
4
Subordinēto obligāciju turētāji, izņemot beztermiņa emisijas TBC
[…]
Izejošie maksājumi kopā
[…]
[…]
Bankas pārdošana BIC
Likvidācija
IENĀKOŠIE MAKSĀJUMI
5
Klientu aizdevumu pārdošana (EUR 2,114 miljoni, no kura atskaitīts diskonts, kas ir 30 %)
[…]
6
Atlīdzība par skaidro naudu un aizdevumiem kredītiestādēm
[…] (54)
7
BPN pārdošanas cena
[…]
8
Noguldījumu pārdošanas uzcenojums, kas ir 2 % no noguldījumu atlikuma
[…]
Ienākošie maksājumi kopā
[…]
APLĒSE PAR STARPĪBU
[…]
[…]
(223)
Vispārīgi runājot, iespēja pienācīgi likvidēt banku, saskaņā ar kuru valsts maksā visus noguldījumus (izņemot tos, kurus veikuši subordinētie kreditori, kas tur beztermiņa obligācijas) un visu riska pozīciju ar kredītiestādēm, būtu daudz dārgāka nekā bankas pārdošana BIC.
(224)
Komisija atzīst, ka pastāv nenoteiktība saistībā ar vairākiem pieņēmumiem, t. i., iespēju atgūt kredītus, kuri nodoti BIC. Tāpat jāņem vērā tas, ka pienācīga likvidēšana var negatīvi ietekmēt uzticēšanos visā banku nozarē un dalībvalsts kredītvērtējumu.
(225)
Pamatojoties uz pieejamo informāciju, Komisija secina, ka iespēja pārstrukturēt banku, t. i., to pārdot BIC, veicina atbalsta apjoma ierobežošanu līdz nepieciešamajam minimumam.
(226)
Kā norādīts 182.-185. apsvērumā, BPN saņēma atbalstu ievērojamā apjomā pirms un pēc nacionalizācijas. Atbalsts bija nepieciešams, lai banka varētu turpināt pastāvēt tik ilgi, kamēr tiek īstenota izvēlētā pārstrukturēšana, kas nozīmē bankas dzīvotspējīgās daļas pārdošanu BIC un slikto aktīvu likvidēšanu laika gaitā. Pārstrukturēšanas procesa rezultātā BPN vairs nebūs atsevišķa banka. BIC pārņemtā maza apjoma banku pakalpojumu uzņēmuma bilance ir mazāka par 35 % no BPN bilances pirms nacionalizācijas. Dominējošos tirgus apstākļos šie pasākumi (un jo īpaši tādu bankas aktīvu nodošana SPV, kuri nav maza apjoma bankas pakalpojumu aktīvi) ir saistīti ar tirgū paliekošās bankas dzīvotspēju. Uzņēmējdarbība un darbības, kas nav maza apjoma bankas pakalpojumi, tiek nodotas SPV un laika gaitā likvidētas. Komisija atzīst, ka ievērojamā kavēšanās saistībā ar BPN pārstrukturēšanas plāna īstenošanu ir saistīta ar īpašiem apstākļiem, kuri ietekmēja Portugāles ekonomiku un kuru rezultātā 2011. gada 17. maijā tika parakstīts MoU.
(227)
Komisija savā 2011. gada 24. oktobra lēmumā norādījusi, ka papildus pasākumiem, kuri tika piešķirti BPN pirms tās pārdošanas, BIC pieprasa papildpasākumus, kuri norādīti 56. apsvērumā.
(228)
Komisija savā 2011. gada 24. oktobra lēmumā apšaubīja, vai BIC pieprasītā kapitāla iepludināšana bija nepieciešamais minimums dzīvotspējas nodrošināšanai. Ņemot vērā bilances korekcijas, kuras BIC pieprasīja savā 2011. gada 20. jūlija piedāvājumā, un BPN 2011. gada jūnija finanšu pārskatus, Portugāle veica aplēses, ka kapitāla līmenis EUR [200-400] miljonu apmērā ir pirmā līmeņa pamatkapitāla rādītājs [10-18] % apmērā.
(229)
Portugāle apgalvo, ka kapitāla līmenis ir izsoles procesa rezultāts, ņemot vērā arī cenu, kādu BIC maksās valstij (EUR 40 miljonus). To attaisno izmaksas bankas pārorientēšanai uz pamatdarbības veikšanu un nepieciešamība uzturēt pietiekamu papildkapitāla buferi. Portugāle uzskata, ka buferis ir atbilstīgs pašu kapitāla uzturēšanai pietiekamā līmenī, jo īpaši integrācijas sākumgados, ņemot vērā BPN negatīvo reputāciju un sarežģīto ekonomikas situāciju Portugālē.
(230)
Jāatzīmē, ka saskaņā ar 2012. gada janvāra pārstrukturēšanas plāna aplēsēm kapitāla rādītājs ceturtā gada beigās pēc pārdošanas varētu sasniegt [8-12] %, un saskaņā ar stresa scenāriju tas varētu sasniegt [7-11] % (nedaudz mazāk nekā Portugāles tiesību aktos noteiktais minimālais līmenis, kas ir 10 %).
(231)
Tādēļ Komisija var secināt, ka kapitāla līmenis, kas ir līdzvērtīgs pirmā līmeņa pamatkapitālam, kas ir [10-18] %, ir izsoles rezultāts, un tas ir nepieciešams bankas dzīvotspējas nodrošināšanai, pamatojoties uz 2012. gada janvāra pārstrukturēšanas plānu.
(232)
Komisija arī pozitīvi vērtē to, ka pamatlīgumā ar BIC ir ietverta BIC apņemšanās piecus gadus nemaksāt dividendes vai citus līdzvērtīgus labumus akcionāriem saistībā ar BPN. Šīs apņemšanās mērķis ir nodrošināt, lai BPN iepludinātais kapitāls tūlīt neaizplūstu no bankas akcionāriem sadalītu līdzekļu veidā.
(233)
Tomēr galīgie aktīvi, kurus BIC pārņēma, nav BIC2011. gada 20. jūlija piedāvājumā norādītie aktīvi, un BIC arī patur tiesības atdot ienākumus nenesošus aizdevumus. Tādēļ Komisija uzskata, ka, lai nodrošinātu, ka atbalsts ir nepieciešamais minimums, ikvienam riska svērto aktīvu samazinājumam, ko rada aizdevumu atdošana valstij, jānotiek paralēli ar attiecīgu kapitāla samazināšanu [10-18] % apmērā no riska svērto aktīvu samazinājuma. Kapitāla samazināšana var būt kā valstij atdoto aizdevumu bilances vērtības diskontēšana.
(234)
Komisija norāda uz BIC ierosinājumu, ka apvienotais uzņēmums varētu uzturēt pirmā līmeņa pamatkapitāla rādītāju [10-18] % apmērā, ja tam vajadzētu atdot ienākumus nenesošus aizdevumus, izsniedzot jaunus aizdevumus ekonomikai. Komisija uzskata, ka šāds pasākums neierobežotu atbalstu līdz nepieciešamajam minimumam šādu iemeslu dēļ. Pirmkārt, BIC pašu kapitāla rādītājs pirms pārdošanas būs zemāks par [10-18] % pārdošanas dienā. Tādēļ, tiklīdz būs notikusi BPN un BIC apvienošana, apvienotā uzņēmuma pirmā līmeņa pamatkapitāls nekavējoties samazināsies (kā norādīts 2012. gada janvāra pārstrukturēšanas plānā). Attiecīgi, ja apvienotais uzņēmums vēlas uzturēt pirmā līmeņa pamatkapitāla rādītāju [10-18] % apmērā pēc apvienošanas, tā kapitalizācijai jābūt lielākai un jāpārsniedz pašas BIC prognozes. Otrkārt, 2012. gada janvāra pārstrukturēšanas plānā jau ir ņemti vērā jauni aizdevumi ekonomikai, tādēļ uzskata, ka BPN pirmā līmeņa pamatkapitāls [10-18] % apmērā (kas ir ļoti augsts) pārdošanas brīdī ir pietiekams. Tādēļ jaunu aizdevumu radīšanai nav nepieciešams nodalīt vēl vairāk kapitāla nekā jau paredzēts 2012. gada janvāra pārstrukturēšanas plānā. Saistībā ar šo Komisija pozitīvi vērtē Portugāles apņemšanos nodrošināt, ka BPN pirmā līmeņa pamatkapitāla rādītājs dienā, kad BPN tiek pārdota Banco BIC, nepārsniedz [10-18] %, un, ja ienākumus nenesošie aizdevumi pēc pārdošanas tiek nodoti valstij vai valsts kontrolētam uzņēmumam, Banco BIC vai apvienotais uzņēmums nodod valstij vai valsts kontrolētam uzņēmumam kapitālu, kas ir saistīts ar šādiem aizdevumiem, [10-18] % apmērā no aizdevumu riska svērtajiem aktīviem.
(235)
Turklāt Pārstrukturēšanas paziņojumā norādīts, ka aizliegums veikt iegādes ir nepieciešams, lai atbalsta apmērs būtu ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam. Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punktā nepārprotami norādīts, ka „uzņēmumam nedrīkst piešķirt valsts līdzekļus, ko tas varētu izmantot, lai finansētu tirgu kropļojošas, ar pārstrukturēšanas procesu nesaistītas darbības”. Piemēram, iegādājoties akcijas citos uzņēmumos vai veicot ieguldījumus, finansējumam nedrīkst izmantot valsts atbalstu, ja vien tas nav būtiski uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošanai.
(236)
Komisija novērojusi, ka jau 2012. gada janvāra pārstrukturēšanas plānā norādīts, ka apvienotais uzņēmums kļūs par dzīvotspējīgu uzņēmumu ar pieņemamu kapitāla atdevi un tas pat varētu strādāt ar peļņu. Dzīvotspējas atgūšana nav atkarīga no iegādēm. Gluži pretēji, Komisija uzskata, ka aizliegums veikt iegādes nodrošinās, ka kapitāls, kuru uzskata par nepieciešamu pārstrukturēšanai, paliek bankā un palīdz tai atgūt dzīvotspēju. Saistībā ar šo Komisija uzskata, ka Portugāles apņemšanās piemērot aizliegumu veikt iegādes ir nepieciešama, lai nodrošinātu pārstrukturēšanas atbalsta saderību ar iekšējo tirgu.
(237)
Saistībā ar pašu ieguldījumu Pārstrukturēšanas paziņojumā noteikts, ka pārstrukturēšanas izmaksas sedz ne tikai valsts, bet arī bankas kādreizējie ieguldītāji un iepriekšējie akcionāri. Šāda prasība nodrošina, ka glābtās bankas uzņemas adekvātu atbildību par savas iepriekšējās rīcības sekām, un rada atbilstīgu iniciatīvu to rīcībai nākotnē.
(238)
Šajā gadījumā Komisija pozitīvi vērtē to, ka akcionāri zaudē savu daļu bankā, nesaņemot kompensāciju. Tie attiecīgi adekvāti piedalās sloga sadalē, jo saskaņā ar divu neatkarīgu, Portugāles norādītu juridisku personu aplēsēm bankai ir negatīva vērtība. Komisija pozitīvi vērtē arī to, ka BPN valde ir nomainīta un aizstāta nacionalizācijas procesa kontekstā.
(239)
Tomēr Komisija norāda, ka subordinēto obligāciju turētāji, kuru turējumā ir EUR 245 miljoni, paliks bankā, kaut gan tā tiks privatizēta, un tie arī turpmāk varētu saņemt kuponus.
(240)
Kā norādīts Pārstrukturēšanas paziņojuma 26. punktā, „pašu līdzekļu kompensācijai (kapitāla un subordinēto aizdevumu) bankas nedrīkst izmantot valsts atbalstu, ja to darbība nedod pietiekami lielus ienākumus”.
(241)
Saistībā ar periodu, kura laikā tika veikta BPN pārstrukturēšana, BPN nenodrošināja atbilstību Komisijas politikai par hibrīda instrumentiem, kas noteikta Pārstrukturēšanas paziņojuma 26. punktā. Saistībā ar šo Komisija paskaidrojusi, ka pārstrukturēšanas kontekstā zaudējumu kompensēšana (piemēram, atbrīvojot rezerves vai samazinot pašu kapitālu), ko saņēmējas bankas veic pēc saviem ieskatiem, lai garantētu dividenžu un kuponu maksājumus par nesamaksātu subordinēto parādu, principā nav saderīga ar mērķi, kas ir sloga sadale. Komisija norāda, ka kuponu maksāšana nav saskaņā ar minēto principu un to kompensē, izmantojot visaptverošu pārstrukturēšanu (55).
(242)
Komisija uzskata, ka visaptveroša bankas pārstrukturēšana var būt pietiekama, lai kompensētu to, ka slogs netiek dalīts.
(243)
Tomēr, tā kā banka patlaban tiek pārdota, aizliegums veikt atsaukšanu līdz 2016. gada 31. decembrim ir nepieciešams, lai nodrošinātu, ka bankas kapitāla turētāji minimālā līmenī ir iesaistīti sloga sadalē.
(244)
Saistībā ar šo Komisija ņem vērā Portugāles apņemšanos nodrošināt, ka, lai veicinātu BPN pārstrukturēšanas procesu, ne Banco BIC, ne apvienotais uzņēmums vai Portugāle līdz 2016. gada 31. decembrim neīstenos tiesības saistībā ar iespēju atsaukt subordinēto parādu, ko BPN emitējusi pirms pārdošanas dienas.
(245)
Komisija norāda, ka atlīdzība par katru atbalsta pasākumu, kas minēts iepriekš 182.-185. apsvērumā, īpaši garantijām, kapitāla iepludināšanu un aktīvu nodošanu SPV, nav saskaņā ar attiecīgo Komisijas paziņojumu.
(246)
Valsts garantiju cena tika noteikta 20 b/p apmērā, kas ir ievērojami mazāk nekā līmenis, kāds veidojas, piemērojot Komisijas noteikumus par atlīdzību valsts garantijām finanšu iestāžu emitētām saistībām.
(247)
Kapitāla iepludināšana BPN 2012. gada februārī EUR 600 miljonu apmērā noteikti nav atlīdzība, kas būtu saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojumu. Portugāles iestādes patiesi neplāno saņemt atlīdzību par kapitāla iepludināšanu. Kapitāls faktiski tika iepludināts, lai banku varētu pārdot par negatīvu cenu.
(248)
Kaut gan saistībā ar aktīvu nodošanu SPV to bilances vērtībā Komisija atzīst, ka teorētiski aktīvu nodošana trim SPV paredzēta, lai aizsargātu BPN dzīvotspēju un banku varētu pārdot, aktīvu nodošana bilances vērtībā nozīmē atbalstu, kas neatbilst Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma pamatprasībām. Jo īpaši tas ir tad, ja aktīvi tiek nodoti bilances vērtībā, kas ievērojami pārsniedz to reālo ekonomikas vērtību, un nav paredzēta atlīdzība valstij. Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā ir atzīts, ka visaptveroša pārstrukturēšana var kompensēt potenciālas neatbilstības paziņojumā noteiktajiem pamatkritērijiem, tostarp par cenas noteikšanu. BPN visaptveroša pārstrukturēšana ir elements, pateicoties kuram Komisija varētu atzīt, ka pasākums ir saderīgs ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu. Tādējādi aktīvu nodošanu SPV varētu vērtēt kopā ar pārējiem pasākumiem par labu BPN un visaptverošas pārstrukturēšanas ietvaros.
(249)
Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 25. punktu jebkura atkāpe no atbilstīga sloga sadalījuma ex ante, ko glābšanas posmā izņēmuma kārtā atļāva finansiālās stabilitātes dēļ, vēlākā laika posmā ir jākompensē ar turpmākiem ieguldījumiem pārstrukturēšanas pasākumos, piemēram, ar apvērses klauzulu un/vai visaptverošāku pārstrukturēšanu, tostarp papildu pasākumiem konkurences traucējumu ierobežošanai.
(250)
Komisija uzskata, ka BPN pārstrukturēšana ir pietiekami aptveroša. Komisija norāda, ka banka ir maza. Pārstrukturēšanas procesa rezultātā BPN vairs nebūs atsevišķa banka. BIC pārņemtā maza apjoma bankas pakalpojumu uzņēmuma bilance ir mazāka par 35 % no BPN bilances pirms nacionalizācijas. Uzņēmējdarbība un darbības, kas nav maza apjoma bankas pakalpojumi, vairs netiks veiktas.
(251)
Tādēļ Komisija var secināt, ka sloga sadale ir atbilstīga, ņemot vērā BPN visaptverošu pārstrukturēšanu.
6.3.3. Pasākumi konkurences kropļojumu ierobežošanai
(252)
Saistībā ar pasākumiem konkurences kropļojumu ierobežošanai Pārstrukturēšanas paziņojumā noteikts, ka šādu pasākumu raksturs un veids būs atkarīgi no atbalsta lieluma un piešķiršanas nosacījumiem un apstākļiem, kā arī tā tirgus īpašībām, kurā saņēmēja banka darbosies.
(253)
Kaut gan BPN saņēma atbalstu ievērojamā apjomā, jāņem vērā bankas ierobežotais lielums. Pārstrukturēšanas paziņojuma 32. punktā norādīts, ka Komisija pārbaudīs varbūtējo atbalsta ietekmi tirgos, kuros saņēmēja banka darbojas pēc pārstrukturēšanas. Vispirms tiks pārbaudīts, cik liela ir banka un kāda ir tās nozīme pēc dzīvotspējas atgūšanas attiecīgajā tirgū.
(254)
Saistībā ar šo Komisija norāda, ka BPN vairs nedarbosies kā tāda saimnieciskā juridiskā persona, kāda tā bija pirms valsts intervencēm (56). Banka būs nacionalizēta, un tajā būs veikta visaptveroša pārstrukturēšana. Rezultātā tirgū konkurēs daudz mazāka banka.
(255)
BPN 2008. gada beigās bija septītā lielākā finanšu iestāde Portugālē bilances izteiksmē. Pēc nacionalizācijas banka vairs nav tik liela, īpaši pēc noguldījumu aizplūšanas. Kopš 2011. gada vidus tā ierindojas 12. vietā, un tās tirgus daļa gan noguldījumos, gan aizdevumos ir mazāka par 1 %. Laikposmā no 2008. gada līdz 2011. gadam noguldījumu un aizdevumu apmērs ir samazinājies gandrīz divas reizes.
(256)
Savos apsvērumos par 2011. gada 24. oktobra lēmumu Portugāle norādījusi, ka, pirmkārt, jau pirms nacionalizācijas BPN tirgus daļa bijusi apmēram [1-2] %. Otrkārt, pēc nacionalizācijas BPN tika ievērojami pārstrukturēta un tā vairs nav tik liela. Treškārt, arī pēc bankas integrēšanas BIC jaunā apvienotā uzņēmuma tirgus daļa Portugālē joprojām būs mazāka par [ 1] %, jo patlaban BPN tirgus daļa ir apmēram [ 1] % gan aizdevumu klientiem, gan noguldījumu izteiksmē, un BIC tirgus daļa ir [ 1] % aizdevumu izteiksmē un [ 1] % noguldījumu izteiksmē.
(257)
Komisija arī norāda, ka bankas uzņēmējdarbības pārdošana izsolē deva konkurentiem iespēju iegādāties BPN prečzīmi un uzņēmējdarbību, tādējādi ierobežojot konkurences kropļojumus.
(258)
Komisija arī atzinīgi vērtē dividenžu politiku, kas aprakstīta 56. apsvēruma xiii) apakšpunktā.
(259)
Turklāt saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 44. punktu bankas, laižot tirgū savus finansiālos piedāvājumus, nevar atsaukties uz valsts atbalstu kā konkurences priekšrocību. Komisija pozitīvi vērtē Portugāles apņemšanos nodrošināt, ka BIC neatsauksies uz valsts atbalsta izmantošanu savās tirdzniecības kampaņās un paziņojumos ieguldītājiem.
(260)
Savā 2011. gada 24. oktobra lēmumā Komisija pauda bažas par to, vai plānotie pasākumi būs pietiekami, ņemot vērā atbalsta ievērojamo apjomu un to, ka BPN ir saņēmusi rekapitalizāciju, garantijas un pasākumus saistībā ar samazinātas vērtības aktīviem, kuri netika atlīdzināti saskaņā ar attiecīgā paziņojuma prasībām.
(261)
Jo īpaši Komisija norāda, ka banka darbosies tirgū un tās sākotnējais pirmā līmeņa pamatkapitāla rādītājs būs [10-18] %, kas ievērojami pārsniedz minimālo prasību, kas ir 9 % 2011. gada beigās un 10 % 2012. gada beigās.
(262)
Turklāt BIC pieprasīja tiesības […] mēnešu laikā atpārdot aizdevumus, kuri nenes ienākumus vismaz […] dienas (nepārsniedzot […] % no aizdevumu portfeļa kopējās nominālvērtības). BIC arī pieprasīja, lai tiktu saglabāts divu veidu likviditātes atbalsts, ko nodrošina CGD. Pirmkārt, BIC prasa, lai tiktu saglabāta kredītlīnija ne vairāk kā EUR [150-500] miljonu apmērā saistībā ar komerciālo vērtspapīru programmu ar valsts garantiju uz trim gadiem un CGD apņemtos nodrošināt kredītlīnijas noteikumus līdz […]. Otrkārt, BIC prasa, lai CGD piešķir jaunu kredītlīniju ne vairāk kā EUR [150-350] miljonu apmērā, lai tiktu kompensēta noguldījumu samazināšanās, to apjomam nesasniedzot EUR 1,8 miljardus, un atlīdzība būtu Euribor + […] b/p.
(263)
Tādējādi tiks nodrošināts, ka apvienotais uzņēmums neizmantos valsts atbalstu, lai palielinātu savu darbību uz konkurentu rēķina, un tiek atbilstīgi novērsti atbalsta radītie konkurences kropļojumi.
(264)
Ņemot vērā saspringto situāciju tirgū un Portugāles izvirzītos stingros noteikumus banku nozarei pēc notikumiem, kuru dēļ tika parakstīts MoU, Komisija uzskata, ka šādas likviditātes līnijas ievērojami ietekmēs apmēru, kādā apvienotais uzņēmums varēs konkurēt tirgū ar citiem tirgus dalībniekiem, kuri nav saņēmuši valsts atbalstu.
(265)
Tādēļ valsts atbalstu var pasludināt par saderīgu tikai tad, ja tiek īstenoti pietiekami pasākumi, lai nodrošinātu, ka valsts atbalsts netiek izmantots, lai kaitētu konkurentiem, no kuriem daži nav saņēmuši līdzīgu valsts atbalstu. Jānodrošina vienādi darbības nosacījumi bankām, kuras ir saņēmušas valsts atbalstu, un tām, kuras nav saņēmušas valsts atbalstu. Valsts atbalsts nedrīkst nedz vājināt tādu uzņēmumu iniciatīvu konkurēt, veikt ieguldījumu un inovācijas, kuri nav valsts atbalsta saņēmēji, nedz radīt piekļuves šķēršļus, kuri var apdraudēt pārrobežu darbību.
(266)
Jānodrošina, ka apvienotajam uzņēmumam netiek piešķirta konkurences priekšrocība, kas rodas, nododot likviditātes risku valstij un saņemot kapitālu.
(267)
Pirmkārt, Komisija uzskata, ka, lai ierobežotu konkurences kropļojumus, kurus rada tas, ka bankas kapitāla līmenis pārsniedz minimālo prasību (skatīt 261. apsvērumu), līdztekus riska svērto aktīvu samazināšanai, kas veidojas, atdodot valstij aizdevumus, veicama attiecīga kapitāla samazināšana. Tādēļ Portugāles apņemšanās saistībā ar maksimālo BPN kapitāla līmeni ir vajadzīga, lai nodrošinātu pārstrukturēšanas atbalsta saderību ar iekšējo tirgu.
(268)
Otrkārt, Komisija uzskata, ka kredītlīnijai EUR [150-500] miljonu apmērā saistībā ar BPN komerciālo vērtspapīru programmu jābūt ierobežotai un tās ilgums nedrīkst pārsniegt […] gadus. Turklāt atlīdzībai par otro likviditātes līniju jābūt atbilstīgākai tirgus nosacījumiem, un tā jānosaka Euribor + […] b/p apmērā. Tajā pašā laikā, lai nodrošinātu šo ierobežojumu ievērošanu, Portugālei vispirms jāsaņem Komisijas atļauja, lai laikā līdz 2016. gada 31. decembrimCGD vai valsts varētu piešķirt kredītlīnijas vai garantijas. Saistībā ar šo Komisija ņem vērā Portugāles izteiktās apņemšanās attiecībā uz šīm likviditātes līnijām, jo tās ir nepieciešamas, lai nodrošinātu pārstrukturēšanas atbalsta saderību ar iekšējo tirgu.
(269)
Treškārt, Pārstrukturēšanas paziņojumā aizliegums veikt iegādes ir saistīts ar konkurences kropļojumiem. Saskaņā ar paziņojuma 39. un 40. punktu „valsts atbalstu nedrīkst izmantot, lai kaitētu tiem konkurentiem, kas nesaņem līdzvērtīgu valsts atbalstu” un „bankas nedrīkst izmantot valsts atbalstu, lai iegūtu konkurējošos uzņēmumus”. Komisija atzinīgi vērtē Portugāles apņemšanos piemērot aizliegumu veikt iegādes līdz 2016. gada 31. decembrim, kas minēta 236. apsvērumā.
(270)
Visbeidzot, BIC tiesībām atdot ienākumus nenesošus aizdevumus valstij jābeidzas […], nevis […] mēnešus pēc pārdošanas dienas. Komisija uzskata, ka kopš izsoles sākšanās un īpaši pēc pamatlīguma parakstīšanas 2011. gada 9. decembrīBIC ir bijusi iespēja pārskatīt BPN aizdevumus. Turklāt aizdevumu portfelis ticis „tīrīts” jau divas reizes: gan 2010. gada decembrī, kad SPV tika nodoti aizdevumi, kuri nesa vismazākos ienākumus, gan vēlāk, kad BIC kā pircējs pieprasīja tiesības atdot valstij papildu aizdevumus, lai izpildītu prasību par aizdevumu attiecību pret noguldījumiem [110-150] % apmērā.
(271)
Komisija norāda, ka ikviena iespēja nākotnē saņemt atdevi nodrošina BIC aizsardzību pret risku, ka ekonomikas situācija varētu pasliktināties. Ikviena turpmāka „ienākumu nenešana” visdrīzāk norādītu uz ekonomikas situācijas pasliktināšanos un attiecīgi ietekmētu banku nozari kopumā. BIC tiesības atdot valstij ienākumus nenesošus aizdevumus kropļo konkurenci, jo nevienai citai bankai nav šādas iespējas. Tādēļ iespēja saņemt atdevi jāsamazina vēlākais līdz […]. Saistībā ar šo Komisija pozitīvi vērtē Portugāles izteikto apņemšanos nodrošināt, ka termiņš ir[…].
6.3.4. Secinājums
(272)
Ja tiek pareizi īstenotas visas 5.2. iedaļā minētās apņemšanās, 2012. gada janvāra pārstrukturēšanas plāns nodrošina pietiekamu pierādījumu tam, ka apvienotā uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēja ir atjaunota, ir panākta pietiekama sloga sadale un veikti atbilstīgi pasākumi nepiemērotu konkurences kropļojumu ierobežošanai. Tādējādi Komisija var pasludināt, ka 2012. gada janvāra pārstrukturēšanas plāns atbilst Pārstrukturēšanas paziņojumam.
6.3.5. Pārraudzība
(273)
Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 46. punktu, lai pārbaudītu, vai pārstrukturēšanas plāns tiek pienācīgi īstenots, Komisija pieprasīs, lai dalībvalsts sniedz regulārus, sīki izstrādātus ziņojumus. Attiecīgi Portugāle sniegs Komisijai šādus ziņojumus reizi sešos mēnešos, sākot no šī lēmuma datuma.
7. Secinājums
(274)
Komisija izsaka nožēlu, ka Portugāle nelikumīgi īstenojusi valsts atbalstu, kā norādīts 6.1.2. iedaļā „Valsts atbalsta kvantificēšana”, pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punktu. Tomēr gan minēto atbalstu, gan citus šajā lēmumā aplūkotos atbalsta pasākumus var atzīt par saderīgiem, ja tiek īstenotas 5.2. iedaļā minētās apņemšanās,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
1. Valsts atbalsts ir šādi Portugāles piešķirtie pasākumi:
i)
aizdevumi, kurus CGD piešķīra pirms nacionalizācijas;
ii)
aizdevumi un likviditātes līnijas, ko CGD piešķīra BPN pēc nacionalizācijas un pirms bankas pārdošanas ar nepārprotamu valsts garantiju vai bez šādas garantijas;
iii)
BPN aktīvu nodošana SPV to bilances vērtībā pirms un pēc bankas pārdošanas;
iv)
kapitāla iepludināšana, ko valsts veica 2012. gada 15. februārī;
v)
likviditātes līnijas, ko CGD piešķirs apvienotajam uzņēmumam pēc BIC pieprasījuma;
vi)
BIC tiesības nodot valstij noguldījumus, kuru noteiktā cena pārsniedz […] b/p, vai tiesības saņemt atlīdzību no valsts par starpību;
vii)
ar tiesas procesu saistīto izmaksu nodošana valstij.
2. Šī panta 1. punktā norādītie atbalsta pasākumi ir saderīgi ar iekšējo tirgu, ņemot vērā 5.2. iedaļā minētās apņemšanās.
2. pants
Divu mēnešu laikā pēc šī lēmuma paziņošanas Portugāle informē Komisiju par pasākumiem, kurus tā veikusi, lai nodrošinātu atbilstību šim lēmumam. Turklāt Portugāle iesniedz sīki izstrādātus ziņojumus par veiktajiem pasākumiem atbilstības nodrošināšanai, pirmo ziņojumu sniedzot sešus mēnešus pēc šī lēmuma datuma.
3. pants
Šis lēmums ir adresēts Portugāles Republikai.
Briselē, 2012. gada 27. martā