ROZHODNUTÍ RADY 2012/423/SZBP
ze dne 23. července 2012
na podporu nešíření balistických raket v rámci provádění strategie EU proti šíření zbraní hromadného ničení a v rámci provádění společného postoje Rady 2003/805/SZBP
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 28 a čl. 31 odst. 1 této smlouvy,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dne 12. prosince 2003 přijala Evropská rada strategii EU proti šíření zbraní hromadného ničení, jejíž kapitola III obsahuje seznam opatření, jež je třeba přijmout v Unii i ve třetích zemích k potírání tohoto šíření.
(2)
Unie tuto strategii aktivně provádí a uskutečňuje opatření uvedená v kapitolách II a III uvedené strategie, například uvolňováním finančních prostředků na podporu konkrétních projektů vedoucích k posílení mnohostranného systému pro nešíření a mnohostranných opatření k budování důvěry. Nedílnou součástí tohoto systému je Haagský kodex chování proti šíření balistických raket (dále jen „kodex“). Jeho cílem je bránit šíření balistických raketových systémů, které mohou sloužit jako nosiče zbraní hromadného ničení, a souvisejících technologií a omezovat je.
(3)
Dne 17. listopadu 2003 přijala Rada společný postoj 2003/805/SZBP (1) o dosažení univerzality a posílení mnohostranných dohod v oblasti nešíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů.
Uvedený společný postoj vyzývá mimo jiné k podpoře toho, aby kodex podepsalo co nejvíce zemí, zejména ty, které jsou schopny vyrobit balistické rakety, jakož i ke zdokonalení a provádění kodexu, zejména pokud jde o opatření k posílení důvěry, a k prosazování užšího vztahu mezi kodexem a mnohostranným systémem OSN pro nešíření zbraní hromadného ničení.
(4)
Dne 8. prosince 2008 přijala Rada své závěry a dokument s názvem „Nové pokyny pro činnost Evropské unie v oblasti boje proti šíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů“, v němž se uvádí, že šíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů i nadále představuje jednu z největších hrozeb v oblasti bezpečnosti a že politika nešíření je zásadní součástí společné zahraniční a bezpečnostní politiky. Vzhledem k dosaženému pokroku a pokračujícímu úsilí vyvíjenému při provádění „nových pokynů pro činnost“ se Rada v prosinci roku 2010 dohodla, že prodlouží jejich prováděcí období do konce roku 2012.
(5)
Dne 18. prosince 2008 přijala Rada rozhodnutí 2008/974/SZBP (2) na podporu Haagského kodexu chování proti šíření balistických raket v rámci provádění strategie EU proti šíření zbraní hromadného ničení, Toto rozhodnutí umožnilo úspěšné prosazování univerzální platnosti kodexu a dodržování jeho zásad. Prioritou Unie je pokračovat v dialogu mezi signatářskými a nesignatářskými státy, jehož cílem je dále prosazovat univerzální platnost kodexu, zlepšit jeho provádění a posílit jej. Toto navazující rozhodnutí by mělo k uvedenému procesu přispět.
(6)
Navzdory kodexu je pokračující šíření balistických raket, které mohou sloužit jako nosiče zbraní hromadného ničení, důvodem ke stále větším obavám mezinárodního společenství, zejména pokud jde o raketové programy probíhající na Blízkém východě, v severovýchodní a jižní Asii, včetně Íránu a Korejské lidově demokratické republiky.
(7)
Rada bezpečnosti OSN vyzdvihla ve své rezoluci 1540 (2004) a připomněla v rezoluci 1977 (2011), že šíření jaderných, chemických a biologických zbraní a jejich nosičů představuje hrozbu pro mezinárodní mír a bezpečnost, a uložila státům povinnost, aby mimo jiné žádným způsobem nepodporovaly nestátní aktéry, kteří vyvíjejí, získávají, vyrábějí, vlastní, přepravují, převádějí či využívají jaderné, chemické či biologické zbraně a jejich nosiče. V rezoluci Rady bezpečnosti OSN 1887 (2009) o nešíření jaderných zbraní a jaderném odzbrojení bylo znovu potvrzeno, že jaderné, chemické a biologické zbraně a jejich nosiče představují hrozbu pro mezinárodní mír a bezpečnost. V rezoluci 1929 (2010), která vychází mimo jiné i z předchozích rezolucí, Rada bezpečnosti OSN rovněž rozhodla, že by Írán neměl vyvíjet žádné činnosti související s balistickými raketami, které mohou sloužit jako nosiče jaderných zbraní, včetně odpalů za použití technologie balistických raket, a že by státy měly přijmout veškerá nezbytná opatření, aby se předešlo převodu technologií či technické pomoci související s těmito činnostmi do Íránu. Toto rozhodnutí by mělo obecněji sloužit k podpoře řady činností, jejichž cílem je boj proti šíření balistických raket,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. V zájmu zajištění nepřetržitého a praktického provádění určitých prvků strategie EU proti šíření zbraní hromadného ničení Unie:
a)
podporuje činnosti na podporu Haagského kodexu chování proti šíření balistických raket, a to zejména s cílem:
-
prosazovat univerzální platnost kodexu, a zejména jeho podpis všemi státy s kapacitami pro výrobu balistických raket;
-
podporovat provádění kodexu;
-
posílit zviditelnění kodexu, zejména u příležitosti desátého výročí jeho podpisu;
b)
obecněji podporuje řadu činností v oblasti boje proti šíření balistických raket, zaměřených zejména na zvyšování informovanosti o této hrozbě, na vystupňování úsilí o větší účinnost mnohostranných nástrojů, upevnění podpory iniciativám s cílem reagovat na tyto konkrétní výzvy a na pomoc zemím, jež projeví zájem, s cílem posílit na vnitrostátní úrovni jejich příslušné režimy kontroly vývozu.
2. V této souvislosti se projekty, jež má Unie podporovat, vztahují na tyto konkrétní činnosti:
a)
Činnosti na podporu kodexu:
-
vypracovat a zveřejnit „uvítací balíček“ týkající se informačních činností zaměřených na nesignatářské státy a připomínající i povinnosti signatářských států;
-
uspořádat ve Vídni v rámci výročního zasedání signatářských států kodexu informační doprovodné akce;
-
uspořádat v rámci zasedání prvního výboru Valného shromáždění OSN informační doprovodné akce na podporu kodexu;
-
uspořádat až tři regionální informační semináře vycházející z priorit EU (možná Asie, země Perského zálivu a Latinská Amerika);
-
vyzývat zástupce signatářských i nesignatářských rozvojových zemí, aby se účastnili výročních zasedání kodexu a příslušných informačních seminářů;
-
uspořádat - i v rámci výročního zasedání kodexu ve Vídni - informační schůzky se státy, které se ke kodexu připojily v nedávné době, s cílem poskytnout těmto státům pomoc při plnění jejich povinností;
-
podporovat koordinaci úsilí o prosazování kodexu s činnostmi výboru OSN zřízeného rezolucí 1540, a to i prostřednictvím financování účasti odborníků v oblasti kodexu na návštěvách výboru OSN zřízeného rezolucí 1540 v daných zemí;
-
podporovat elektronický informační a komunikační mechanismus s využitím internetu (e-ICC) zřízený v rámci kodexu, a to i prostřednictvím technického zdokonalení internetových stránek;
-
poskytnout finanční podporu na činnosti vyvíjené u příležitosti desátého výročí kodexu.
b)
Činnosti na podporu nešíření balistických raket obecně:
-
v rámci mnohostranných fór uspořádat až čtyři semináře zaměřené na zvýšení informovanosti o šíření balistických raket, přičemž tyto semináře by mohly být spojeny s informačními činnostmi týkajícími se kodexu uvedenými v písmenu a), jako je seminář v rámci zasedání Valného shromáždění OSN, konference o odzbrojování nebo přípravných výborů smlouvy o nešíření;
-
uspořádat až tři regionální semináře zaměřené na zvyšování informovanosti o šíření balistických raket a podporovat diskuse o tom, jak by v budoucnu bylo možné na regionální úrovni lépe reagovat na hrozbu, již představuje šíření balistických raket, přičemž tyto semináře by mohly být spojeny s dalšími informačními činnostmi Unie souvisejícími s kodexem; semináře by se ve spolupráci s dotčenými státy mohly uskutečnit v Asii, oblasti Perského zálivu a v Latinské Americe;
-
poskytnout tři diskusní dokumenty týkající se dalších případných mnohostranných opatření, jimiž by se zabránilo hrozbě, již představuje šíření raket, a prosazovalo úsilí o odzbrojení v oblasti balistických raket, přičemž zvláštní pozornost by byla věnována možným opatřením k budování důvěry; možným právně závaznými opatřeními týkajícími se balistických raket typu země-země s krátkým a středním doletem; a posouzení možnosti zaměřit se nejprve na regionální úroveň, například na regiony, jež jsou pro Unii mimořádně zajímavé nebo v nichž lze v brzké budoucnosti očekávat pokrok;
-
uspořádat až tři setkání odborníků zejména z vědecké obce a odborníků na problematiku vesmíru, jakož i z průmyslu, přičemž tato setkání se zaměří na zvyšování informovanosti s cílem předejít v rané fázi převodu technologií dvojího užití a předávání znalostí v této oblasti.
-
podpořit přístup akademických pracovníků z rozvojových zemí činných v oblasti nešíření raket k projektům středisek excelence Evropské unie;
-
v koordinaci se středisky excelence Evropské unie uspořádat cílené mise odborníků do zemí mimo Unii s cílem sdílet informace a poznatky získané v oblasti kontroly vývozu raketových technologií a zboží dvojího užití a napomoci těmto zemím vybudovat vlastní vnitrostátní kapacity;
-
podporovat odbornou přípravu odborníků v oblasti nešíření raket, a to prostřednictvím účasti v programech Unie, jako je například program Evropské bezpečnostní a obranné školy či programy členských států.
Článek 2
1. Za provádění tohoto rozhodnutí odpovídá vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“).
2. Projekty uvedené v čl. 1 odst. 2 po technické stránce provádí Nadace pro strategický výzkum (Fondation pour la recherche stratégique, FRS), jež plní své úkoly pod vedením vysokého představitele. Za tímto účelem uzavře vysoký představitel s FRS nezbytná ujednání.
Článek 3
1. Finanční referenční částka pro provádění projektů uvedených v čl. 1 odst. 2 činí 930 000 EUR.
2. Výdaje financované částkou stanovenou v odstavci 1 jsou spravovány v souladu s postupy a pravidly, kterými se řídí rozpočet Unie.
3. Komise dohlíží nad řádnou správou výdajů uvedených v odstavci 1. Za tímto účelem uzavře s FRS finanční dohodu. Uvedená dohoda stanoví, že FRS zajistí zviditelnění příspěvku Unie úměrné jeho výši.
4. Komise usiluje o uzavření finanční dohody uvedené v odstavci 3 co nejdříve po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost. Informuje Radu o veškerých obtížích v tomto procesu a o dni uzavření dohody.
Článek 4
1. Vysoký představitel podává Radě zprávy o provádění tohoto rozhodnutí na základě pravidelných zpráv vypracovávaných FRS. Rada na základě těchto zpráv provádí hodnocení.
2. Komise poskytne informace o finančních aspektech projektů uvedených v čl. 1 odst. 2.
Článek 5
1. Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
2. Použitelnost tohoto rozhodnutí končí 24 měsíců po dni uzavření finanční dohody uvedené v čl. 3 odst. 3. Použitelnost tohoto rozhodnutí však skončí šest měsíců po dni jeho vstupu v platnost, pokud v této lhůtě nebude uzavřena finanční dohoda.
V Bruselu dne 23. července 2012.
PADOMES LĒMUMS 2012/423/KĀDP
(2012. gada 23. jūlijs),
ar ko atbalsta ballistisko raķešu neizplatīšanu saistībā ar ES Stratēģijas masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai un Padomes Kopējās nostājas 2003/805/KĀDP īstenošanu
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. pantu un 31. panta 1. punktu,
tā kā:
(1)
Eiropadome 2003. gada 12. decembrī pieņēma ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču ("MII") izplatīšanas novēršanai, kuras III nodaļā iekļauts saraksts ar pasākumiem, kas jāveic gan Eiropas Savienībā, gan trešās valstīs, lai apkarotu šādu ieroču izplatīšanu.
(2)
Savienība aktīvi īsteno minēto stratēģiju un veic pasākumus, kas uzskaitīti tās II un III nodaļā, piemēram, paredz finanšu līdzekļus konkrētu projektu atbalstam, ar kuriem uzlabo daudzpusēju ieroču neizplatīšanas sistēmu un daudzpusējus uzticēšanos veicinošus pasākumus. Hāgas rīcības kodekss pret ballistisko raķešu izplatīšanu ("Kodekss" jeb "HCoC") ir būtiska minētās sistēmas daļa. Tā mērķis ir novērst un mazināt ballistisko raķešu sistēmu, ar kurām var nogādāt masu iznīcināšanas ieročus, un ar tiem saistītas tehnikas izplatīšanu.
(3)
Padome 2003. gada 17. novembrī pieņēma Kopējo nostāju 2003/805/KĀDP (1) par daudzpusēju nolīgumu masveida iznīcināšanas ieroču neizplatīšanas un ieroču nogādes līdzekļu jomā vispārināšanu un pastiprināšanu.
Minētajā kopējā nostājā inter alia ir aicināts veicināt to, lai pēc iespējas vairāk valstu pievienotos Kodeksam, jo īpaši tās valstis, kurām ir ballistisko raķešu spēki, kā arī aicināts turpināt izstrādāt un īstenot Kodeksu, jo īpaši uzticēšanos veicinošus pasākumus, un veicināt ciešāku saikni starp Kodeksu ar ANO daudzpusējo ieroču neizplatīšanas sistēmu.
(4)
Padome 2008. gada 8. decembrī pieņēma secinājumus un dokumentu ar nosaukumu "Jaunas Eiropas Savienības darbības līnijas, apkarojot masu iznīcināšanas ieroču un to piegādes sistēmu izplatīšanu", kurā teikts, ka MII un to nogādes sistēmu izplatīšana joprojām ir viens no lielākajiem drošības apdraudējumiem un ka ieroču neizplatīšanas politika ir kopējās un drošības politikas būtiska daļa. Ņemot vērā gūtos panākumus un pašreizējos centienus "jauno darbības līniju" īstenošanā, Padome 2010. gada decembrī vienojās līdz 2012. gada beigām pagarināt to īstenošanas laikposmu.
(5)
Padome 2008. gada 18. decembrī pieņēma Lēmumu 2008/974/KĀDP (2), atbalstot Hāgas rīcības kodeksu pret ballistisko raķešu izplatīšanu saistībā ar ES Stratēģijas masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai īstenošanu. Pateicoties minētajam lēmumam, varēja veiksmīgi sekmēt Kodeksa vispārēju piemērošanu un atbilstību tā principiem. Savienības prioritāte ir turpināt dialogu starp valstīm, kas pievienojušās Kodeksam, un tām, kuras tam nav pievienojušās, lai turpmāk veicinātu Kodeksa vispārēju piemērošanu, kā arī uzlabotu tā īstenošanu un pastiprinātu tā darbību. Ar šo nākamo lēmumu būtu jāveicina minētais process.
(6)
Neraugoties uz HCoC, joprojām tiek izplatītas tādas ballistiskās raķetes, kas spēj nogādāt MII, un tas starptautiskajai sabiedrībai rada arvien lielākas bažas, it īpaši pašreizējās raķešu programmas Tuvajos Austrumos, Ziemeļaustrumāzijā un Dienvidāzijā, tostarp Irānā un Korejas Tautas Demokrātiskajā Republikā.
(7)
ANO Drošības padome savā Rezolūcijā (ANODPR) 1540 (2004) uzsvēra un ANODPR 1977 (2011) atgādināja, ka kodolieroču, ķīmisko un bioloģisko ieroču, kā arī to nogādes līdzekļu izplatīšana rada draudus mieram un drošībai pasaulē un ka valstīm, kas uzņēmušās saistības, inter alia ir jāatturas nevalstiskiem dalībniekiem sniegt jebkādu palīdzību izstrādāt, iegūt, ražot, turēt īpašumā, pārvadāt, nodot citiem vai izmantot kodolieročus, ķīmiskos vai bioloģiskos ieročus un to nogādes sistēmas. To, ka kodolieroči, ķīmiskie un bioloģiskie ieroči, kā arī to nogādes līdzekļi apdraud mieru un drošību pasaulē, vēlreiz apstiprināja ANODPR 1887 (2009) par kodolieroču neizplatīšanu un atbruņošanos. Turklāt, ANODPR 1929 (2010), kuras pamatā inter alia ir iepriekš minētās ANO Drošības padomes rezolūcijas, Drošības Padome nolēma, ka Irānai nevajadzētu veikt nekādas darbības, kas saistītas ar ballistiskajām raķetēm, ar kurām var nogādāt kodolieročus, tostarp raķešu palaišanu, kurā izmanto ballistisko raķešu tehnoloģiju, un ka valstīm būtu jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai novērstu, ka Irānai tiek nodota tehnoloģija vai sniegta tehniskā palīdzība, kas saistīta ar šādām darbībām. Ar šo lēmumu būtu kopumā jāatbalsta virkne darbību, kuru mērķis ir cīnīties pret ballistisko raķešu izplatīšanu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
1. Lai nodrošinātu ES Stratēģijas masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai konkrēto elementu nepārtrauktu un praktisku īstenošanu, Savienība:
a)
sekmē darbības, ar ko atbalsta Hāgas rīcības kodeksu pret ballistisko raķešu izplatīšanu, jo īpaši šādā nolūkā:
-
veicināt Kodeksa vispārēju piemērošanu, jo īpaši to, lai Kodeksam pievienotos visas valstis, kurām ir ballistisko raķešu spēki,
-
atbalstīt Kodeksa īstenošanu,
-
pastiprināt Kodeksa pamanāmību, it īpaši saistībā ar tā parakstīšanasdesmito gadadienu;
b)
kopumā atbalsta virkni darbību, kuru mērķis ir cīnīties pret ballistisko raķešu izplatīšanu, un jo īpaši palielināt informētību par šo apdraudējumu, pastiprināt centienus, lai uzlabotu daudzpusēju instrumentu efektivitāti, veidot atbalstu šo konkrēto problēmu risināšanas iniciatīvām un palīdzēt ieinteresētajām valstīm valsts mērogā pastiprināt to attiecīgos eksporta kontroles režīmus.
2. Šajā sakarā projekti, ko atbalsta Savienība, ietver šādus konkrētus pasākumus:
a)
pasākumi, ar ko atbalsta Kodeksu:
-
sagatavot un publicēt "uzņemšanas paketi", lai īstenotu informēšanas pasākumus, kas paredzēti valstīm, kuras nav pievienojušās Kodeksam, kā arī lai atgādinātu to valstu pienākumus, kuras ir pievienojušās Kodeksam,
-
Vīnē rīkot informēšanas pasākumus vienlaikus ar HCoC ikgadējo sanāksmi, kurā piedalās valstis, kas pievienojušās Kodeksam,
-
rīkot informēšanas pasākumus, lai ANO Ģenerālās asamblejas Pirmās komitejas sanāksmes laikā atbalstītu HCoC,
-
rīkot ne vairāk kā trīs reģionālus informēšanas seminārus, pamatojoties uz Savienības prioritātēm (iespējams, Āzija, Persijas līča valstis un Latīņamerika),
-
mudināt pārstāvjus gan no tām jaunattīstības valstīm, kas ir pievienojušās Kodeksam, gan no tām jaunattīstības valstīm, kuras tam nav pievienojušās, piedalīties HCoC ikgadējās sanāksmēs un informēšanas semināros,
-
rīkot informatīvas sanāksmes valstīm, kas nesen pievienojušās HCoC, lai palīdzētu tām pildīt to pienākumus, tostarp laikā, kad notiek HCoC ikgadējā sanāksme Vīnē,
-
atbalstīt HCoC īstenošanas centienu saskaņošanu ar ANO "Komitejas 1540" darbībām, tostarp finansējot HCoC ekspertu dalību "Komitejas 1540" rīkotajos valstu apmeklējumos,
-
atbalstīt HCoC drošu mehānismu internetā pieejamas informācijas sniegšanai un saziņas veidošanai (e-ICC), tostarp veicot tehniskus uzlabojumus tīmekļa vietnē,
-
finansiāli atbalstīt HCoC desmitās gadadienas svinīgo pasākumu rīkošanu;
b)
pasākumi, ar ko kopumā atbalsta ballistisko raķešu izplatīšanas novēršanu:
-
vienlaikus ar starptautiskiem forumiem rīkot ne vairāk kā četrus seminārus, lai uzlabotu informētību par ballistisko raķešu izplatīšanu, pēc iespējas šos seminārus saistot ar a) apakšpunktā minētajiem HCoC informēšanas pasākumiem, piemēram, rīkot semināru vienlaikus ar ANO Ģenerālo asambleju, konferenci par atbruņošanos vai Neizplatīšanas līguma sagatavošanas komiteju sanāksmēm,
-
rīkot ne vairāk kā trīs reģionālus seminārus, lai uzlabotu informētību par ballistisko raķešu izplatīšanu, un mudināt diskutēt par iespējām reģionālā līmenī labāk novērst ballistisko raķešu izplatīšanas draudus, pēc iespējas šos seminārus saistot ar citiem Savienības HCoC informēšanas pasākumiem; sadarbībā ar attiecīgajām valstīm semināri varētu notikt Āzijā, Persijas līča reģionā un Latīņamerikā,
-
sagatavot trīs pārdomu dokumentus par iespējamiem papildu daudzpusējiem pasākumiem, lai novērstu raķešu izplatīšanu un veicinātu atbruņošanās centienus ballistisko raķešu jomā, it īpaši uzmanību pievēršot iespējamiem uzticēšanos veicinošiem pasākumiem; pēc iespējas īstenot juridiski saistošus pasākumus attiecībā uz tuva un vidēja rādiusa "zeme-zeme" tipa ballistiskajām raķetēm; apsvērt iespēju vispirms koncentrēties uz reģionāliem jautājumiem, piemēram, reģionos, kuri Savienībai interesē īpaši un/vai kuros tuvākajā laikā ir sagaidāma pozitīva attīstība,
-
lai laikus novērstu divējāda lietojuma tehnoloģiju pieejamību un zināšanu nodošanu, rīkot ne vairāk kā trīs informētības uzlabošanas sanāksmes ekspertiem, jo īpaši tiem, kas pārstāv zinātnes un/vai kosmosa izpētes un ražošanas jomas,
-
veicināt, lai tiem akadēmisko aprindu pārstāvjiem no jaunattīstības valstīm, kuri darbojas raķešu izplatīšanas novēršanas jomā, būtu pieejami Eiropas Savienības izcilības centru īstenotie projekti,
-
sadarbībā ar Eiropas Savienības izcilības centriem rīkot mērķtiecīgas ekspertu misijas valstīs ārpus Savienības, lai nodrošinātu informācijas un pieredzes apmaiņu attiecībā uz raķešu tehnoloģijas un divējāda lietojuma preču eksporta kontroli un palīdzētu šīm valstīm attīstīt to spējas,
-
atbalstīt ekspertu apmācību ballistisko raķešu neizplatīšanas jomā, nodrošinot viņu dalību Savienības programmās, piemēram, EDAP koledžas mācību programmā vai ES dalībvalstu programmās.
2. pants
1. Par šā lēmuma īstenošanu atbild Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP).
2. Lēmuma 1. panta 2. punktā minēto projektu tehnisko īstenošanu veic Stratēģiskās pētniecības fonds (Fondation pour la recherche stratégique (FRS)), kas šo uzdevumu pilda AP pārziņā. Šajā nolūkā AP ar FRS vienojas par vajadzīgo uzdevuma izpildes kārtību.
3. pants
1. Finanšu atsauces summa 1. panta 2. punktā minēto projektu īstenošanai ir EUR 930 000.
2. Izdevumus, ko finansē no šā panta 1. punktā minētās summas, pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības budžetam.
3. Komisija uzrauga 1. punktā minēto izdevumu pareizu pārvaldību. Šajā nolūkā tā ar FRS noslēdz finansēšanas nolīgumu. Minētajā nolīgumā paredz, ka FRS ir jānodrošina Savienības ieguldījuma publiskums atbilstīgi tā apjomam.
4. Komisija cenšas noslēgt 3. punktā paredzēto finansēšanas nolīgumu iespējami drīz pēc šā lēmuma stāšanās spēkā. Tā informē Padomi, ja rodas kādas grūtības šajā procesā, un par finansēšanas nolīguma noslēgšanas dienu.
4. pants
1. AP ziņo Padomei par šā lēmuma īstenošanu, pamatojoties uz FRS sagatavotiem regulāriem ziņojumiem. Padomes veiktie novērtējumi balstās uz minētajiem ziņojumiem.
2. Komisija sniedz informāciju par 1. panta 2. punktā minēto projektu finansiālajiem aspektiem.
5. pants
1. Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
2. Šis lēmums zaudē spēku 24 mēnešus pēc 3. panta 3. punktā minētā finansēšanas nolīguma noslēgšanas. Tomēr, ja sešu mēnešu laikā pēc lēmuma stāšanās spēkā finansēšanas nolīgums nav noslēgts, šis lēmums zaudē spēku.
Briselē, 2012. gada 23. jūlijā