ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 14. dubna 2011
o prodloužení přechodného období pro nabývání zemědělské půdy na Slovensku
(Text s významem pro EHP)
(2011/241/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na smlouvu o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska,
s ohledem na akt o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska, a zejména na kapitolu 3 přílohy XIV tohoto aktu,
s ohledem na žádost Slovenska,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle aktu o přistoupení z roku 2003 může Slovensko za podmínek stanovených v uvedeném aktu po dobu sedmi let ode dne přistoupení, která skončí dne 30. dubna 2011, ponechat v platnosti zákazy týkající se nabývání zemědělské půdy fyzickými a právnickými osobami z jiných členských států EU, které nemají na Slovensku bydliště, sídlo, pobočku nebo zastoupení. Jde o dočasnou výjimku z volného pohybu kapitálu, jenž je zaručen články 63 až 66 Smlouvy o fungování Evropské unie. Toto přechodné období může být prodlouženo pouze jednou na maximálně tři roky.
(2)
Dne 20. ledna 2011 požádalo Slovensko o prodloužení přechodného období pro nabývání zemědělské půdy o tři roky.
(3)
Hlavním důvodem pro zavedení přechodného období byla potřeba zachovat socioekonomické podmínky zemědělských činností po zřízení jednotného trhu a přechodu ke společné zemědělské politice na Slovensku. Cílem bylo především zohlednit obavy vzniklé v souvislosti s možným dopadem liberalizace nabývání zemědělské půdy na odvětví zemědělství v důsledku počátečních velkých rozdílů cen půdy a příjmů v porovnání s Rakouskem, Belgií, Dánskem, Finskem, Francií, Německem, Řeckem, Irskem, Itálií, Lucemburskem, Nizozemskem, Portugalskem, Španělskem, Švédskem a Spojeným královstvím (dále jen EU-15). Přechodné období bylo rovněž navrženo, aby se usnadnila restituce a privatizace zemědělské půdy. Ve své zprávě ze dne 16. července 2008 o přezkumu přechodných opatření pro nabývání zemědělských nemovitostí, která byla stanovena smlouvou o přistoupení z roku 2003 (dále jen „přezkum v polovině období“), Komise zdůraznila význam dokončení výše zmíněné zemědělské reformy do konce plánovaného přechodného období (1).
(4)
Podle údajů dostupných Eurostatu jsou ceny zemědělské půdy na Slovensku nižší než ceny zemědělské půdy v EU. Úplné sblížení prodejních cen zemědělské půdy se ani neočekávalo, ani nebylo pokládáno za nezbytnou podmínku ukončení přechodného období. Nicméně rozdíly mezi cenami zemědělské půdy na Slovensku a v EU-15 jsou natolik výrazné, že by mohly bránit dalšímu plynulému sbližování cen. Významné je rovněž riziko spekulací na nízkou hodnotu půdy.
(5)
Obdobně jako u cenové úrovně zemědělské půdy údaje Eurostatu ukazují, že rozdíl v HDP na obyvatele v paritě kupní síly na Slovensku a v EU-15 stále přetrvává. Stávající ceny zemědělské půdy jsou tudíž v poměru ke kupní síle na Slovensku vysoké.
(6)
Podle Eurostatu je pro strukturu vlastnictví půdy na Slovensku typické, že převládají malá rodinná hospodářství o výměře menší než 2 hektary, které se většinou nezaměřují na trh. Proces konsolidace těchto malých hospodářství je velmi pomalý a průměrný podíl využívané zemědělské plochy na hospodářství o výměře menší než dva hektary se v období mezi roky 2001-2007 zvýšil z 0,5 ha na 0,6 ha. Ačkoliv pouze 4,56 % z celkového počtu pracovníků pracuje v zemědělství, téměř polovina obyvatelstva žije ve venkovských oblastech. Podle slovenských orgánů mnoho zemědělské půdy v soukromém vlastnictví není obděláváno.
(7)
Konsolidaci zemědělské půdy také brání neukončená restituce vlastnických práv kvůli nevyplaceným pojistným plněním. Rovněž více než 360 000 ha soukromé zemědělské půdy je dočasně, než budou určeni zákonní vlastníci, spravováno Slovenským pozemkovým fondem. Přibližně 130 000 ha státem vlastněné zemědělské půdy zůstává ve správě Slovenského pozemkového fondu. Tato půda společně s tou, okolo které panuje nejistá právní situace, představuje téměř jednu čtvrtinu celkové výměry zemědělské půdy ve Slovenské republice. Nejasná vlastnická práva nevyhnutelně brání pozemkovým transakcím a konsolidaci zemědělských nemovitostí. Fragmentace půdy pak dále přispívá k nižší konkurenceschopnosti a vede k tomu, že se zemědělské podniky méně zaměřují na trh.
(8)
S ohledem na tyto souvislosti lze spolu se slovenskými orgány předpokládat, že by zrušení omezení ode dne 1. května 2011 vyvolalo tlak na ceny půdy na Slovensku. Po skončení přechodného období proto existuje nebezpečí vážného narušení slovenského trhu se zemědělskou půdou.
(9)
Z tohoto důvodu by se mělo prodloužení přechodného období o tři roky uvedené v kapitole 3 přílohy XIV aktu o přistoupení z roku 2003 povolit.
(10)
Aby se trh v plném rozsahu připravil na liberalizaci, je i za nepříznivých hospodářských podmínek nadále nanejvýš důležité podporovat zlepšování faktorů, mezi něž patří možnosti získání úvěrů a pojištění pro zemědělce a dokončení zemědělské reformy během přechodného období, jak již bylo zdůrazněno v přezkumu v polovině období.
(11)
Protože otevřený jednotný trh byl vždy centrem evropské prosperity, zvýšený příliv zahraničního kapitálu by zemědělskému trhu na Slovensku rovněž přinesl potenciální prospěch. Jak bylo zdůrazněno v přezkumu v polovině období v roce 2008, mohly by zahraniční investice do odvětví zemědělství mít rovněž důležitý dlouhodobý vliv na poskytování kapitálu a know-how, na fungování trhů s půdou a zemědělskou produktivitu. Postupné uvolnění omezení zahraničního vlastnictví během přechodného období by také přispělo k přípravě trhu na úplnou liberalizaci.
(12)
Z důvodu právní jistoty a s cílem zabránit vzniku právní mezery ve vnitrostátním právním systému Slovenska po skončení současného přechodného období by toto rozhodnutí mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Přechodné období pro nabývání zemědělské půdy na Slovensku uvedené v kapitole 3 přílohy XIV aktu o přistoupení z roku 2003 se prodlužuje do dne 30. dubna 2014.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 14. dubna 2011.
KOMISIJAS LĒMUMS
(2011. gada 14. aprīlis),
ar ko pagarina pārejas periodu attiecībā uz lauksaimniecības zemes iegādi Slovākijā
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2011/241/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Čehijas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Slovēnijas un Slovākijas Pievienošanās līgumu,
ņemot vērā Čehijas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Slovēnijas un Slovākijas Pievienošanās aktu un jo īpaši tā XIV pielikuma 3. nodaļu,
ņemot vērā Slovākijas lūgumu,
tā kā:
(1)
2003. gada Pievienošanās aktā ir paredzēts, ka saskaņā ar tajā izklāstītajiem nosacījumiem septiņus gadus pēc pievienošanās, t. i., līdz 2011. gada 30. aprīlim, Slovākija var paturēt spēkā aizliegumu iegādāties zemi tādām citu ES dalībvalstu fiziskām un juridiskām personām, kuras Slovākijā neveic uzņēmējdarbību, kuras nav Slovākijā reģistrētas vai kurām Slovākijā nav filiāļu vai aģentūru. Attiecībā uz kapitāla brīvu apriti, kas garantēta Līguma par Eiropas Savienības darbību 63. līdz 66. pantā, tas ir pagaidu izņēmums. Šo pārējas periodu var pagarināt vienu reizi uz laiku līdz trijiem gadiem.
(2)
Slovākija 2011. gada 20. janvārī lūdza attiecībā uz lauksaimniecības zemes iegādi šo pārejas periodu pagarināt par trīs gadiem.
(3)
Pārejas perioda noteikšanas galvenais iemesls bija nepieciešamība Slovākijā saglabāt sociālekonomiskos apstākļus lauksaimnieciskās darbības veikšanai pēc vienotā tirgus ieviešanas un pārejas uz kopējo lauksaimniecības politiku. Jo īpaši tā mērķis bija kliedēt bažas par iespējamo ietekmi, kādā uz lauksaimniecības nozari varētu būt lauksaimniecības zemes iegādes liberalizācijai sākotnēji lielo zemes cenu un ieņēmumu līmeņa atšķirību dēļ salīdzinājumā ar Apvienoto Karalisti, Austriju, Beļģiju, Dāniju, Franciju, Grieķiju, Itāliju, Īriju, Luksemburgu, Nīderlandi, Portugāli, Somiju, Spāniju, Vāciju un Zviedriju (turpmāk ES-15 dalībvalstis). Pārejas periods tika paredzēts arī tāpēc, lai atvieglotu lauksaimniecības zemes restitūciju un privatizāciju. Komisija 2008. gada 16. jūlija ziņojumā “Pārskats par 2003. gada Pievienošanās līgumā paredzētajiem pagaidu pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības nekustamā īpašuma iegādi” (turpmāk “starpposma pārskats”) jau uzsvērusi, ka ir svarīgi iepriekš minēto lauksaimniecības reformu pabeigt līdz paredzētā pārejas perioda beigām (1).
(4)
Saskaņā ar Eurostat rīcībā esošajiem datiem lauksaimniecības zemes cenas Slovākijā ir zemākas nekā lauksaimniecības zemes cenas ES. Pilnīga lauksaimniecības zemes cenu izlīdzināšanās nebija gaidāma, un tā arī netika uzskatīta par pārejas perioda izbeigšanas nepieciešamu priekšnoteikumu. Tomēr lauksaimniecības zemes cenu atšķirības starp Slovākiju un ES-15 ir tik lielas, ka tās varētu kavēt sekmīgu virzību uz cenu izlīdzināšanos. Ja zeme ir lēta, būtisks ir arī spekulatīvo darījumu risks.
(5)
Līdzīgi kā par lauksaimniecības zemes cenu līmeni Eurostat dati liecina, ka starp Slovākiju un ES-15 valstīm joprojām pastāv arī ievērojamas iedzīvotāju pirktspējas un IKP atšķirības uz vienu iedzīvotāju. Tādējādi salīdzinājumā ar iedzīvotāju pirktspēju lauksaimniecības zemes pašreizējās cenas Slovākijā ir augstas.
(6)
Saskaņā ar Eurostat datiem Slovākijas zemes īpašuma struktūrā lielākais īpatsvars ir mazām ģimenes saimniecībām ar zemes platību līdz 2 ha, un to lielākā daļa nav orientēta uz tirgu. Šo nelielo saimniecību konsolidācija notiek ļoti lēni, un saimniecībām ar zemes platību līdz 2 ha lauksaimniecībā izmantojamās zemes vidējā platība laikā no 2001. līdz 2007. gadam palielinājusies no 0,5 ha līdz 0,6 ha. Lai gan lauksaimniecībā nodarbināti tikai 4,56 % no strādājošo kopējā skaita, gandrīz puse iedzīvotāju dzīvo laukos. Pēc Slovākijas iestāžu ziņām, netiek apsaimniekotas lielas lauksaimniecības zemju platības, kas ir privātīpašums.
(7)
Lauksaimniecības zemes konsolidāciju kavē arī neapmierināto prasījumu dēļ nepabeigtais īpašuma tiesību restitūcijas process. Tāpēc līdz likumīgo īpašnieku atrašanai vairāk nekā 360 000 ha privātīpašumā esošo lauksaimniecības zemju pārvalda Slovākijas Zemes fonds. Apmēram 130 000 ha zemju, kas ir valsts īpašumā, paliek Slovākijas Zemes fonda pārvaldībā. Šīs zemes kopā ar zemēm, par kurām juridiskais stāvoklis ir neskaidrs, ir gandrīz ceturtā daļa no Slovākijas Republikas lauksaimniecības zemju kopējās platības. Neskaidrības par īpašuma tiesībām neizbēgami kavē darījumus ar zemi un lauksaimniecības īpašumu konsolidāciju. Savukārt zemes platību sadrumstalotība vēl vairāk samazina konkurētspēju un rada situāciju, kurā saimniecības ir mazāk orientētas uz tirgu.
(8)
Šādos apstākļos sagaidāms, un tā uzskata arī Slovākijas iestādes, ka ierobežojumu atcelšana no 2011. gada 1. maija Slovākijā varētu radīt spiedienu uz zemes cenām. Šā iemesla dēļ pēc pārejas perioda beigām Slovākijā varētu rasties nopietni lauksaimniecības zemes tirgus darbības traucējumi.
(9)
Tāpēc ir jāpiešķir 2003. gada Pievienošanās akta XIV pielikuma 3. nodaļā minētā pārejas perioda trīs gadu pagarinājums.
(10)
Lai pilnībā sagatavotos tirgus liberalizācijai, arī visnelabvēlīgākajos ekonomiskajos apstākļos joprojām ļoti svarīgi ir veicināt kredīta un apdrošināšanas pakalpojumu pieejamību lauksaimniekiem un, kā jau uzsvērts starpposma pārskatā, šā pārejas perioda laikā pabeigt lauksaimniecības reformu.
(11)
Ņemot vērā, ka Eiropas saimnieciskā uzplaukuma pamats vienmēr bijis vienots un atvērts tirgus, arī Slovākijā tās lauksaimniecības tirgum varētu dot labumu ārvalstu kapitāla ieplūšana. Kā uzsvērts 2008. gada starpposma pārskatā, ārvalstu ieguldījumiem lauksaimniecības nozarē būtu svarīga ilglaicīga ietekme uz kapitāla un zinātības nodrošināšanu, zemes tirgu funkcionēšanu un darba ražīgumu lauksaimniecībā. Ārvalstu īpašuma tiesību ierobežojumu pakāpeniska samazināšana pārejas perioda laikā veicinātu arī tirgus sagatavošanos pilnīgai liberalizācijai.
(12)
Tiesiskās noteiktības labad un lai novērstu juridisko vakuumu Slovākijas tiesību sistēmā pēc pašreizējā pārejas perioda beigām, šim lēmumam jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Slovākijā attiecībā uz lauksaimniecības zemes iegādi pārejas periodu, kas minēts 2003. gada Pievienošanās akta XIV pielikuma 3. nodaļā, pagarina līdz 2014. gada 30. aprīlim.
2. pants
Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Briselē, 2011. gada 14. aprīlī