PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 270/2010
ze dne 29. března 2010,
kterým se mění nařízení (ES) č. 452/2007 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozů žehlicích prken pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 452/2007 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu žehlicích prken pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Opatření mají formu valorického cla ve výši 38,1 %, s výjimkou pěti výslovně uvedených společností, na které se vztahují individuální sazby cla.
1.2 Žádost o přezkum
(2)
V roce 2008 obdržela Komise žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení (dále jen „prozatímní přezkum“). Žádost omezenou na přezkoumání dumpingu podal čínský vyvážející výrobce, společnost Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou (dále jen „Power Team“ nebo „žadatel“). Sazba konečného antidumpingového cla z výrobků žadatele činí 36,5 %.
(3)
Ve své žádosti žadatel tvrdil, že okolnosti, na jejichž základě byla opatření zavedena, se změnily a že tyto změny mají trvalý charakter. Žadatel poskytl přímé důkazy o tom, že k vyrovnání účinků dumpingu není nutno nadále zachovávat současnou úroveň opatření.
(4)
Žadatel konkrétně tvrdí, že nyní podniká v podmínkách tržního hospodářství, tj. splňuje kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Žadatel proto uvedl, že běžná hodnota by v jeho případě měla být stanovena v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení. Srovnání této běžné hodnoty a žadatelových vývozních cen do Evropské unie (EU) naznačuje dumpingové rozpětí výrazně nižší než současná úroveň opatření.
(5)
Žadatel proto uvedl, že k vyrovnání účinků dumpingu není nutno nadále zachovávat současnou úroveň opatření založenou na dříve stanovené úrovni dumpingu.
1.3 Zahájení přezkumu
(6)
Poté, co po konzultaci s poradním výborem Komise stanovila, že existují dostatečné důkazy pro zahájení prozatímního přezkumu, rozhodla se zahájit v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení prozatímní přezkum omezený na posouzení dumpingu ve vztahu k žadateli (3).
1.4 Dotčený výrobek a obdobný výrobek
(7)
Výrobek, který je předmětem dočasného přezkumu, je stejným výrobkem jako ten, který byl předmětem šetření, jež vedlo k uložení platných opatření (dále jen „původní šetření“), tj. jedná se o žehlicí prkna pocházející z Čínské lidové republiky, opěrná či samostatně stojící, s vyvíječem páry či bez něj a/nebo s vyhřívanou a/nebo odsávanou deskou, včetně rukávníků, a jejich základními součástmi, tj. podpěrou, deskou a rampou na žehličku, v současné době kódů KN ex 3924 90 00 (4), ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 a ex 8516 90 00.
(8)
Výrobek vyráběný a prodávaný na čínském domácím trhu a výrobek vyvážený do EU, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný na Ukrajině (používané jako srovnatelná země) mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné použití, a proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považují za obdobné.
1.5 Zúčastněné strany
(9)
Komise oficiálně informovala zástupce výrobního odvětví Unie, žadatele a zástupce vyvážející země o zahájení přezkumu. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a účastnit se slyšení.
(10)
Komise žadateli zaslala formulář žádosti o přiznání tržního zacházení (dále jen „tržní zacházení“) a dotazník a obdržela odpověď ve stanoveném termínu. Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné ke stanovení dumpingu, a u žadatele byla provedena inspekce na místě.
1.6 Období přezkumného šetření
(11)
Šetření dumpingu se týkalo období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Je třeba připomenout, že původní šetření, které vedlo k zavedení opatření, se týkalo období od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2005 (dále jen „období původního šetření“).
2. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
2.1 Tržní zacházení
(12)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se při antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR běžná hodnota určuje podle čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení v případě těch výrobců, kteří splnili kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, tj. pokud bylo prokázáno, že s ohledem na výrobu a prodej obdobného výrobku převažují podmínky tržního hospodářství. Uvedená kritéria lze shrnout takto:
-
obchodní rozhodnutí jsou přijímána na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady odrážejí tržní hodnoty,
-
společnosti mají jednoznačné a jasné účetnictví, které je kontrolováno nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy a používá se pro všechny účely,
-
neexistují žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a o vlastnictví,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(13)
Žadatel požádal o přiznání tržního zacházení podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a byl vyzván k vyplnění formuláře žádosti o přiznání tržního zacházení.
(14)
Šetřením bylo stanoveno, že žadatel nesplňuje kritérium tržního zacházení uvedené v první odrážce čl. 2 odst. 7 písm. c) (kritérium 1) základního nařízení, pokud jde o náklady nejdůležitějších vstupů. Bylo zjištěno, že po uplynutí období původního šetření, tj. po roce 2005, uložil stát vývozní omezení na několik výrobků z oceli, včetně základních surovin pro výrobu žehlicích prken, tj. ocelové desky, ocelových trubek a ocelového drátu. Je třeba poznamenat, že náklady na tyto suroviny představují značnou část celkových nákladů na suroviny. Zavedením vývozního cla se snížil podnět k vývozu, a tudíž se zvýšil objem výrobků k dispozici na domácím trhu, což naopak vedlo k nižším cenám. Rovněž bylo zjištěno, že čínští výrobci oceli měli k dispozici řadu subvenčních režimů (5); veřejně přístupná konta řady výrobců oceli rovněž potvrzují, že čínská vláda aktivně podporuje rozvoj odvětví výroby oceli v ČLR.
(15)
Domácí ceny oceli v ČLR byly tudíž v průběhu období přezkumného šetření výrazně nižší než ceny na jiných velkých světových trzích, zejména ve srovnání s cenami oceli v Severní Americe a severní Evropě (6), a tyto cenové rozdíly nelze vysvětlit žádnou konkurenční výhodou ve výrobě oceli.
(16)
Vedle toho bylo z informací obsažených v dokumentaci zjištěno, že žadatel využíval výhod plynoucích z těchto uměle vytvořených nízkých a narušených cen oceli, jelikož kupoval suroviny na domácím čínském trhu.
(17)
Byl tedy vyvozen závěr, že nejdůležitější vstupy společnosti Power Team podstatně neodráží tržní hodnoty. V návaznosti se dospělo k závěru, že žadatel neprokázal, že splňuje všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a proto nebylo možné mu přiznat tržní zacházení.
(18)
Žadatel, vyvážející země a příslušné výrobní odvětví Unie dostaly možnost vyjádřit se k výše uvedeným zjištěním. Své připomínky zaslal žadatel i výrobní odvětví Unie.
(19)
Žadatel předložil před uplynutím stanovené lhůty tři hlavní argumenty. Za prvé uvedl, že ceny společnosti Power Team za suroviny, byly v souladu s domácími cenami a že toto zjištění postačovalo ke splnění kritéria 1 v původním šetření. Společnost tedy považovala srovnání cen na čínském domácím trhu s cenami na jiných mezinárodních trzích s ocelí za porušení čl. 11 odst. 9 základního nařízení. V této souvislosti společnost rovněž zpochybnila relevantnost cen na trhu s ocelí v severní Evropě a Severní Americe, na jejichž základě bylo srovnání provedeno. Žadatel uvedl, že jistě existují ceny na jiných mezinárodních trzích, jako například turecké vývozní ceny, které jsou nižší než domácí ceny v ČLR.
(20)
Je vskutku nesporné, že žadatel splnil kritérium 1 v původním šetření, avšak nesplnil kritérium 2. Má se však za to, že k porušení čl. 11 odst. 9 základního nařízení nedošlo, protože nedošlo k žádné metodologické změně při hodnocení skutečnosti, zda společnost provozuje svou činnost za podmínek tržního hospodářství, a zejména zda stále splňuje kritérium 1. V obou šetřeních - původním i přezkumném - bylo hodnoceno, zda suroviny odráží tržní hodnoty. Jedním ze zkoumaných ukazatelů v obou šetřeních byly domácí ceny oceli, avšak v původním šetření neexistovaly žádné jiné významné činitele, u kterých by byl patrný vliv na ceny surovin. Metodologie tak zůstala nezměněna, lišila se pouze zjištění.
(21)
Z přezkumného šetření vyplynulo, že po období původního šetření, tj. od roku 2006, se okolnosti změnily, jelikož čínská vláda zavedla několik opatření odrazujících vývoz ocelových desek, ocelových trubek a ocelového drátu, a to zavedením vývozního cla a zrušením vývozní náhrady DPH. To mělo společně s výše uvedenými subvenčními režimy narušující účinek na domácí ceny oceli v Číně, protože zjištěný rozdíl mezi domácími cenami v Číně a domácími cenami zveřejněnými pro Severní Ameriku a severní Evropu se výrazně zvýšil zhruba o 30 %. Po zveřejnění zjištění týkajících se tržního zacházení žadatel tento cenový rozdíl nenapadl.
(22)
Pokud jde o tvrzení, že domácí ceny oceli v Severní Americe a severní Evropě nejsou jedinými relevantními mezinárodními cenami, je třeba poznamenat, že oba trhy s ocelí byly zvoleny pro účely srovnání cen, jelikož se oba trhy vyznačují vysokou spotřebou oceli a jsou konkurenčními trhy s několika aktivními výrobci. Lze tak rozumně předpokládat, že tyto domácí ceny byly pro konkurenční tržní ceny reprezentativní. Mimoto nebylo tvrzení, že turecké vývozní ceny jsou nižší než domácí čínské ceny, v této fázi dále opodstatněno, tj. před uplynutím stanovené lhůty nebyly předloženy žádné konkrétní ceny. Dále nebylo podáno žádné vysvětlení ohledně skutečnosti, proč by měly být turecké vývozní ceny - vzhledem k tomu, že turecký vývozní trh je ve srovnání s domácími trhy v Severní Americe a severní Evropě zjevně poměrně malý - považovány za relevantnější.
(23)
Společnost dále tvrdila, že při použití právních předpisů EU byla diskriminována, jelikož se v řadě nedávných jiných případů, ve kterých ocel představovala nejdůležitější vstup, vyskytly některé čínské společnosti produkující ocel, které splňovaly kritérium 1. Všechny tyto případy byly přezkoumány a bylo zjištěno, že žádné ze společností nebylo v uvedených případech přiznáno tržní zacházení, jelikož nesplnily alespoň jedno další kritérium čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Z důvodů administrativních úspor nebylo tedy nutné se obsáhle zaobírat kritériem 1, bylo-li jasné, že společnost by stejně nesplnila podmínky z jiného důvodu. V každém případě nedospěla Komise v žádném z těchto nedávných případů k závěru, že nedochází k narušení na čínském domácím trhu s ocelí, naopak bylo v nedávných případech zamítnuto tržní zacházení, kdykoliv byla zjištěna narušení v oblasti surovin (7).
(24)
V neposlední řadě žadatel tvrdil, že přizpůsobení běžné hodnoty by bylo vhodnější než nepřiznání tržního zacházení. Je však patrné, že přizpůsobení běžné hodnotě není vhodné vzhledem k tomu, že jedním z kritérií, která jsou posuzována při přiznávání tržního zacházení, je kritérium, že náklady nejdůležitějších vstupů musí odrážet tržní hodnoty. Pokud tomu tak není, mělo by být spíše odepřeno tržní zacházení a běžná hodnota by měla být nahrazena běžnou hodnotou srovnatelné země, zejména pokud suroviny tvoří významnou součást nákladů na vstupy.
(25)
Závěrem lze tedy konstatovat, že žádný z argumentů vznesených společností Power Team nebyl přesvědčivý ani nevedl k odlišnému hodnocení zjištění.
(26)
Výrobní odvětví Unie poukázalo na to, že čínská vláda značně zasáhla do odvětví výroby oceli, což vedlo EU a USA k požadavku, aby WTO uspořádala za účelem vyřešení této otázky konzultace.
(27)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzují příslušná zjištění i závěr, že by společnosti Power Team nemělo být přiznáno tržní zacházení.
(28)
Po zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě se zamýšlí doporučit změnu nařízení (ES) č. 452/2007, vyjádřil žadatel další připomínky ke zjištěním ohledně tržního zacházení.
(29)
Žadatel především znovu zdůraznil svůj argument, že jeho hlavní vstupy odrážejí tržní hodnoty v ČLR a že čínské ceny jsou ve všeobecném souladu s jinými mezinárodními trhy. Zatímco žadatel uznal skutečnost, že nárůst cen u hlavních vstupů byl v ČLR v roce 2008 ve srovnání s jinými mezinárodními trhy s ocelí nižší, trval na tom, že tomu tak nebylo z důvodů jakéhokoliv narušení, nýbrž z toho důvodu, že nižší ceny na čínském domácím trhu mohly být způsobeny ostatními čistě obchodními faktory. Žadatel poukázal na zvýšenou výrobu v roce 2008 a uvedl, že stávající antidumpingová či vyrovnávací cla uvalovaná na vývoz většiny ocelových vstupů vyrobených v ČLR vedla čínské výrobce k tomu, aby snížili své ceny na domácím trhu.
(30)
Je třeba poznamenat, že dodatečné informace o cenách předložené žadatelem podpořily zjištění, že hlavní suroviny pro výrobu žehlicích prken v roce 2008 byly v průměru výrazně levnější na čínském domácím trhu než na jiných velkých světových trzích.
(31)
Pokud jde o argument, že cenový rozdíl byl způsoben čistě obchodními faktory, tj. zvýšenou výrobou v ČLR, je třeba uvést, že tento argument nebyl dostatečně opodstatněn, zejména s ohledem na jakoukoliv možnou souvislost mezi údajným zvýšením výroby a situací ze strany poptávky. Žadatelův argument, že na dovoz řady ocelových výrobků z ČLR byla uvalována vyrovnávací cla, zároveň pouze dokazuje, že čínští výrobci oceli měli skutečně prospěch ze subvencí.
(32)
Žadatelův argument, že trh s ocelí v ČLR není narušen, nelze tedy podpořit a je třeba učinit definitivní závěr, že rozhodnutí ohledně tržního zacházení by nemělo být revidováno a že společnosti Power Team by nemělo být přiznáno tržní zacházení.
2.2 Individuální zacházení
(33)
Podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení se stanoví případné celostátní clo pro země spadající pod uvedený článek, s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria pro individuální zacházení stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Uvedená kritéria lze shrnout takto:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a musí být prokázáno, že společnost je dostatečně nezávislá na státní intervenci,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kurzů,
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(34)
Žadatel, vedle požadavku o přiznání tržního zacházení rovněž požádal o individuální zacházení v případě, že mu nebude přiznáno tržní zacházení.
(35)
Z šetření vyplynulo, že žadatel splnil všechna výše uvedená kritéria, a lze tedy učinit závěr, že společnosti Power Team by mělo být přiznáno individuální zacházení.
2.3 Běžná hodnota
(36)
Podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení se v případě dovozu ze zemí bez tržního hospodářství a při nepřiznání tržního zacházení pro země uvedené v čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení běžná hodnota určí na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(37)
V oznámení o zahájení uvedla Komise svůj záměr opět použít Turecko, které bylo použito jako srovnatelná země v původním šetření, jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR, avšak žádný turecký výrobce v tomto prozatímním přezkumu nespolupracoval. Ke spolupráci však přistoupil ukrajinský vyvážející výrobce, který byl předmětem paralelního šetření pro účely jiného prozatímního přezkumu. Zúčastněné strany byly náležitě informovány a v dané fázi nebyly obdrženy žádné námitky vůči použití Ukrajiny jako srovnatelné země.
(38)
Jelikož nebyly shledány žádné zjevné důvody, proč nezvolit Ukrajinu jako srovnatelnou zemi, zejména s přihlédnutím k tomu, že žádný jiný výrobce ze třetí země nespolupracoval, byla běžná hodnota stanovena podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení, tj. na základě ověřených informací, které poskytl spolupracující výrobce ve srovnatelné zemi.
(39)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo zjištěno, že objem domácího prodeje obdobného výrobku spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi byl ve srovnání s vývozním prodejem žadatele do EU reprezentativní. Kromě toho byl u všech vyvážených typů výrobků srovnatelný domácí prodej (v případě potřeby upravený s ohledem na fyzikální vlastnosti) považován za reprezentativní, jelikož jejich objem prodeje představoval alespoň 5 % objemu odpovídajícího vývozního prodeje do EU.
(40)
Komise následně přezkoumala, zda by se domácí prodej všech typů žehlicích prken v reprezentativních množstvích ve srovnatelné zemi mohl považovat za prodej v běžném obchodním styku, a to stanovením podílu ziskového prodeje příslušného typu žehlicího prkna nezávislým odběratelům.
(41)
Transakce na domácím trhu se považovaly za ziskové tehdy, když se jednotková cena určitého typu výrobku rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší. Byly proto stanoveny výrobní náklady pro každý typ prodávaný na domácím trhu ve srovnatelné zemi během období šetření.
(42)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo cenu vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a pokud se vážená průměrná cena tohoto typu rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočítána jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku během období šetření, a to bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový.
(43)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskového prodeje daného typu.
(44)
Žadatel po zveřejnění vznesl připomínku, že v případech, kdy ziskový prodej představuje méně než 10 % celkového objemu prodeje určitého typu, by měla být obvykle použita početně zjištěná běžná hodnota.
(45)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že v tomto šetření se nevyskytla situace, kdy by ziskový prodej dosáhl objemu menšího než 10 %. Kromě toho se postup automatického početního zjištění běžné hodnoty za takových okolností již nepoužívá.
2.4 Vývozní cena
(46)
Ve všech případech byl dotčený výrobek prodán na vývoz nezávislým odběratelům v Unii prostřednictvím nezávislých obchodních subjektů v ČLR, a vývozní cena byla tudíž stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, konkrétně na základě skutečně zaplacených cen či cen, které je třeba zaplatit, za výrobek prodaný za účelem vývozu do EU.
(47)
Žadatel po zveřejnění uvedl, že vývozní cena by měla být stanovena na základě prodejní ceny fakturované nezávislým čínským obchodním subjektem nezávislým odběratelům v EU, a nikoliv - jak tomu bylo v tomto případě - na základě zaplacené ceny či ceny, kterou je třeba zaplatit, za výrobek prodaný společností Power Team nezávislému obchodnímu subjektu v ČLR za účelem vývozu. Takový postup by však nebyl v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, podle kterého by měla být při prodeji výrobků na vývoz základem vývozní ceny první nezávislá transakce. Proto je třeba tuto námitku zamítnout.
2.5 Srovnání
(48)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům u činitelů, na které bylo upozorněno a které prokazatelně ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Na základě toho byly v oprávněných a podložených případech zohledněny rozdíly ve fyzických vlastnostech, přepravních nákladech, v nákladech na pojištění a manipulaci a v úvěrových nákladech. Vzhledem k tomu, že vývozní cena byla stanovena výlučně na základě domácího prodeje čínským obchodním subjektům na vývoz, nebylo důvodu připustit rozdíly ve zdanění, jelikož běžná hodnota byla rovněž stanovena na základě domácího prodeje v srovnatelné zemi, na kterou se vztahuje obdobný daňový režim. Jak běžná hodnota, tak i vývozní cena byly proto vypočteny na čistém základě DPH.
(49)
Žadatel po zveřejnění uvedl, že seskupení typů výrobků (které bylo skutečně provedeno pro účely srovnání) vyvolává jisté pochybnosti s ohledem na správnost srovnání cen.
(50)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že seskupení typů výrobků v tomto šetření bylo stejné jako seskupení v původním šetření a bylo považováno za nutné, aby mohla být zvýšena srovnatelnost výrobků prodávaných na vývoz do Unie společností Power Team a výrobků prodávaných na domácích trhu ve srovnatelné zemi. Rovněž je třeba poznamenat, že žadatel své tvrzení již dále neopodstatnil, zejména v souvislosti s tím, proč by provedené seskupení (které bylo vysvětleno ve zvláštním zveřejnění určeném žadateli) nemělo být vhodné. Proto je třeba tuto námitku zamítnout.
2.6 Dumpingové rozpětí
(51)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle typu výrobku s váženým průměrem vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Toto srovnání ukázalo existenci dumpingu.
(52)
Bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí společnosti Power Team, vyjádřené jako procentní podíl čisté ceny s dodáním na hranici Unie, činí 39,6 %.
3. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
(53)
Podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení se také posuzovalo, zda změněné okolnosti lze přiměřeně považovat za okolnosti trvalé povahy.
(54)
V této souvislosti se připomíná, že v původním šetření nebylo žadateli přiznáno tržní zacházení z důvodu zjištěných nesrovnalostí ohledně jeho účetních postupů. Z tohoto přezkumu vyplynulo, že toto kritérium společnost Power Team splnila. Jak je však uvedeno výše, nesplňuje žadatel kritérium tržního zacházení uvedené v čl. 2 odst. 7 písm. c) první odrážce základního nařízení týkající se nákladů na nejdůležitější vstupy. Co se týče tržního zacházení, pro žadatele se okolnosti tudíž nezměnily.
(55)
Údaje shromážděné a ověřené v šetření (tj. žadatelovy individuální ceny při vývozu do EU a běžná hodnota stanovená na Ukrajině jako srovnatelné zemi) však vedly k vyššímu dumpingovému rozpětí. Tato změna je považována za významnou a pokračující zachování současné úrovně opatření by k vyrovnání dumpingu již nepostačovalo.
4. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(56)
Vzhledem k výsledkům tohoto přezkumného šetření se považuje za vhodné změnit antidumpingové clo platné na dovoz dotčeného výrobku společnosti Power Team na 39,6 %.
(57)
Pokud jde o výši zbytkového cla, je třeba připomenout, že v původním šetření byla míra spolupráce nízká. Clo pro nespolupracující společnosti tak bylo stanoveno ve výši, která odpovídá váženému průměrnému dumpingovému rozpětí nejprodávanějších typů výrobků spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří mají nejvyšší dumpingová rozpětí. Za použití stejné metodologie a s přihlédnutí k relevantním údajům poskytnutým žadatelem je třeba změnit zbytkové clo na 42,3 %.
(58)
Zúčastněné strany byly informovány o hlavních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí doporučit změnu nařízení Rady (ES) č. 452/2007, a bylo jim umožněno vyjádřit připomínky. Připomínky stran byly zváženy a ve vhodných případech byla konečná zjištění odpovídajícím způsobem upravena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 452/2007 se mění takto:
-
údaje týkající se společnosti Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou uvedené v tabulce v čl. 1 odst. 2 se nahrazují tímto zněním:
Země
Výrobce
Celní sazba (%)
Doplňkový kód TARIC
ČLR
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou
39,6
A783
-
údaje týkající se všech ostatních společností z ČLR uvedené v tabulce v čl. 1 odst. 2 se nahrazují tímto zněním:
Země
Výrobce
Celní sazba (%)
Doplňkový kód TARIC
ČLR
Všechny ostatní společnosti
42,3
A999
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. března 2010
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 270/2010
(2010. gada 29. marts),
ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 452/2007 par galīgā antidempinga maksājuma uzlikšanu, inter alia, Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gludināmo dēļu importam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, kas iesniegts pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
1. PROCEDŪRA
1.1. Spēkā esošie pasākumi
(1)
Padome ar Regulu (EK) Nr. 452/2007 (2) uzlika galīgo antidempinga maksājumu, inter alia, Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes gludināmo dēļu importam. Spēkā esošie pasākumi ir ad valorem nodokļa likme 38,1 %, izņemot piecus īpaši norādītus uzņēmumus, kuriem piemēro individuālas nodokļa likmes.
1.2. Pārskatīšanas pieprasījums
(2)
Komisija 2008. gadā saņēma daļējas starpposma pārskatīšanas pieprasījumu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu (“starpposma pārskatīšana”). Pieprasījumu, kurš attiecās tikai uz dempinga pārbaudi, iesniedza kāds Ķīnas ražotājs eksportētājs Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou (“Power Team” jeb “pieprasījuma iesniedzējs”). Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro pieprasījuma iesniedzēja izgatavotajiem ražojumiem, ir 36,5 %.
(3)
Pieprasījuma iesniedzējs savā pieprasījumā apgalvoja, ka apstākļi, uz kuru pamata bija noteikti pasākumi, ir mainījušies un ka šīs pārmaiņas ir ilgstošas. Pieprasījuma iesniedzējs sniedza prima facie pierādījumus tam, ka pasākuma turpmāka piemērošana pašreizējā līmenī, lai neitralizētu dempingu, vairs nav nepieciešama.
(4)
Īpaši jānorāda uz pieteikuma iesniedzēja apgalvojumu, ka tas pašlaik darbojas tirgus ekonomikas apstākļos, t. i., tas atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā izklāstītajiem kritērijiem. Tādēļ pieteikuma iesniedzējs apgalvo, ka ražojuma normālā vērtība jānosaka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu. Salīdzinot ražojuma normālo vērtību un uz Eiropas Savienību (“ES”) veiktā eksporta cenas, atklājās, ka dempinga starpība, šķiet, ir ievērojami mazāka par pašreizējo pasākuma līmeni.
(5)
Tāpēc uzņēmums norādīja, ka vairs nav jāturpina to spēkā esošo pasākumu piemērošana pašreizējā līmenī, kuri bija pamatoti ar iepriekš noteikto dempinga līmeni, lai neitralizētu dempingu,
1.3. Pārskatīšanas uzsākšana
(6)
Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka pierādījumi ir pietiekami, lai sāktu starpposma pārskatīšanu, Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu nolēma sākt starpposma pārskatīšanu, dempinga pārbaudi attiecinot vienīgi uz pieprasījuma iesniedzēju (3).
1.4. Attiecīgais ražojums un līdzīgs ražojums
(7)
Ražojums, uz kuru attiecas starpposma pārskatīšana, ir tas pats, kas apskatīts izmeklēšanā (“sākotnējā izmeklēšana”), kuras rezultātā piemēroja spēkā esošos pasākumus, t. i., Ķīnas izcelsmes gludināmie dēļi, proti, iebūvēti vai neiebūvēti, ar tvaiku uzsūcošu virsmu un/vai ar uzkarstošu virsmu, un/vai ar piepūšamu virsmu vai bez tās, ieskaitot gludināmo dēli piedurknēm, un to svarīgākās sastāvdaļas, t. i., kājas, virsma un metāla rāmis, kurus pašlaik klasificē ar KN kodu ex 3924 90 00 (4), ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 un ex 8516 90 00.
(8)
Ražojumam, kas izgatavots un pārdots Ķīnas iekšzemes tirgū, un ražojumam, kas eksportēts uz ES, kā arī ražojumam, kas izgatavots un pārdots Ukrainā, ir vienādas fiziskās, tehniskās īpašības un lietojums, un tāpēc tos uzskata par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
1.5. Personas, uz kurām attiecas procedūra
(9)
Komisija oficiāli paziņoja Eiropas Savienības ražošanas nozares pārstāvim, pieprasījuma iesniedzējam un eksportētājvalsts pārstāvjiem par pārskatīšanas sākšanu. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un tikt uzklausītām.
(10)
Komisija nosūtīja pieprasījuma iesniedzējam tirgus ekonomikas režīma (“TER”) pieprasījuma veidlapu un anketu, un atbildi tā saņēma šim mērķim paredzētajā termiņā. Komisija ieguva un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu dempinga noteikšanai, un veica pārbaudes apmeklējumu pieprasījuma iesniedzēja uzņēmumā.
1.6. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods
(11)
Dempinga izmeklēšana attiecās uz periodu no 2008. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Jāatgādina, ka izmeklēšanas periods, kurā veica sākotnējo izmeklēšanu, pēc kuras noteica galīgos pasākumus, bija no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim (“sākotnējās izmeklēšanas periods”).
2. IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI
2.1. Tirgus ekonomikas režīms (“TER”)
(12)
Ievērojot pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu, antidempinga izmeklēšanās attiecībā uz ĶTR izcelsmes importu normālo vērtību nosaka atbilstīgi pamatregulas 2. panta 1.-6. punktam attiecībā uz tiem ražotājiem, kuri atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā izklāstītajiem kritērijiem, proti, ja ir pierādīts, ka līdzīgā ražojuma izgatavošanā un pārdošanā dominē tirgus ekonomikas nosacījumi. Šie kritēriji ir apkopoti turpmāk:
-
lēmumi par uzņēmējdarbību tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus signāliem, bez ievērojamas valsts iejaukšanās, un izmaksas atspoguļo tirgus vērtības,
-
uzņēmumiem ir viens skaidrs grāmatvedības dokumentu kopums, kam tiek veikta neatkarīga revīzija saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (“SGS”) un kas tiek izmantots visām vajadzībām,
-
nav būtisku traucējumu, kas pārņemti no iepriekšējās sistēmas, kurā nav tirgus ekonomikas,
-
likumi par maksātnespēju un īpašumu garantē stabilitāti un juridisko noteiktību,
-
valūtas maiņu veic pēc tirgus kursa.
(13)
Pieprasījuma iesniedzējs pieprasīja TER saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu, un tam lūdza aizpildīt TER pieprasījuma veidlapu.
(14)
Izmeklēšanā noteica, ka pieprasījuma iesniedzējs neatbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā minētajam TER kritērijam (1. kritērijs) attiecībā uz lielāko ieguldījumu izmaksām. Tika konstatēts, ka pēc izmeklēšanas perioda sākotnējā izmeklēšanā, t. i., pēc 2005. gada valsts noteica eksporta ierobežojumus attiecībā uz vairākiem tērauda ražojumiem, ieskaitot galvenos izejmateriālus gludināmo dēļu ražošanai, t. i., tērauda plāksne, tērauda caurules un tērauda stieple. Jānorāda, ka šo materiālu izmaksas veido būtisku daļu no kopējām izejmateriālu izmaksām. Eksporta nodokļu uzlikšana samazināja motivāciju eksportēt un tādējādi palielināja iekšzemes tirgū pieejamos apjomus, kā rezultātā, savukārt, pazeminājās cenas. Turklāt tika konstatēts, ka Ķīnas tērauda ražotājiem (5) bija pieejamas vairākas subsīdiju shēmas, kā arī tas, ka vairāku tērauda ražotāju pārskati, kuri ir pieejami publiski, apstiprina to, ka Ķīnas valsts aktīvi atbalsta tērauda nozares attīstību ĶTR.
(15)
Tā rezultātā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tērauda cenas ĶTR iekšzemes tirgū bija ievērojami zemākas par tērauda cenām citos lielākajos pasaules tirgos, īpaši Ziemeļamerikā un Ziemeļeiropā (6), un šīs cenas starpības nevar būt skaidrojamas ar konkurences priekšrocībām tērauda ražošanā.
(16)
Turklāt uz lietā esošās informācijas pamata tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējs guva labumu no šīm mākslīgi zemajām un sagrozītajām tērauda cenām, jo izejmateriālus tas iepirka Ķīnas iekšzemes tirgū.
(17)
Tādējādi tika konstatēts, ka Power Team lielākie ieguldījumi būtiski neatspoguļo tirgus vērtības. Tātad tika secināts, ka pieprasījuma iesniedzējs nav pierādījis, ka ir izpildīti visi pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktie kritēriji, tāpēc šim uzņēmumam nevarēja piešķirt TER.
(18)
Pieprasījuma iesniedzējam un Eiropas Savienības ražošanas nozarei tika dota iespēja izteikt piezīmes par iepriekš minētajiem konstatējumiem. Piezīmes tika saņemtas no pieprasījuma iesniedzēja un no Eiropas Savienības ražošanas nozares.
(19)
Pieprasījuma iesniedzējs termiņā iesniedza trīs galvenos argumentus. Pirmkārt, tas apgalvoja, ka Power Team izejmateriālu cenas joprojām bija atbilstīgas cenām iekšzemes tirgū un ka šis konstatējums bija pietiekams, lai sākotnējā izmeklēšanā izpildītu 1. kritēriju. Tā rezultātā uzņēmums uzskatīja, ka Ķīnas iekšzemes tirgus cenas, salīdzinot ar cenām citos starptautiskos tērauda tirgus, ir pamatregulas 11. panta 9. punkta pārkāpums. Saistībā ar šo uzņēmums turklāt apšaubīja salīdzinājumam izmantoto Ziemeļeiropas un Ziemeļamerikas tērauda tirgus cenu atbilstību. Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka, iespējams, arī citas starptautisku tirgu cenas, piemēram, Turcijas eksporta cenas, kas ir zemākas par ĶTR iekšzemes cenām.
(20)
Jāatzīst, ka pieprasījuma iesniedzējs sākotnējā izmeklēšanā izpildīja 1. kritēriju, taču neizpildīja 2. kritēriju. Tomēr tiek uzskatīts, ka pamatregulas 11. panta 9. punkts nav pārkāpts, jo nav mainījusies metodika, lai novērtētu, vai uzņēmums darbojas tirgus ekonomikas apstākļos un jo īpaši vai tas joprojām atbilst 1. kritērijam. Abās izmeklēšanās - sākotnējā izmeklēšanā un pārskatīšanas izmeklēšanā - tika novērtēts jautājums par izejmateriāliem, kas atspoguļoja tirgus vērtības. Abās izmeklēšanās viens no pārbaudītajiem indikatoriem bija tērauda cenas iekšzemes tirgū, taču sākotnējā izmeklēšanā nebija būtisku faktoru, kas, šķiet, ietekmētu izejmateriālu cenas. Tādējādi metodika nemainījās, bet konstatējumi bija atšķirīgi.
(21)
Pārskatīšanas izmeklēšanā atklāja, ka pēc sākotnējās izmeklēšanas perioda, t. i., no 2006. gada, bija mainījušies apstākļi, jo Ķīnas valsts, ieviešot eksporta nodokli un samazinot eksportā pārmaksātā PVN atmaksu, bija noteikusi vairākus pasākumus, lai atturētu no tērauda plākšņu, cauruļu un vadu eksporta. Tas un iepriekšminētās subsīdiju shēmas sagrozīja tērauda cenas Ķīnas iekšzemes tirgū, jo ievērojami, līdz apmēram 30 %, palielinājās cenas starpība starp minētajām cenām un publicētajām iekšzemes tirgus cenām attiecībā uz Ziemeļameriku un Ziemeļeiropu. Pēc tam, kad tika izpausti TER konstatējumi, pieprasījuma iesniedzējs neapšaubīja šo cenu starpību.
(22)
Attiecībā uz argumentu, ka tērauda cenas Ziemeļamerikas un Ziemeļeiropas iekšzemes tirgū nav vienīgās starptautiski atbilstīgās cenas, jānorāda, ka cenu salīdzināšanai tika izraudzīti abi tērauda tirgi, jo tajos abos ir augsts tērauda patēriņš un šie abi tirgi, kuros darbojas vairāki aktīvi ražotāji, ir konkurētspējīgi. Tādējādi pamatoti var pieņemt, ka minētās iekšējā tirgus cenas bija reprezentatīvas attiecībā uz konkurētspējīgām tirgus cenām. Turklāt apgalvojums, ka Turcijas eksporta cenas varētu būt zemākas par Ķīnas iekšzemes cenām, turpmāk šajā posmā netika pamatots, t. i., termiņā netika iesniegtas konkrētas cenas. Turklāt netika paskaidrots, kāpēc par atbilstīgākām būtu jāuzskata Turcijas eksporta cenas, ievērojot relatīvi nelielo Turcijas eksporta tirgus apjomu salīdzinājumā ar Ziemeļamerikas un Ziemeļeiropas tirgiem.
(23)
Otrkārt, uzņēmums apgalvoja, ka, piemērojot ES tiesību aktus, tas esot diskriminēts, jo vairākos citos nesenos gadījumos, kuros tērauds bija būtiska ražošanai nepieciešamo resursu daļu, daži Ķīnas tērauda uzņēmumi bija atbilstīgi 1. kritērijam. Visi šie apstākļi tika pārbaudīti, un tika konstatēts, ka TER nebija piešķirts nevienam no minētajos gadījumos iesaistītajiem uzņēmumiem, jo šie visi uzņēmumi nebija izpildījuši vismaz vēl vienu pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā minēto kritēriju. Tādējādi pārvaldes efektivitātes labad nebija nepieciešamības sīkāk iztirzāt 1. kritēriju, ja bija skaidrs, ka uzņēmums, iespējams, nav izpildījis vēl vienu nosacījumu. Jebkurā gadījumā Komisija secināja, ka nevienā no nesenajiem gadījumiem Ķīnas iekšzemes tērauda tirgū traucējumi nav bijuši, gluži pretēji, nesenos gadījumos, konstatējot (7) sagrozījumus attiecībā uz izejmateriāliem, TER tika atteikts.
(24)
Visbeidzot, pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka piemērotāka būtu normālās vērtības korekcija, nevis TER atteikšana. Tomēr normālās vērtības korekcija, šķiet, ir nelietderīga, jo viens no TER piešķiršanas kritērijiem ir tas, ka būtisku ražošanai nepieciešamo resursu izmaksām jāatspoguļo tirgus vērtības. Pretējā gadījumā drīzāk jābūt tā, ka TER tiek atteikts un normālā vērtība jāaizstāj ar normālo vērtību analogajā valstī, īpaši ja izejmateriāli ir tik nozīmīga ražošanai nepieciešamo resursu izmaksu daļa.
(25)
Secinot jānorāda, ka Power Team nesniedza nevienu pārliecinošu argumentu vai ka tie būtu pamats, lai nonāktu pie citādiem konstatējumiem.
(26)
Eiropas Savienības ražošanas nozare norādīja uz to, ka Ķīnas valsts bija ievērojami iejaukusies tērauda ražošanas nozarē, kādēļ ES un ASV jau bija pieprasījušas PTO konsultācijas, lai atrisinātu šo jautājumu.
(27)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek apstiprināti konstatējumi un secinājums par to, ka TER uzņēmumam Power Team nav jāpiešķir.
(28)
Pēc tādu būtisku faktu un apsvērumu izpaušanas, kuri bija pamatā lēmumam ierosināt grozījumus Regulā (EK) Nr. 452/2007, pieprasījuma iesniedzējs iesniedza papildu piezīmes par konstatējumu attiecībā uz TER.
(29)
Pieprasījuma iesniedzējs vairākkārt atkārtoja savu argumentu, ka tā galvenie ražošanai nepieciešamie resursi atspoguļojot tirgus vērtības ĶTR un ka Ķīnas cenas visumā esot atbilstīgas citiem starptautiskajiem tirgiem. Atzīstot to, ka cenu palielinājums attiecībā uz šiem galvenajiem ieguldījumiem 2008. gadā ĶTR nebija tik izteikts, salīdzinot ar citiem starptautiskiem tērauda tirgiem, pieprasījuma iesniedzējs tomēr apgalvoja, ka iemesls tam ir nevis sagrozījumi, bet gan citi komerciāli faktori, kādēļ, iespējams, cenas Ķīnas iekšzemes tirgū ir zemākas. Pieprasījuma iesniedzējs norādīja uz ražošanas pieaugumu 2008. gadā un minēja, ka pašreizējie antidempinga vai kompensācijas maksājumi ir vērsti pret ĶTR izgatavotā tērauda eksportu, kurš ir būtisks, rāžošanai nepieciešams izejmateriāls, kā rezultātā Ķīnas ražotājiem bija jāsamazina cenas ĶTR iekšzemes tirgū.
(30)
Jānorāda, ka pieprasījuma iesniedzējs sniedza papildu cenu informāciju, kas pamatota ar konstatējumu, ka galvenie izejmateriāli gludināmo dēļu ražošanai 2008. gadā Ķīnas iekšzemes tirgū bija vidēji ievērojami lētāki nekā citos lielākajos pasaules tirgos.
(31)
Runājot par argumentu, ka cenas starpības iemesls bija citi komerciāli faktori, t. i., ražošanas pieaugums ĶTR, jānorāda, ka šis arguments netika pienācīgi pamatots, īpaši attiecībā uz iespējamu korelāciju starp apgalvoto ražošanas pieaugumu un situāciju pieprasījuma jomā. Pieprasījuma iesniedzēja izvirzītais arguments, ka bija ieviesti kompensācijas maksājumi, kas vērsti pret vairāku tērauda ražojumu eksportu no ĶTR, tajā pašā laikā norāda vienīgi uz to, ka Ķīnas tērauda ražotāji bija guvuši labumu no subsīdijām.
(32)
Tā rezultātā nav iespējams apstiprināt pieprasījuma iesniedzēja argumentu, ka tērauda tirgus ĶTR nav deformēts, un galīgais secinājums ir nepārskatīt jautājumu par TER noteikšanu un nepiešķirt TER uzņēmumam Power Team.
2.2. Atsevišķs režīms (“AR”)
(33)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu valstīm, uz kurām attiecas minētais pants, tiek noteikts valsts mēroga maksājums, ja tāds ir, izņemot gadījumus, kad uzņēmums var pierādīt, ka tas atbilst visiem pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem atsevišķa režīma piešķiršanas kritērijiem. Šie kritēriji ir apkopoti turpmāk:
-
ja firmas vai kopuzņēmumi pilnīgi vai daļēji pieder ārvalstniekiem, eksportētāji var brīvi repatriēt kapitālu un peļņu,
-
ka eksporta cenas un daudzumi, un pārdošanas noteikumi ir brīvi noteikti,
-
vairākums akciju pieder privātpersonām, un jāpierāda, ka uzņēmums ir pietiekami neatkarīgs no valsts iejaukšanās,
-
ka valūtas maiņas kursu pārrēķina atbilstīgi tirgus likmei,
-
ka valsts iejaukšanās nepieļauj pasākumu apiešanu, ja individuālajiem eksportētājiem piemēro dažādas maksājuma likmes.
(34)
Pieprasījuma iesniedzējs ne vien lūdza tam piešķirt TER, bet pieprasīja arī AR gadījumā, ja tam nepiešķirtu TER.
(35)
Izmeklēšanā atklāja, ka pieprasījuma iesniedzējs atbilst visiem iepriekšminētajiem kritērijiem, un tiek secināts, ka uzņēmumam Power Team jāpiešķir AR.
2.3. Normālā vērtība
(36)
Ja atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punktam importa izcelsme ir valstīs, kurās nav tirgus ekonomikas, un ja nav bijis iespējams piešķirt TER, attiecībā uz pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktā minētajām valstīm normālā vērtība jānosaka, izmantojot cenu vai salikto vērtību analogā valstī.
(37)
Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja uz savu nodomu izmantot atkal Turciju, kuru kā analogu valsti izmantoja sākotnējā izmeklēšanā, jo tā bija atbilstīga analogā valsts, lai noteiktu normālo vērtību attiecībā uz ĶTR, taču šajā starpposma pārskatīšanā nebija tādu Turcijas ražotāju, kas sadarbotos. Tomēr sadarbību piedāvāja Ukrainas ražotājs eksportētājs, kurš bija iesaistīts paralēlā izmeklēšanā citā starpposma pārskatīšanā. Ieinteresētās personas tika attiecīgi informētas, un minētajā posmā netika saņemtas iebildes pret Ukrainu kā analogo valsti.
(38)
Nebija acīmredzamu iemeslu, kādēļ Ukrainu neizvēlēties kā analogo valsti, un jo īpaši jānorāda, ka nebija citu trešās valsts ražotāju, kas sadarbotos, tāpēc normālo vērtību noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu, t. i., pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, kuru bija sniedzis ražotājs, kurš sadarbojās analogajā valstī.
(39)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu tika konstatēts, ka līdzīgā ražojuma, ko analogajā valstī bija izgatavojis ražotājs, kas sadarbojās, pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū bija reprezentatīvs, salīdzinot ar pieprasījuma iesniedzēja pārdevumiem eksportam uz ES. Turklāt attiecībā uz visiem eksportētajiem ražojuma veidiem salīdzināmus pārdevumus iekšzemes tirgū (kuri nepieciešamības gadījumā koriģēti attiecībā uz fiziskajām īpašībām) uzskatīja par reprezentatīviem, jo pārdošanas apjoms bija vismaz 5 % no attiecīgo ražojumu apjoma, kas pārdots eksportam uz ES.
(40)
Pēc tam Komisija, nosakot attiecīgā gludināmo dēļu veida rentablo pārdevumu īpatsvaru, pārdodot neatkarīgiem pircējiem, pārbaudīja, vai katra gludināmo dēļu veida pārdevumus, kas reprezentatīvos daudzumos veikti iekšzemes tirgū analogajā valstī, var uzskatīt par tādiem, kas veikti parastā tirdzniecības apritē.
(41)
Iekšzemes tirgū veiktus pārdošanas darījumus uzskatīja par rentabliem, ja konkrētā ražojuma veida vienības cena bija vienāda ar ražošanas izmaksām vai pārsniedza tās. Tāpēc tika noteiktas ražošanas izmaksas katram ražojuma veidam, kas IP bija pārdots analogās valsts iekšējā tirgū.
(42)
Ja kāda ražojuma veida pārdevumi, kuri tika realizēti par neto pārdošanas cenu, kas vienāda ar vai lielāka par aprēķinātajām ražošanas izmaksām, bija vairāk nekā 80 % no konkrētā veida pārdevumu kopapjoma un ja minētā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija vienāda ar vai lielāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū. Šo cenu aprēķināja kā visu IP veikto minētā veida pārdevumu iekšzemes tirgū vidējo svērto cenu neatkarīgi no tā, vai šie pārdevumi bija vai nebija rentabli.
(43)
Ja kāda ražojuma veida rentablie pārdevumi bija 80 % no konkrētā ražojuma veida pārdevumu kopapjoma vai mazāk vai ja konkrētā veida vidējā svērtā cena bija zemāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, izmantojot faktisko pārdošanas cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā konkrētā ražojuma veida rentablo pārdevumu vidējo svērto cenu.
(44)
Pēc tam, kad informācija bija izpausta, pieprasījuma iesniedzējs izteica piezīmi, ka gadījumos, kad rentablu pārdevumu būtu mazāk par 10 % no konkrētā ražojuma veida kopējo pārdevumu apjoma, parasti būtu jāizmanto saliktā normālā vērtība.
(45)
Attiecībā uz šo jānorāda, ka šajā izmeklēšanā nekonstatēja situāciju, kurā rentablu pārdevumu būtu mazāk par 10 %. Turklāt vairs nav tādas prakses, kad normālu vērtību aprēķina automātiski.
2.4. Eksporta cena
(46)
Visos gadījumos izmantojot neatkarīgus tirgotājus ĶTR, attiecīgo ražojumu pārdeva eksportam neatkarīgiem pircējiem Eiropas Savienībā, un tāpēc eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz cenām, kas faktiski samaksātas vai jāmaksā par ražojumu, pārdodot eksportam uz Eiropas Savienību.
(47)
Pēc tam, kad bija izpausta informācija, pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka eksporta cena jāveido, balstoties uz neatkarīga Ķīnas tirgotāja rēķinā norādīto pārdošanas cenu, pārdodot neatkarīgiem pircējiem ES, nevis uz cenu, kas samaksāta vai jāmaksā par ražojumu, Power Team pārdodot to eksportam neatkarīgam pircējam ĶTR, kā tas tika izdarīts. Tomēr šāda pieeja neatbilstu pamatregulas 2. panta 8. punktam, kurā paredzēts, ka ražojumus pārdodot eksportam, pamatojoties uz pirmo darījumu ar neatkarīgu pircēju, nosaka eksporta cenu. Tādēļ šī prasība bija jānoraida.
2.5. Salīdzinājums
(48)
Normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja, pamatojoties uz ražotāja cenu. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu ņēma vērā to faktoru atšķirības, par kuriem apgalvoja, ka tie ietekmē cenas un to salīdzināmību, un šis apgalvojums tika pierādīts. Tādējādi gadījumos, kad tas bija lietderīgi un pamatoti, ņēma vērā ražojuma fiziskās īpašības, transporta izmaksas, apdrošināšanu, maksu par kravas apstrādi un kredīta izmaksas. Ievērojot to, ka eksporta cenu noteica, pamatojoties vienīgi uz pārdevumiem eksportam, ko veica iekšzemes tirgū Ķīnas tirgotājiem, nebija iemesla atļaut nodokļa apjoma korekcijas, jo arī normālo vērtību noteica, ievērojot pārdevumus iekšzemes tirgū analogajā valstī, kur spēkā ir līdzīgs nodokļu režīms. Tāpēc gan normālo vērtību, gan eksporta cenu aprēķināja, pamatojoties uz neto PVN.
(49)
Pēc tam, kad bija izpausta informācija, pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka ražojuma veidu grupēšana (tā tika veikta salīdzināšanas mērķim) radītu zināmas šaubas attiecībā uz cenas salīdzinājuma pareizību.
(50)
Saistībā ar šo jānorāda, ka ražojuma veidu grupēšana šajā izmeklēšanā bija tāda pati kā sākotnējā izmeklēšanā, un to uzskatīja par nepieciešamu, lai palielinātu to ražojumu salīdzināmību, kurus eksportam uz Eiropas Savienību pārdevis uzņēmums Power Team, ar ražojumiem, kuri pārdoti iekšzemes tirgū analogajā valstī. Jāatzīmē arī tas, ka pieprasījuma iesniedzējs papildus nepamatoja savu apgalvojumu, īpaši attiecībā uz to, kāpēc grupēšana nebūtu piemērota tādā veidā, kā tā tika veikta (un par to pieprasījuma iesniedzējs tika informēts, nosūtot tam speciālu skaidrojumu). Tā rezultātā iebildums bija jānoraida.
2.6. Dempinga starpība
(51)
Ka paredzēts pamatregulas 2. panta 11. punktā, katra ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu. Šis salīdzinājums liecināja par to, ka pastāv dempings.
(52)
Konstatēja, ka Power Team dempinga starpība bija 39,6 %, izsakot procentos no neto cenas ar piegādi līdz Eiropas Savienības robežai pirms nodokļu samaksas.
3. MAINĪGO APSTĀKĻU ILGLAICĪGUMS
(53)
Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tika arī pārbaudīts, vai varētu pamatoti uzskatīt, ka mainīgie apstākļi ir ilglaicīgi.
(54)
Saistībā ar šo jāatgādina, ka pieprasījuma iesniedzējam sākotnējā izmeklēšanā tika atteikts TER, jo bija konstatēti pārkāpumi attiecībā uz grāmatvedības praksi. Šajā pārskatīšanā secināja, ka šo kritēriju uzņēmums Power Team bija izpildījis. Tomēr, kā norādīts iepriekš, pieprasījuma iesniedzējs neatbilda pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā minētajam TER kritērijam attiecībā uz galveno ražošanai nepieciešamo resursu izmaksām. Tā rezultātā apstākļi, kas skar pieprasījuma iesniedzēju, nebija mainījušies, ciktāl tas attiecas uz TER.
(55)
Tomēr no izmeklēšanā savāktajiem un pārbaudītajiem datiem (t.i., no pieprasījuma iesniedzēja individuālajām cenām, eksportējot uz ES, un no normālās vērtības, kas noteikta Ukrainā kā analogajā valstī) izriet, ka dempinga starpība bija augstāka. Šī apstākļu maiņa jāuzskata par būtisku, un, lai neitralizētu dempingu, vairs nav pietiekami piemērot pasākumu pašreizējā līmenī.
4. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
(56)
Ņemot vērā šīs pārskatīšanas izmeklēšanas rezultātus, uzskata par lietderīgu grozīt antidempinga maksājumu, ko piemēro attiecīgā Power Team ražojuma importam, proti, nosakot to 39,6 % apmērā.
(57)
Attiecībā uz maksājuma likmi pārējiem uzņēmumiem jāatgādina, ka sākotnējā izmeklēšanā sadarbība bija neliela. Tādējādi maksājumu uzņēmumiem, kuri nesadarbojās, noteica tādā līmenī, kurš atbilst to pārdoto ražojuma veidu vidējai svērtajai dempinga starpībai, kurus izgatavojis ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās un kam bija lielākā dempinga starpība. Piemērojot tādu pašu metodiku un izvērtējot attiecīgos datus, ko bija sniedzis pieprasījuma iesniedzējs, bija jāgroza atlikušais maksājums, proti, nosakot to 42,3 % apmērā.
(58)
Ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kuri bija pamatā ieteikumam grozīt Regulu (EK) Nr. 452/2007, un tām tika dota iespēja sniegt piezīmes. Tika izskatītas ieinteresēto personu iesniegtās piezīmes un galīgie secinājumi nepieciešamības gadījumā tika attiecīgi koriģēti,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulu (EK) Nr. 452/2007 ar šo groza šādi:
-
Regulas 1. panta 2. punkta tabulas ierakstu attiecībā uz Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, aizstāj ar šādu ierakstu.
Valsts
Izgatavotājs
Maksājuma likme (%)
TARIC papildkods
ĶTR
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou
39,6
A783
-
Regulas 1. panta 2. punkta tabulas ierakstu attiecībā uz visiem pārējiem uzņēmumiem ĶTR aizstāj ar šādu ierakstu.
Valsts
Izgatavotājs
Maksājuma likme (%)
TARIC papildkods
ĶTR
Visi pārējie uzņēmumi
42,3
A999
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2010. gada 29. martā