ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 25. července 2012
o státní podpoře SA.23839 (C 44/2007) Poskytnuté Francií ve prospěch společnosti FagorBrandt
(oznámeno pod číslem C(2012) 5043)
(Pouze francouzské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2013/283/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s těmito články (2), a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Dopisem ze dne 6. srpna 2007 oznámila Francie Komisi podporu na restrukturalizaci ve prospěch skupiny FagorBrandt.
(2)
Dopisem ze dne 10. října 2007 oznámila Komise Francii své rozhodnutí zahájit ve věci této podpory řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie („SFEU“).
(3)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (3). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se vyjádřily k podpoře, jež je předmětem tohoto řízení.
(4)
Komise obdržela připomínky od tří zúčastněných stran, a to od dvou konkurentů a od příjemce podpory. Společnost Electrolux předložila své připomínky dopisem ze dne 14. prosince 2007. Po jednání s útvary Komise dne 20. února 2008 tato společnost předložila dodatečné připomínky dopisy ze dne 26. února 2008 a ze dne 12. března 2008. Jedna konkurenční společnost, která si nepřeje uveřejnit svou totožnost, předložila své připomínky dopisem ze dne 17. prosince 2007 (4). Společnost FagorBrandt předložila své připomínky dopisem ze dne 17. prosince 2007. Komise předala uvedené připomínky Francii dopisy ze dne 15. ledna 2008 a 13. března 2008 s možností se k nim vyjádřit a obdržela její vyjádření dopisem ze dne 15. února 2008 a v dokumentu předloženém během jednání dne 18. března 2008 (viz bod odůvodnění č. 5).
(5)
Dopisem ze dne 13. listopadu 2007 oznámila Francie Komisi své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení. Dne 18. března 2008 proběhlo jednání mezi útvary Komise, francouzskými orgány a společností FagorBrandt. Po tomto jednání předložily francouzské orgány informace dopisy ze dne 24. dubna 2008 a ze dne 7. května 2008. Druhé jednání se konalo za účasti stejných stran dne 12. června 2008. Po tomto jednání předložily francouzské orgány informace dopisem ze dne 9. července 2008. Dne 15. července 2008 si Komise vyžádala doplňkové informace, které francouzské orgány předložily dne 16. července 2008.
(6)
Dne 21. října 2008 přijala Komise kladné rozhodnutí doplněné podmínkami ve věci podpory na restrukturalizaci ve výši 31 milionů EUR poskytnuté společnosti FagorBrandt (5) (dále jen „rozhodnutí ze dne 21. října 2008“).
(7)
Toto rozhodnutí zrušil Tribunál dne 14. února 2012 (6) (dále jen „rozsudek Tribunálu ze dne 14. února 2012“) z důvodu dvojího zjevně nesprávného posouzení: na jedné straně zohlednění neplatného vyrovnávacího opatření a na druhé straně chybějící analýzy kumulativního účinku na hospodářskou soutěž staré neslučitelné podpory poskytnuté italskými orgány (dále jen „italská podpora“), jež nebyla dosud vrácena, a schválené podpory.
(8)
Komise proto musí přijmout nové konečné rozhodnutí. V souladu s judikaturou Tribunálu (7) může Komise za tím účelem zohlednit pouze informace, které měla k dispozici v rozhodné době, tj. ke dni 21. října 2008 (viz oddíl 6.2.2 „Časový rámec analýzy“).
2. POPIS OPATŘENÍ
(9)
Dotčená podpora je podporou na restrukturalizaci. Předpokládaná výše podpory je 31 mil. EUR. Uvedenou částku poskytuje francouzské ministerstvo hospodářství, financí a zaměstnanosti. Příjemcem podpory je společnost FagorBrandt S.A., která vlastní řadu dceřiných společností, v jejichž rámci se provozují výrobní a prodejní činnosti.
(10)
Francouzské orgány uvádějí, že bez státní podpory by společnost FagorBrandt nebyla s dostupnými zdroji schopna čelit svým potížím. Podle Francie umožní přímá podpora ve výši 31 mil. EUR financovat polovinu výdajů na restrukturalizaci (8).
(11)
Skupinu FagorBrandt (dále jen „skupina FagorBrandt“) nepřímo vlastní společnost Fagor Electrodomésticos S. Coop (dále jen „společnost Fagor“), která je družstvem podle španělského práva. Kapitál dotčené družstevní společnosti je rozdělen mezi přibližně 3 500 členů (zaměstnanců-společníků), z nichž žádný nesmí držet více jak 25 % kapitálu družstva.
(12)
Sama společnost Fagor je součástí seskupení družstev s názvem Mondragón Corporación Cooperativa (dále jen „sesskupení MCC“), v jehož rámci si každé družstvo uchovává svou právní a finanční samostatnost. Společnost Fagor patří do divize „Domácnost“ sektorové skupiny „Průmysl“ seskupení MCC.
(13)
V roce 2007 dosáhla skupina FagorBrandt obratu ve výši 903 mil. EUR. Působí ve všech oblastech velkých domácích elektrospotřebičů, které zahrnují tři hlavní skupiny výrobků: mycí zařízení (myčky nádobí, pračky, sušičky, pračky se sušičkou), chladicí zařízení (chladničky, mrazicí boxy a pulty) a varná zařízení (tradiční trouby, mikrovlnné trouby, sporáky, varné desky, digestoře).
3. DŮVODY, KTERÉ VEDLY K ZAHÁJENÍ VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(14)
V rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila Komise pochyby z těchto pěti důvodů: riziko obcházení zákazu poskytovat podporu na restrukturalizaci nově vzniklým podnikům; riziko obcházení povinnosti vrátit neslučitelnou podporu; pochybnost o obnovení dlouhodobé životaschopnosti podniku; nedostatečná vyrovnávací opatření; pochybnost o omezení podpory na nezbytné minimum, obzvláště pak pokud jde o příspěvek příjemce.
3.1 Riziko obcházení zákazu poskytovat podporu na restrukturalizaci nově vzniklým podnikům
(15)
Jelikož skupina FagorBrandt vznikla v lednu 2002, byla podle odstavce 12 Pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (dále jen „pokyny pro restrukturalizaci“) (9) až do ledna 2005, to znamená během tří let od svého založení, nově vzniklým podnikem. To znamená, že v době, kdy podnik využil daňové osvobození podle článku 44f obecného daňového zákoníku (dále jen „podpora udělená podle článku 44f“), i v době, kdy Komise v prosinci 2003 prohlásila dotčenou podporu za neslučitelnou a nařídila její navrácení (10), byla skupina FagorBrandt nově vzniklým podnikem. Podle bodu č. 12 pokynů pro restrukturalizaci tak nebyla způsobilá pro podporu na restrukturalizaci. Skutečnost, že v okamžiku, kdy podnik přestal být nově vzniklým podnikem, a stal se tak způsobilým pro poskytování podpor na restrukturalizaci, Francie dosud nezískala zpět podporu prohlášenou v prosinci roku 2003 za neslučitelnou, by mohla představovat obcházení zákazu stanoveného v odstavci 12 pokynů pro podpory na restrukturalizaci.
3.2. Riziko obcházení povinnosti vrátit neslučitelnou podporu
(16)
Jelikož Komise zaznamenala, že oznámená podpora zřejmě z velké části slouží k financování navrácení podpory udělené podle článku 44f, vyjádřila pochybnosti, zda dotčená podpora není obcházením povinnosti vrátit neslučitelnou podporu a zda nezbavuje vrácení podpory jeho podstaty a užitečného efektu.
3.3. Pochybnosti o životaschopnosti podniku v dlouhodobém výhledu
(17)
Pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti podniku, vyjádřila Komise dvě pochybnosti. Na jedné straně Komise zaznamenala, že obrat očekávaný v roce 2007 je přibližně o 20 % vyšší než obrat dosažený v předchozím roce, a chtěla proto vědět, z čeho tato prognóza vychází. Na druhé straně Komise zjistila, že plán restrukturalizace neuvádí, jak se skupina FagorBrandt míní vypořádat s navrácením neslučitelné podpory, kterou obdržela její italská dceřiná společnost.
3.4. Nedostatečná vyrovnávací opatření
(18)
Komise rovněž vyjádřila pochybnosti, zda je přijatelné, aby nebyla prováděna další vyrovnávací opatření, která by doplnila opatření již zahájená v rámci plánu restrukturalizace. Komise připomněla, že:
(i)
pokyny pro restrukturalizaci (odstavce 38 až 41) stanoví, že příjemci, kteří splňují kritérium „velkého podniku“, jsou povinni provést vyrovnávací opatření;
(ii)
na jedné straně by skupina FagorBrandt bez podpory z trhu zmizela a na druhé straně jsou její konkurenti hlavně z Evropy. Konec činnosti skupiny FagorBrandt by proto umožnil jejím evropským konkurentům zvýšit v podstatné míře prodej a výrobu;
(iii)
se zdá, že všechna již prováděná opatření nemohou být považována na základě odstavce 40 pokynů pro restrukturalizaci za opatření vyrovnávací;
(iv)
Komise závěrem zdůraznila, že pokyny, které byly platné v době šetření případů společností Bull (11) a Euromoteurs (12) a na něž se Francie odvolává, neukládaly povinnost provádět vyrovnávací opatření. Uvedla také jiné zásadní odlišnosti mezi zmíněnými případy a tímto konkrétním případem.
3.5. Pochybnosti o příspěvku příjemce
(19)
Komise vyjádřila nakonec pochybnosti ohledně splnění podmínek stanovených v odstavcích 43 a 44 pokynů pro restrukturalizaci. Na jedné straně nezahrnuly francouzské orgány navrácení podpory podle článku 44f do nákladů restrukturalizace a na druhé straně nevysvětlily původ některých částek započítaných jako „vlastní úsilí příjemce“.
4. PŘIPOMÍNKY ÚČASTNÍKŮ
4.1. Připomínky společnosti Electrolux
(20)
Společnost Electrolux uvádí, že kvůli výzvám globální konkurence provedla zásadní a velmi nákladné plány restrukturalizace. Z důvodů udržení konkurenceschopnosti byl podnik nucen přijmout přísná opatření, jako bylo zavření osmi závodů v západní Evropě, jejichž výroba byla převedena hlavně do stávajících závodů v Evropě a do nových závodů v Polsku a v Maďarsku. Většina podniků odvětví „velkých domácích spotřebičů“ provedla obdobná restrukturalizační opatření. Dotčený podnik si proto stěžuje, že by skupina FagorBrandt mohla obdržet výpomoc na vyřešení situace, se kterou se zbytek odvětví musí vypořádat, aniž by podobnou pomoc dostal. Dotčená podpora by narušila hospodářskou soutěž na úkor ostatních podniků.
4.2. Připomínky druhého konkurenta
(21)
Za prvé se tento konkurent, který si nepřeje zveřejnit svou totožnost, domnívá, že plánovaná podpora podniku neumožní obnovit v dlouhodobém výhledu jeho životaschopnost. Domnívá se, že pro zajištění přežití podniku je nutná zásadní průmyslová reorganizace. Tento konkurent si ale myslí, že skupina FagorBrandt nebude mít prostředky na financování nutných investic. Podpora také neumožní skupině FagorBrandt dosáhnout takové velikosti, která by zlepšila její postavení při jednáních s velkými distribučními sítěmi, jež dávají přednost dodavatelům s větším působením na území Evropské unie.
(22)
Za druhé se tento konkurent domnívá, že podpora není omezena na nutné minimum, protože skupina FagorBrandt by mohla získat finanční prostředky nutné na svou restrukturalizaci od svého akcionáře a od družstva (tzn. seskupení MCC, jehož součástí je banka Caja Laboral), do kterého zmíněný akcionář patří.
(23)
Za třetí se konkurent domnívá, že dotčená podpora by narušila hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy. Na jedné straně většina podniků tohoto odvětví vyrábí v Evropě a mohou tak být považovány za evropské. Asijská a turecká konkurence se výrazněji týká jen několika druhů výrobků. Na druhé straně je skupina FagorBrandt na evropské úrovni pátým nejsilnějším subjektem a má silné postavení na francouzském, španělském a polském trhu. Konkurent se proto domnívá, že pokud vyrovnávací opatření chybí, nemůže Komise prohlásit dotčenou podporu za slučitelnou.
(24)
Za čtvrté, přidělení protiprávních podpor, které v minulosti poskytly Francie a Itálie, vede ke dvěma závěrům: na jedné straně se obtíže skupiny FagorBrandt opakují a její životaschopnost je proto otázkou; na druhé straně oznámená podpora zřejmě poslouží k navrácení protiprávních podpor, a tím dojde k obcházení povinnosti navrácení.
4.3. Připomínky skupiny FagorBrandt
(25)
Připomínky skupiny FagorBrandt jsou podobné připomínkám francouzských orgánů, které jsou shrnuty níže.
5. KOMENTÁŘE FRANCIE
5.1. Vyjádření Francie k rozhodnutí o zahájení řízení
(26)
Pokud jde o možné obcházení zákazu poskytovat podpory na restrukturalizaci nově vzniklým podnikům, francouzské orgány nepopírají, že skupina FagorBrandt má být podle odstavce 12 pokynů pro restrukturalizaci po dobu tří let od svého vzniku považována za „nově vzniklý podnik“. Upozorňují ale, že otázka možné podpory na restrukturalizaci ve prospěch skupiny FagorBrandt se poprvé objevila až během roku 2006 po nesnázích, kterým skupina čelila od roku 2004, a při zohlednění její finanční situace od roku 2005, to znamená během pátého roku její existence. Jinými slovy, podnik neměl důvod žádat o podporu na restrukturalizaci předtím, než se dostal do situace, která tuto podporu opravňuje, to znamená během roku 2006. Otázka případného obcházení pravidla „tří let“ je proto bezpředmětná.
(27)
Pokud jde o možnost, že oznámená podpora zbavuje povinnost vrátit podporu jejího pozitivního účelu, připomíná Francie, že podnik se nedostal do nesnází pouze kvůli navrácení podpory. Finanční potíže začaly ve skutečnosti v roce 2004 a stav se v létech 2005 a 2006 výrazně zhoršil. Podle závěru, ke kterému dospěla Komise v rozhodnutí o zahájení řízení, je podnik ve smyslu pokynů pro restrukturalizaci skutečně v obtížích. Francie z toho dospívá k závěru, že podnik je z tohoto důvodu způsobilý pro podporu na restrukturalizaci, pokud jsou vedle toho splněny ostatní podmínky pro tuto podporu. Otázka, zda by podnik přežil nebo ne rok 2007 či 2008, kdyby nemusel vracet podporu, je bezpředmětná, protože navrácení podpory je od záporného rozhodnutí Komise o režimu článku 44 f z roku 2003 povinné. Žádost o podporu tedy opravňuje nahromadění finančních potíží, které mají původ v nákladech na restrukturalizaci, jež podnik již nesl, v nedokončené restrukturalizaci a dále ve všech ostatních nákladech, které musí podnik zohlednit, a to včetně navrácení podpory.
(28)
Pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti a dvě návazné pochybnosti vyjádřené v rozhodnutí o zahájení řízení, francouzské orgány upozorňují na následující skutečnosti. Pokud jde o prognózu růstu obratu v roce 2007 o 20 % v porovnání s rokem 2006, je možné ji vysvětlit především změnou oblasti působnosti skupiny FagorBrandt, ke které došlo v roce 2006. Pokud jde o nezohlednění navrácení protiprávní podpory, kterou získala italská dceřiná společnost (udělenou v rámci převzetí činnosti „domácí elektrospotřebiče“ společnosti Ocean Spa společností Brandt Italia), francouzské orgány udávají, že zmíněné navrácení podpory by nemělo mít vliv na životaschopnost podniku vzhledem k tomu, že konečná částka, kterou má uhradit společnost Brandt Italia, by měla být nižší než 200 000 EUR, protože zbytek hradí prodejce dotčených činností.
(29)
Pokud jde o absenci vyrovnávacích opatření, Francie opakuje, že podnik již v roce 2004 postoupil společnost Brandt Components (závod v Nevers). Společnost k tomu zastavením výroby mrazicích boxů a přenosných mikrovlnných trub snížila svou výrobní kapacitu. Francouzské orgány také připomínají, že podpora vyvolala jen velmi slabé narušení hospodářské soutěže, což oslabuje nutnost vyrovnávacích opatření. Na evropské úrovni má totiž skupina FagorBrandt na trhu podíl jen ve výši [0-5] % (13), což je ve srovnání s jejími hlavními konkurenty velmi málo. Kromě toho se francouzské orgány domnívají, že přítomnost podniku na trhu umožňuje vyhnout se situacím oligopolu. Během formálního vyšetřovacího řízení navrhly francouzské orgány provést dodatková vyrovnávací opatření.
(30)
Pokud jde o pochybnosti Komise ohledně omezení podpory na minimum a vlastního příspěvku příjemce, upozorňují francouzské orgány na následující skutečnosti. Pokud jde o nezohlednění navrácení podpory v nákladech na restrukturalizaci, udávají, že navrácení neslučitelné podpory nemůže být označeno za náklad restrukturalizace. Pokud jde o „vlastní příspěvek příjemce“, jak je uveden v oznámení, francouzské orgány vysvětlují, že se jedná o bankovní půjčky.
5.2. Vyjádření Francie k připomínkám zúčastněných stran
(31)
Pokud jde o připomínky společnosti Electrolux, Francie zdůrazňuje, že restrukturalizační opatření prováděná společností Electrolux a dalšími konkurenty neměla za cíl napravit obtížnou hospodářskou situaci, ale posílit jejich postavení na trhu velkých domácích elektrospotřebičů. Francie se proto domnívá, že případy skupiny FagorBrandt a jejích konkurentů nejsou srovnatelné, přičemž posledně jmenovaní disponují díky své podstatně větší velikosti mnohem vyššími finančními prostředky.
(32)
Pokud jde o připomínky k dlouhodobé životaschopnosti skupiny FagorBrandt vyjádřené podnikem, který si nepřál zveřejnit svou totožnost, francouzské orgány za prvé zdůrazňují, že skupina FagorBrandt přijala opatření, která mají napřed zamezit ztrátám a posílit míru ziskovosti, aby poté bylo možné dosáhnout lepšího postavení na trhu, a to především vývojem […].
(33)
Pokud jde o tvrzení, že podpora není omezena na nutné minimum, protože skupina FagorBrandt by mohla získat finanční prostředky od svých akcionářů, francouzské orgány zdůrazňují, že seskupení MCC není holdingem ale družstevním hnutím. V tomto družstevním hnutí je každé družstvo včetně společnosti Fagor nebo banky Caja Laboral nezávislé a závisí na rozhodnutích svých pracovníků-družstevníků, kteří jsou jeho vlastníky. Skupina FagorBrandt tedy může počítat jen s finanční podporou od společnosti Fagor, která je omezena svými současnými možnostmi. Nabytí skupiny FagorBrandt omezilo finanční možnosti společnosti Fagor, která dnes nemůže poskytnout finanční prostředky nad určitou hranici.
(34)
Za třetí, v odpovědi na údajný záporný dopad na hospodářskou soutěž francouzské orgány zdůrazňují rozpory v připomínkách zúčastněné strany, která si nepřála zveřejnit svou totožnost. Tato strana jednak tvrdí, že podpora by ovlivnila podmínky hospodářské soutěže v rámci evropského trhu. Zároveň ale také tvrdí, že skupina FagorBrandt je ve srovnání s hlavními subjekty příliš malá, což ohrožuje její životaschopnost. Pokud jde o absenci vyrovnávacích opatření, francouzské orgány připomínají, že již provedly značná vyrovnávací opatření a že navrhují provést další.
(35)
Za čtvrté, v odpovědi na tvrzení, která se týkala předchozího poskytnutí protiprávních podpor Francií a Itálií, Francie připomíná, že tyto protiprávní podpory nebyly určeny na restrukturalizační program podniku, ale na program udržení zaměstnanosti na daném území. Na základě informací, které skupina FagorBrandt poskytla Komisi dne 17. prosince 2007, Francie dále zdůrazňuje, že mezi výší poskytnuté podpory (přibližně 20 mil. EUR čisté podpory po zdanění) a výší neslučitelné podpory (přibližně 27,3 mil. EUR po započítání úroku) není žádný skutečný vztah. Navíc jsou náklady na restrukturalizaci ohodnoceny na 62,5 mil. EUR, a jsou tak výrazně vyšší než požadovaná podpora na restrukturalizaci. Francouzské orgány na konec připomínají zastupitelnost výdajů.
(36)
Pokud jde o vyjádření skupiny FagorBrandt předložené Komisi, francouzské orgány uvádějí, že s těmito prvky vyjasnění mohou pouze souhlasit, protože doplňují jejich vlastní vyjádření.
6. POSOUZENÍ PODPORY
6.1. Existence podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU
(37)
Komise zastává názor, že opatření představuje státní podporu podle čl. 107 odst. 1 SFEU. Má podobu dotace francouzské vlády, a je proto financováno ze státních prostředků a přičitatelné státu. Opatření se týká výlučně skupiny FagorBrandt, a je proto selektivní. Podpora zvýhodňuje skupinu FagorBrandt tím, že jí poskytuje dodatečné prostředky a zabraňuje, aby skupina nemusela ukončit svou činnost. Dotčené opatření tak může ohrozit hospodářskou soutěž mezi výrobci velkých domácích elektrospotřebičů. Trh velkých domácích elektrospotřebičů se dále vyznačuje rozsáhlými obchodními výměnami mezi členskými státy. Komise proto dochází k závěru, že oznámené opatření představuje státní podporu. Proti tomuto závěru Francie nemá námitek.
6.2. Právní základ posouzení
6.2.1. Právní základ slučitelnosti podpory
(38)
V čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU se stanoví výjimky z obecné neslučitelnosti stanovené v odst. 1 dotčeného článku. Je zřejmé, že výjimky stanovené v čl. 107 odst. 2 SFEU nelze v tomto konkrétním případě použít.
(39)
Pokud jde o výjimky uvedené v čl. 107 odst. 3 SFEU, Komise shledává, že lze uplatnit pouze výjimku uvedenou v písmeni c), protože cíl podpory není regionální a výjimku uvedenou v písmeni b) dotčeného odstavce nelze zcela zjevně použít. Písmeno c) umožňuje povolit státní podpory určené na rozvoj určitých hospodářských činností, pokud nenarušují podmínky obchodu v míře odporující společnému zájmu. V těchto souvislostech se ustálilo, že podpory byly poskytovány s cílem obnovit dlouhodobou životaschopnost podniku v obtížích. Komise vysvětlila v pokynech pro restrukturalizaci, jak vyhodnocuje slučitelnost těchto podpor. Pokyny proto poslouží jako právní základ pro hodnocení. Komise se domnívá, že na tento konkrétní případ nelze uplatnit žádný jiný rámec Společenství. Francie ostatně neuvedla žádnou jinou výjimku SFEU. Žádná ze zúčastněných stran k tomu nekritizovala volbu uvedeného právního základu, který byl oznámen již v rozhodnutí o zahájení řízení.
6.2.2. Časový rámec analýzy
(40)
V souladu s judikaturou Tribunálu (14) musí Komise po zrušení jednoho ze svých rozhodnutí založit svou novou analýzu výhradně na informacích, které měla k dispozici v době přijetí zrušeného rozhodnutí, to znamená v tomto konkrétním případě ke dni 21. října 2008.
(41)
Události, ke kterým mohlo dojít po 21. říjnu 2008, tak nesmí být zohledněny. Změny nebo vývoje na trhu či týkající se situace příjemce podpory musí být z analýzy vyloučeny. Stejně tak Komise nebere v úvahu období provádění plánu restrukturalizace po říjnu roku 2008 (15).
(42)
Komise není rovněž povinna provést znovu šetření případu a ani ho doplnit novými technickými znaleckými posudky (16). Zrušení určitého aktu, kterým končí správní řízení zahrnující několik fází, nezpůsobuje nezbytně zrušení celého řízení. Pokud se i přes skutečnost, že vyšetřovací opatření umožňují vyčerpávající analýzu slučitelnosti podpory, jeví, jak je tomu v tomto konkrétním případě, že analýza provedená Komisí není úplná a způsobuje tak protiprávnost rozhodnutí, řízení směřující k nahrazení tohoto rozhodnutí může být znovu provedeno na základě již provedených vyšetřovacích opatření (17).
(43)
Protože Komise musí založit svou novou analýzu výlučně na informacích, které měla k dispozici v říjnu roku 2008, to znamená na informacích, ke kterým se francouzské orgány a skupina FagorBrandt již vyjádřily, není nutno je znovu konzultovat (18). Konečně právo třetích zúčastněných stran uplatnit své připomínky bylo zajištěno zveřejněním rozhodnutí o zahájení řízení v Úředním věstníku (19) a žádné ustanovení nařízení č. 659/1999 neukládá povinnost jim opět nabídnout tuto možnost, pokud je původní plán restrukturalizace během vyšetřování změněn (20).
(44)
Toto rozhodnutí se tak zakládá výlučně na informacích, které byly k dispozici ke dni 21. října 2008.
6.3. Způsobilost podniku pro podpory na restrukturalizaci
(45)
Pokud chce podnik využít podpor na restrukturalizaci, musí především splňovat kritéria podniku v obtížích podle definice uvedené v oddílu 2.1 pokynů pro restrukturalizaci.
(46)
V odstavci 24 rozhodnutí o zahájení řízení Komise uvedla, že dotčený podnik je ve smyslu odstavce 11 pokynů pro restrukturalizaci zřejmě v obtížích. V odstavci 27 rozhodnutí o zahájení řízení Komise také uvedla, že v souladu s odstavcem 13 pokynů pro restrukturalizaci se potíže podniku staly příliš vážnými, než aby je mohl financovat jeho španělský akcionář. Na rozdíl od tohoto předběžného hodnocení se konkurent, který si nepřál zveřejnit svou totožnost, domnívá, že skupina FagorBrandt by mohla získat od společnosti Fagor a od seskupení MCC finanční podporu nutnou pro to, aby čelila svým nesnázím. Je proto nutno analyzovat, zda je třeba změnit předběžné hodnocení provedené v rozhodnutí o zahájení řízení. Komise shledává, že uvedený konkurent vychází ve svém tvrzení z tiskového článku (21), který naznačuje, že společnost Fagor může na finančních trzích lehce získat finanční prostředky. Komise však konstatuje, že uvedený článek je z dubna 2005 a že finanční situace společnosti Fagor se v následném období prudce zhoršila. Francouzské orgány v tomto ohledu připomínají, že zadlužení společnosti Fagor (mimo konsolidace dluhů skupiny FagorBrandt) se v roce 2005 ztrojnásobilo, a to především po nabytí cenných papírů skupiny FagorBrandt a po vysokých průmyslových investičních výdajích společnosti Fagor. Společnost Fagor navíc v roce 2006 investovala do skupiny FagorBrandt 26,9 mil. EUR. Všechny uvedené prvky téměř vyčerpaly možnosti zadlužení družstva, jehož míry zadlužení zdaleka přesáhly všeobecně přijímané meze.
(47)
Francouzské orgány dále vysvětlily, že společnost Fagor, která je jediným akcionářem skupiny FagorBrandt, je družstvem pracovníků-společníků podle španělského práva. Jeho kapitál je rozdělen mezi přibližně 3 500 členů, jimiž jsou výlučně zaměstnanci-společníci, z nichž žádný nesmí držet více jak 25 % kapitálu družstva.
(48)
Kvůli této právní formě nemůže společnost Fagor přistoupit k navyšování kapitálu, jež by bylo otevřeno třetím upisovatelům. Družstvo může navyšovat svůj kapitál pouze tím, že se obrátí na své vlastní členy, jejichž finanční možnosti se omezují na jejich osobní úspory. Jediná možnost, kterou má na financování svého rozvoje, spočívá v půjčkách od bank nebo ve vydání dluhopisů.
(49)
Pokud jde o seskupení MCC, jedná se o seskupení družstev, jehož je společnost Fagor součástí. V rámci tohoto seskupení si každé družstvo uchovává svou právní a finanční samostatnost. Jinými slovy, mezi společností Fagor a seskupením MCC neexistuje žádné kapitálové propojení. Seskupení MCC tak není holdingem ale družstevním hnutím. Každé družstvo, jež je součástí tohoto seskupení, jako je společnost Fagor nebo banka Caja Laboral, je nezávislé a závisí na rozhodnutích svých pracovníků-družstevníků, kteří jsou jeho vlastníky. Vztahy mezi seskupením MCC a jeho členy nelze proto pojímat jako vztahy tradiční kapitálové skupiny.
(50)
Kvůli své právní formě nemůže proto seskupení MCC získávat finanční prostředky jako akciová společnost a nelze jej považovat za mateřskou společnost ve smyslu odstavce 13 pokynů pro restrukturalizaci. Skupina FagorBrandt proto mohla počítat pouze s pomocí od své mateřské společnosti, tj. společnosti Fagor, a to v míře jejích finančních možností.
(51)
Komise se proto domnívá, že není třeba měnit hodnocení provedené v rozhodnutí o zahájení řízení ohledně způsobilosti společnosti na základě odstavců 11 a 13 pokynů pro restrukturalizaci.
(52)
Pokud jde o způsobilost podniku na základě podmínek stanovených v oddílu 2.1 pokynů pro restrukturalizaci, rozhodnutí o zahájení řízení hovoří pouze o jedné pochybnosti, a to možném obcházení zákazu poskytovat podporu na restrukturalizaci nově vzniklým podnikům (viz výše uvedený bod 3 „Důvody, které vedly k zahájení řízení“).
(53)
Komise analyzovala finanční situaci podniku, která je představena v níže uvedené tabulce č. 1. Jasně z ní vyplývá, že podnik během prvních tří let své existence, i kdyby splácel podporu udělenou podle článku 44f, neodpovídal kritériím stanoveným v odstavcích 10 a 11 pokynů pro restrukturalizaci a nemohl být považován za podnik v obtížích: pokud jde o odstavec 10 pokynů pro restrukturalizaci, podnik by v roce 2004 ještě zřejmě nepřišel o polovinu vlastního kapitálu i přesto, že by v roce 2004 splatil podporu ve výši 22,5 mil. EUR (to znamená v měsících, které následovaly po konečném záporném rozhodnutí Komise). Pokud jde o odstavec 11 pokynů pro restrukturalizaci, podnik by i přes splacení podpory v roce 2004 zaznamenal pouze jeden ztrátový rok (2004), což nestačí k tomu, aby mohl být považován na základě tohoto odstavce za podnik v obtížích. Je tedy zjevné, že finanční potíže skupiny FagorBrandt se zhoršily počínaje rokem 2005, a to v míře, že by podnik mohl být považován ve smyslu pokynů pro restrukturalizaci za podnik v obtížích (to znamená za podnik, který „bez vnějšího zásahu ze strany orgánů veřejné moci“ směřuje „v krátkodobém nebo střednědobém výhledu téměř jistě … k ukončení podnikatelské činnosti“) bezpochyby počínaje následujícím rokem (při zohlednění povinnosti vrátit podporu udělenou podle článku 44f) a s jistotou v roce 2007.
Tabulka 1
milionů EUR
2002
2003
2004
2005
2006
2007
Obrat
847,1
857,6
813,2
743,6
779,7
903,0
Hrubé ziskové rozpětí
205,2
215,1
207,0
180,6
171,6
190,4
Zisk po zdanění
15,5
13,8
(3,6)
(13,4)
(18,2)
(5,7)
Vlastní zdroje
69,8
83,4
79,8
70,6
79,4
73,6
(54)
Komise také zaznamenala, že během prvního čtvrtletí roku 2005 se skupina Fagor rozhodla nakoupit 90 % akcií dotčeného podniku ve výši [150-200] mil. EUR. Tato skutečnost prokazuje, že trh nepovažoval podnik za podnik v obtížích ve smyslu pokynů pro restrukturalizaci, to znamená za podnik, který by byl bez vnějšího zásahu ze strany orgánů veřejné moci v krátkodobém nebo střednědobém výhledu téměř jistě odsouzen k ukončení podnikatelské činnosti.
(55)
Na základě předchozího se Komise domnívá, že podnik založený v lednu 2002 nemohl být během prvních tří let své existence považován za podnik v obtížích, i kdyby okamžitě splatil podporu udělenou podle článku 44f. Komise se tím pádem domnívá, že skutečnost, že Francie ještě v lednu 2005 nezískala zpět podpory udělené podle článku 44f - tedy tři roky po založení společnosti FagorBrandt -, neměla za následek umělé udržování při životě podniku, který by jinak na trhu skončil. Komise se také domnívá, že v uvedeném období neměl podnik důvod, aby žádal o podporu na restrukturalizaci. Na základě předchozího se Komise domnívá, že skutečnost, že Francie ještě v lednu 2005 nezískala zpět podpory udělené podle článku 44f, nepředstavuje obcházení zákazu poskytovat podpory na restrukturalizaci nově založeným podnikům ve smyslu odstavce 12 pokynů pro restrukturalizaci.
(56)
Lze dospět k závěru, že pochybnosti o způsobilosti podniku byly odstraněny, a Komise se domnívá, že podmínky stanovené v oddílu 2.1 pokynů pro restrukturalizaci byly splněny.
6.4. Ustanovení týkající se předchozích protiprávních a neslučitelných podpor
6.4.1. Podpora poskytnutá Francií
(57)
Na základě odstavce 23 pokynů pro restrukturalizaci a na základě skutečnosti, že oznámená podpora zřejmě sloužila především k financování splacení podpory udělené podle článku 44f, uvedla Komise v bodě odůvodnění č. 30 rozhodnutí o zahájení řízení, že má pochybnosti o tom, zda oznámená podpora nepředstavuje obcházení povinnosti splácet a zbavuje tak tuto povinnost její podstaty a jejího užitečného efektu.
(58)
Při hodnocení této otázky Komise zohlednila následující prvky.
(59)
Za prvé: podle ustálené judikatury umožňuje splacení neslučitelných podpor s úrokem návrat do stavu před poskytnutím podpory, a odstraňuje tak narušení hospodářské soutěže, které tato podpora vyvolává. V tomto konkrétním případě má proto navrácení podpory udělené podle článku 44f s úrokem, které je podmínkou vyplacení nové podpory, umožnit návrat do stavu před jejím poskytnutím.
(60)
Za druhé: podnik je způsobilý pro podpory na restrukturalizaci. Na jedné straně není navrácení neslučitelné podpory hlavním důvodem finančních potíží podniku. Důvody jsou jiné a jsou příčinou ztrát zaznamenaných od roku 2004 (viz výše tabulka č. 1). Budoucí splácení neslučitelné podpory pouze tyto potíže zvýší do té míry, že jim podnik bez pomoci státu nebude schopen čelit. Na druhé straně byl proveden plán restrukturalizace činností, jehož náklady dosahují částky 62,5 mil. EUR. To ukazuje, že provozní restrukturalizace nutná k obnovení ziskovosti činností vyžaduje vysoké náklady, vyšší než navrácení podpory udělené podle článku 44f, které bez úroků činí 22,5 mil. EUR. Uvedené prvky prokazují, že skupina FagorBrandt je společností v obtížích, jejíž existence je ohrožena. Může proto jako každá jiná společnost v podobné situaci využít podpor na restrukturalizaci, pokud vyhoví dalším podmínkám stanoveným v pokynech pro restrukturalizaci.
(61)
Za třetí: ve svém rozhodnutí z roku 1991 v případě společnosti Deggendorf (22) Komise konstatovala, že „nezákonně poskytnuté podpory, které společnost Deggendorf od roku 1986 odmítá vrátit, a nově poskytnuté podpory měly za kumulativní následek, že dotčená společnost získala nezaslouženou a neúměrnou výhodu, která narušila podmínky obchodní výměny v míře, jež byla v rozporu se společným zájmem“, a uznala nové podpory za slučitelné za podmínky, že „veřejné orgány (…) musí pozastavit vyplácení podpor společnosti Deggendorf do té doby, dokud nezískají zpět neslučitelné podpory (…)“. Ve svém rozsudku ze dne 15. května 1997 (23) Soudní dvůr přístup Komise potvrdil. Od té doby přijala Komise několik rozhodnutí za základě stejného přístupu, to znamená, že uznala novou podporu za slučitelnou a zároveň si vynutila pozastavení jejího vyplacení až do navrácení protiprávní podpory (24). V tomto konkrétním případě Komise konstatuje, že pokud nová podpora splní podmínky stanovené v pokynech pro restrukturalizaci, nestojí nic v cestě uplatnění zásady z rozsudku ve věci Deggendorf, to znamená považovat novou podporu za slučitelnou za podmínky, že její vyplacení bude pozastaveno až do navrácení podpory udělené podle článku 44f.
(62)
Pochybnosti Komise byly na základě výše uvedených skutečností odstraněny.
(63)
V této souvislosti si Komise přeje dodat následující upřesnění. Odstavec 23 pokynů pro restrukturalizaci klade v rámci posouzení podpory na restrukturalizaci Komisi povinnost „vzít v úvahu: za prvé kumulativní účinek předchozí a nové podpory a za druhé skutečnost, že předchozí podpora nebyla vrácena.“ Jak je uvedeno v poznámce pod čarou č. 14 pokynů pro restrukturalizaci, toto ustanovení vychází z judikatury ve věci Deggendorf (25). V tomto konkrétním případě se Francie zavázala získat zpět podporu udělenou podle článku 44f dříve, než vyplatí novou podporu. V tomto rozhodnutí je Komise nucena podle výše uvedené judikatury Deggendorf přeměnit tento závazek v podmínku slučitelnosti oznámené podpory. Zajistí tak, aby nedošlo ke kumulaci předchozí a nové podpory a aby byla předchozí podpora vrácena.
6.4.2. Protiprávní italská podpora
(64)
Ke dni 21. října 2008 zůstávala společnost Brandt Italia, která je italskou dceřinou společností skupiny FagorBrandt, dlužna část podpory poskytnuté italskými orgány. Komise prohlásila tuto podporu za neslučitelnou ve svém rozhodnutí ze dne 30. března 2004 (26).
(65)
Jak je připomenuto v bodě odůvodnění č. 61, judikatura Deggendorf (27) v podobném případě potvrzuje, že Komise nepřekračuje svou diskreční pravomoc, pokud uloží navrácení předchozí podpory jako předběžnou podmínku pro vyplacení nové podpory. V případě, že Komise podmíní poskytnutí plánované podpory předchozím navrácením jedné či více předchozích podpor, není povinna přistoupit k přezkumu kumulativního účinku těchto podpor na hospodářskou soutěž, protože podobná podmíněnost umožňuje zabránit tomu, aby došlo ke kumulování zvýhodnění poskytnutého plánovanou podporou se zvýhodněními poskytnutými předchozími podporami (28).
(66)
Komise tak v rámci svého rozhodovacího postupu upřednostňovala navrácení neslučitelných podpor jako předpoklad pro vyplacení nových podpor (29) před uplatňováním odstavce 23 pokynů pro restrukturalizaci, který jí umožňuje zohlednit kumulativní účinek protiprávní podpory s novou.
(67)
Vzhledem ke zvláštním okolnostem tohoto případu hodlá ovšem Komise uplatňovat odstavec 23 pokynů. V tomto konkrétním případě Komise totiž musí přijmout nové rozhodnutí po zrušení svého rozhodnutí ze dne 21. října 2008 Tribunálem. V tomto rámci nemůže Komise zohlednit informace, které neměla v okamžiku přijetí svého prvního rozhodnutí. Komise tak nemůže brát v úvahu nové závazky, které členský stát případně přijal, a ani způsoby zpětného získání protiprávních podpor, ke kterým mohlo dojít po tomto dni.
(68)
Komise proto musí, jak ji k tomu ostatně vyzývá rozsudek Tribunálu ze dne 14. února 2012 (30), přezkoumat kumulativní účinek na hospodářskou soutěž italské podpory s oznámenou podporou na restrukturalizaci.
(69)
Napřed je ale nutno stanovit výši italské podpory, která se měla zohlednit dne 21. října 2008.
(70)
Skupina FagorBrandt se domnívá, že navrácení italské podpory, které připadá na společnost Brandt Italia, by mělo být pravděpodobně nižší než 200 000 EUR.
(71)
V roce 2003 odkoupila totiž skupina FagorBrandt prostřednictvím své dceřiné společnosti Brandt Italia závod ve Verolanuova a jeho aktiva od společnosti Ocean, jež se nacházela v řízení o nuceném vyrovnání. Za dotyčná aktiva nabídla společnost Brandt Italia částku 10 milionů EUR.
(72)
Protože insolvenční správci společnosti Ocean považovali tuto částku za nedostatečnou, přály si italské orgány rozšířit převzetí i na opatření z režimů „Mobilita“ a „Cassa Integrazione“, což byla opatření prohlášená za slučitelná s platným evropským právem. Tato opatření počítala především s tím, že podniky, které přijmou propuštěné zaměstnance, mohou využít osvobození od odvodů na sociální zabezpečení. Cílem rozšíření těchto opatření bylo, aby výhoda, kterou tím nabyvatel získá, přiměřeně navýšila nákupní cenu dotyčných aktiv.
(73)
Italské orgány tak vydaly dne 14. února 2003 legislativní nařízení, které stanovilo, že kupec aktiv každé společnosti v řízení o nuceném vyrovnání, která zaměstnává více než 1 000 zaměstnanců, bude osvobozen od odvodů na sociální zabezpečení a dodatečných odvodů u každého zaměstnance, kterého převezme. Nabytí činností v oblasti elektrospotřebičů společnosti Ocean SpA společností Brandt Italia dne 7. března 2003 bylo způsobilé pro tento režim zavedený na základě dotyčného legislativního nařízení. Výše těchto osvobození, která je odhadována na 8,5 mil. EUR, tak navýšila kupní cenu navrženou společností Brandt Italia, jež tím dosáhla částky 18,5 mil. EUR.
(74)
Ve svém rozhodnutí ze dne 30. března 2004 (31) Komise usoudila, že legislativní nařízení ze dne 14. února 2003, které bylo dne 17. dubna 2003 přeměněno na zákon, představuje protiprávní a neslučitelný režim podpory. Jakmile se společnost Brandt Italia dozvěděla o tomto rozhodnutí Komise, získala od obchodního soudu v Brescii dne 5. července 2004 obstavení poslední částky splátky nákupní ceny (5,7 mil. EUR) a spojila se s orgány činnými v řízení se společností Ocean, aby získala zpět částku, kterou zaplatila navíc. Společnost Brandt Italia totiž soudila, že italský stát musí získat zpět protiprávní podporu od jejího skutečného příjemce.
(75)
Ačkoliv příjemcem předmětné podpory byla podle režimu odmítnutého Komisí společnost Brandt Italia (tedy společnost, která skutečně využila osvobození), domnívala se skupina FagorBrandt, že výsledný prospěch z této podpory byl téměř zcela převeden na věřitele zaevidované insolvenčními správci společnosti Ocean prostřednictvím navýšení nákupní ceny aktiv (navýšení ceny o 8,5 mil. EUR ve srovnání s 8 624 283 EUR skutečně poskytnutých osvobození). Francouzské orgány se proto domnívaly, že zůstatek, který by společnost Brandt Italia/skupina FagorBrandt měly uhradit, je údajně částka 124 283 EUR, ke které je nutno připočítat úroky.
(76)
Italské orgány však Komisi poskytly informace, které toto uvažování vyvrací.
(77)
Dne 13. května 2008 předaly italské orgány Komisi dva rozsudky soudu v Brescii. Tyto rozsudky se týkají sporu mezi Národním institutem sociálního zabezpečení (INPS) a společností Brandt Italia ohledně stanovení výše podpory, tj. osvobození od odvodů na sociální zabezpečení, kterého společnost Brandt Italia využila.
(78)
Prvním rozsudkem ze dne 1. února 2008 se pozastavuje příkaz k úhradě vydaný INPS vůči společnosti Brandt Italia dne 18. prosince 2007. INPS se proti tomuto rozsudku odvolal. Dne 29. dubna 2008 odvolací soud pozastavení příkazu k úhradě zrušil.
(79)
Třetí rozsudek ze dne 8. července 2008 předaný Komisi dne 20. října 2008 dává ve skutkové podstatě za pravdu IPNS, pokud jde o odsouzení společnosti Brandt Italia k úplnému navrácení podpory. Tento rozsudek byl oznámen společnosti Brandt Italia dne 15. září 2008.
(80)
Na základě těchto informací musí Komise stanovit částku podpory, kterou má společnost Brandt Italia/skupina FagorBrandt vrátit, a to ve výši, v jaké ji lze rozumně odhadnout ke dni 21. října 2008. Za tímto účelem bere Komise na vědomí, že rozsudek soudu v Brescii ze dne 8. července 2008 odsuzuje společnost Brandt Italia k navrácení částky 8 890 878,02 EUR.
(81)
Komise se přesto domnívá, že z této částky je nutno vyjmout výši obstavení, tj. částku 5,7 mil. EUR. Společnost Brandt Italia totiž touto částkou nedisponovala, protože byla od rozsudku obchodního soudu v Brescii ze dne 5. července 2004 předběžným opatřením zadržena. K tomuto rozhodnutí je přistoupeno z důvodu rozhodnutí přijatého Komisí dne 30. března 2004, a dotyčná částka je tak obstavena s výhledem na nutnost jejího vrácení. Ke dni 21. října 2008 se tak dalo předpokládat, že tato částka poslouží k navrácení části předmětné podpory. Tento závěr posiluje skutečnost, že:
-
rozhodnutí Komise ze dne 30. března 2004 ve svém bodě odůvodnění č. 18 upřesňuje, že příjemci zakázaného režimu podpory mohli být jak nabyvatelé podniků v obtížích, tak podniky v obtížích. Jinými slovy, dalo se předpokládat, že alespoň část vrácení ponese společnost Ocean;
-
rozsudek soudu v Brescii ze dne 8. července 2008 uvádí existenci této částky zadržené na obstaveném účtu a považuje za „zřejmé“, že by mohla sloužit k částečnému vyrovnání INPS.
(82)
Vzhledem ke skutečnostem uvedeným v bodech odůvodnění č. 76 až 81 Komise soudí, že konečná výše italské podpory, již je nutno zohlednit pro účely této analýzy, dosahuje částky 3 190 878,02 EUR, k níž je nutno připočítat úroky počítané až do dne 21. října 2008.
(83)
Pokud jde o úroky, Komise se domnívá, že okamžik, který je nutno zohlednit pro stanovení jejich částky, není okamžik skutečného vrácení podpory ale okamžik zrušeného rozhodnutí, protože Komise v tomto konkrétním případě analyzuje slučitelnost francouzské podpory ke dni 21. října 2008. Avšak ke dni 21. října 2008 je francouzská podpora kumulovaná s podporou italskou, jež obsahuje úroky vypočítávané až k tomuto dni. Komise proto musí zohlednit kumulativní účinek těchto prvků a nepřičítat k nim úroky počítané až ke dni skutečného navrácení.
(84)
Mimochodem zvýhodnění, jež představují úroky nabíhající mezi 21. říjnem 2008 a dnem skutečného vrácení, bude zrušeno vlastním navrácením, jehož budou muset být samozřejmě součástí.
(85)
Skupina FagorBrandt tak kromě částky 31 mil. EUR podpory poskytnuté francouzskými orgány disponovala částkou ve výši 3 190 878,02 EUR (navýšenou o úroky). Toto zvýhodnění má dopad na hospodářskou soutěž: podnik měl k dispozici dodatečné finanční prostředky, které by za běžných tržních podmínek neměl (tzn. bez neslučitelné italské podpory).
(86)
V souladu s odstavcem 23 pokynů pro restrukturalizaci a rozsudkem Tribunálu ze dne 14. února 2012 má Komise v úmyslu přezkoumat v rámci analýzy slučitelnosti podpory na restrukturalizaci kumulativní účinek této podpory a podpory italské.
(87)
Tento přezkum kumulativního účinku vede Komisi k provedení dvojí kontroly. Na jedné straně musí Komise ověřit, zda vyrovnávací opatření (viz bod odůvodnění č. 89 a následující, a to zejména bod odůvodnění č. 118 a následující) umožňují konkrétně vyrovnat narušení hospodářské soutěže, jež představuje skutečnost, že skupina FagorBrandt vlastnila dodatečné finanční prostředky. Na druhé straně má Komise v úmyslu dohlédnout, aby vlastní příspěvek příjemce neobsahoval skutečně žádnou podporu (viz bod odůvodnění č. 154 a následující). Nelze totiž vyloučit, že se ve vlastním příspěvku, jak ho podnik plánuje, neskrývá dotčená částka.
(88)
U příležitosti této dvojí kontroly může Komise uložit dotčenému členskému státu nové podmínky, a to nezávisle na jeho případných návrzích (které by Komise v tomto konkrétním případě nemohla zohlednit, pokud byly předloženy po 21. říjnu 2008). Jak potvrzuje odstavec 46 pokynů pro restrukturalizaci, „může Komise stanovit jakékoli podmínky nebo povinnosti, které považuje na nutné ve snaze zajistit, aby podpora nenarušovala hospodářskou soutěž v míře, která by byla v rozporu se společným zájmem, pokud se dotčený členský stát nezavázal, že přijme taková opatření sám“.
6.5. Zamezení přílišnému narušení hospodářské soutěže
6.5.1. Analýza nutnosti vyrovnávacích opatření
(89)
Odstavec 38 pokynů pro restrukturalizaci uvádí, že Komise smí schválit podpory na restrukturalizaci pouze tehdy, jsou-li provázeny vyrovnávacími opatřeními, která snižují záporný dopad podpor na obchod. V případě, že tato opatření neexistují, podpory musí být považovány za „odporující společnému zájmu“ a musí být prohlášeny za neslučitelné se společným trhem. Tato podmínka má často podobu omezení působení, které si podnik smí zachovat na svém či svých trzích na konci restrukturalizačního období.
(90)
Ve svém oznámení Francie tvrdila, že v tomto konkrétním případě nejsou vyrovnávací opatření nutná, a to především proto, že podpora údajně nevyvolá nadměrné narušení hospodářské soutěže. V odstavcích 37, 38 a 40 rozhodnutí o zahájení řízení Komise krátce vysvětlila, proč toto tvrzení odmítá.
(91)
V následujících bodech odůvodnění Komise podrobněji vysvětluje, proč se domnívá, že podpora vede k narušení hospodářské soutěže a proč je provedení vyrovnávacích opatření, na rozdíl od tvrzení francouzských orgánů, nutné.
(92)
Jak již bylo uvedeno, skupina FagorBrandt působí v odvětví výroby velkých domácích spotřebičů a prodává je distributorům (na rozdíl od distribuce a prodeje soukromým osobám). Pokud jde o zeměpisný rozměr trhu s velkými domácími spotřebiči, Komise v minulosti dospěla k názoru, že jej představuje přinejmenším Evropská unie, a to především z důvodu neexistence překážek na vstupu, technického sladění a poměrně nízkých dopravních nákladů (32). Údaje poskytnuté skupinou FagorBrandt a dvěma konkurenty, kteří předložili své připomínky, potvrzují, že trh má rozměr Unie.
(93)
Komise se domnívá, že podpora na restrukturalizaci vyvolává automaticky narušení hospodářské soutěže tím, že zamezí odchodu příjemce z trhu a tím zbrzdí rozvoj konkurenčních podniků. Působí tak proti ukončení činnosti nejméně výkonných podniků, což je, jak uvádí odstavec 4 pokynů pro restrukturalizaci, „obvyklou součástí fungování trhu“. Oznámená podpora ve prospěch skupiny FagorBrandt tak vyvolává výše uvedené narušení hospodářské soutěže. Komise ale poznamenává, že rozsah tohoto narušení hospodářské soutěže je omezen následujícími prvky. Za prvé: podíl skupiny FagorBrandt na evropském trhu velkých domácích elektrospotřebičů představuje nejvýše [0-5] % (33). Za druhé: na stejném trhu působí čtyři konkurenti, každý s podílem 10 % a více (Indesit, Whirlpool, BSH a Electrolux) (34). Ostatně konkurent, který si nepřál zveřejnit svou totožnost, uznává, že skupina FagorBrandt je na evropském trhu poměrně malým subjektem (viz pochybnosti vyjádřené tímto konkurentem o možnosti obnovit životaschopnost podniku vzhledem k jeho malé velikosti), jehož podíl na trhu klesá (35). Za třetí: podpora je nízká v poměru k obchodnímu obratu skupiny FagorBrandt v Evropě (podpora představuje méně než 4 % obratu v roce 2007) a ještě více v poměru k obchodnímu obratu čtyř hlavních subjektů na trhu, jejichž obrat je vyšší než obrat skupiny FagorBrandt (36).
(94)
Zatímco předchozí odstavec rozebírá otázku narušení hospodářské soutěže vyvolaného podporou, je také nutno podrobit analýze otázku rozsahu „nepříznivého dopadu na podmínky obchodování“ mezi členskými státy, jak uvádí odstavec 38 pokynů pro restrukturalizaci, který zde odráží čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Jak již bylo uvedeno v bodě odůvodnění č. 38 rozhodnutí o zahájení řízení, podpora narušuje umístění hospodářské činnosti mezi členskými státy, a tím podmínky obchodování mezi nimi. Skupina FagorBrandt je podnikem, který převážně vyrábí a zaměstnává ve Francii (k [80-100] % objemu vyrobeného podnikem dochází ve Francii). Bez podpory francouzského státu by skupina FagorBrandt z trhu rychle zmizela. Ovšem výrobky vyráběné ve výrobních závodech skupiny FagorBrandt konkurují převážně výrobkům, které její konkurenti vyrábějí v jiných členských státech (37). Odchod skupiny FagorBrandt z trhu by tak jejím konkurentům umožnil výrazně zvýšit prodej, a tím i výrobu. Podpora zachovává ve Francii výrobu, která by se jinak přemístila do jiných členských států. Má tedy nepříznivý dopad na podmínky obchodu tím, že omezuje možnost konkurentů sídlících v jiných členských státech vyvážet do Francie (38). Podpora také omezuje možnosti prodeje do zemí, kam skupina FagorBrandt bude nadále vyvážet své výrobky. Vzhledem k objemu prodeje skupiny FagorBrandt a souvisejících pracovních míst není nepříznivý dopad na podmínky obchodu zanedbatelný.
(95)
Na základě předchozí analýzy se Komise domnívá, že skutečná vyrovnávací opatření (to znamená nezanedbatelná), byť omezeného rozsahu, jsou nezbytná.
6.5.2. Rozbor již provedených opatření
(96)
V odstavci 39 rozhodnutí o zahájení řízení Komise vyjádřila své pochyby o tom, zda je možné považovat opatření oznámená francouzskými orgány za vyrovnávací, protože odstavec 40 pokynů pro restrukturalizaci uvádí, že „odpisy a ukončení ztrátových činností, které by bylo v každém případě nutné pro obnovení životaschopnosti podniku, nebude za účelem posouzení kompenzačních opatření považováno za snížení kapacity nebo omezení působnosti na trhu.“ Zdálo se, že všechna opatření popsaná francouzskými orgány spadají do oblasti působnosti této výjimky. V rámci formálního vyšetřovacího řízení Francie opakovala, že považuje ukončení výroby mrazicích pultů a přenosných mikrovlnných trub, stejně jako prodej společnosti Brandt Components za tři platná vyrovnávací opatření. Komise proto přistoupila k podrobnému rozboru uvedených opatření a dospěla k následujícím závěrům.
(97)
Pokud jde o uzavření továrny vyrábějící mrazicí pulty v roce 2005 (závod v Lesquin), Francie ve svém oznámení ze dne 6. srpna 2007 uvedla, že tento závod „vyrábějící pro celou skupinu FagorBrandt mrazicí pulty a skladovací skříně na víno dosáhl velikosti…, která mu neumožňovala krýt své jak přímé, tak fixní náklady, a v roce 2004 hospodařil s provozní ztrátou ve výši 5,8 mil. EUR“. Jedná se tedy bez pochyby o ukončení ztrátové činnosti, které je nutné pro obnovení životaschopnosti podniku (39) a které nemůže být při uplatnění odstavce 40 pokynů pro restrukturalizaci považováno za vyrovnávací opatření.
(98)
Pokud jde o ukončení výroby přenosných mikrovlnných trub v závodě v Azenay, jednalo se rovněž o ukončení ztrátové činnosti, které bylo nutné pro obnovení životaschopnosti podniku, což ostatně francouzské orgány ve svých podáních výslovně připustily (40). Nevýnosnost této činnosti nepřekvapuje vzhledem k tomu, že právě přenosné mikrovlnné trouby jsou tržním segmentem, do něhož se nejvíce podařilo proniknout výrobkům ze zemí s nízkými náklady (41). Výrobní závod v Azenay navíc přišel o důležité smlouvy na výrobu mikrovlnných trub ve prospěch jiných skupin (42). Lze uzavřít, že na základě odstavce 40 pokynů pro restrukturalizaci nelze toto opatření považovat za vyrovnávací.
(99)
Naproti tomu podnik v březnu 2004 přenechal svou dceřinou společnost Brandt Components (výrobní závod v Nevers) rakouské skupině ATB za cenu ve výši 3 mil. EUR. V tomto případě se nejedná ani o odpis (43), ani o ukončení činnosti. Toto opatření proto není výše uvedenými ustanoveními odstavce 40 pokynů pro restrukturalizaci vyloučeno. Činnost postoupená v březnu 2004 (44) dosáhla v roce 2003 obratu ve výši 35,4 mil. EUR, což odpovídalo 4 % obratu podniku v roce 2003, a zaměstnávala 306 pracovníků, což odpovídalo 6 % zaměstnanců podniku. Byla zapojena do konstrukce, vývoje, výroby a uvádění na trh elektrických motorů pro automatické pračky. Uvedený převod měl tudíž za následek omezení působení podniku na trhu součástí automatických praček.
(100)
Toto poslední opatření nelze přesto přijmout jako platné vyrovnávací opatření. K prodeji společnosti Brandt Components totiž došlo přibližně tři a půl roku před oznámením zkoumané podpory. Toto opatření k tomu neomezuje působení skupiny FagorBrandt na trhu velkých domácích elektrospotřebičů (45), což je hlavní trh, na kterém bude FagorBrandt nadále působit. Toto opatření proto nemělo za cíl a nemohlo mít za důsledek omezení narušení hospodářské soutěže, které by mohlo vyvolat poskytnutí plánované podpory.
6.5.3. Vyrovnávací opatření navržená francouzskými orgány
(101)
Jako odpověď na pochybnosti vyjádřené v rozhodnutí o zahájení řízení ohledně nedostatečnosti oznámených vyrovnávacích opatření francouzské orgány navrhují zastavit uvádění na trh mrazicích a varných výrobků značky Vedette po dobu pěti let. K tomu navíc navrhují zastavit buď uvádění na trh myček nádobí značky Vedette, nebo postoupení značky […].
(102)
Jak již bylo uvedeno výše, skupina FagorBrandt uskutečňuje [50-80] % prodeje na francouzském trhu, kde měla v roce 2006 podíl na trhu ve výši [10-20] % z hlediska hodnoty a [10-20] % z hlediska objemu. To znamená, že pokud by skupina FagorBrandt ukončila své činnosti, prospělo by to především jejím konkurentům na francouzském trhu, kteří by mohli zvýšit svůj prodej. Jsou to tedy tyto podniky, jichž se nejvíce dotýká přežití skupiny FagorBrandt, které podpora umožňuje. Na italském trhu je naopak prodej skupiny FagorBrandt velmi omezený. Jako vyrovnávací opatření tak Komise upřednostňuje ukončení uvádění na trh myček nádobí pod značkou Vedette před postoupením značky […], protože výrobky značky Vedette (46) jsou uváděny výlučně na francouzský trh, zatímco výrobky […] jsou hlavně prodávány […].
(103)
Je proto nutné analyzovat rozsah dodatečných vyrovnávacích opatření s cílem zjistit, zda jsou dostatečná.
(104)
V roce 2007 představoval prodej mrazicích zařízení (chladničky a mrazničky) značky Vedette [10-20] mil. EUR, tedy [0-5] % obratu skupiny FagorBrandt.
(105)
Zastavení uvádění na trh mrazicích zařízení po dobu pěti let umožní konkurentům působícím na francouzském trhu posílit jejich postavení v tomto odvětví. Podle studie ústavu GfK z roku 2007 jsou hlavními konkurenty skupiny FagorBrandt, která má podíl na trhu z hlediska hodnoty ve výši […] %, na trhu chladniček ve Francii společnosti, Whirlpool ([…] %), Indesit ([…] %) a Electrolux ([…] %). Na trhu mrazniček jsou hlavními konkurenty skupiny FagorBrandt ([…] %) společnosti Whirlpool ([…] %), Liebherr ([…] %) a Electrolux ([…] %).
(106)
V roce 2007 představoval prodej varných zařízení značky Vedette [5-10] mil. EUR, tedy [0-5] % obratu skupiny FagorBrandt.
(107)
Zastavení uvádění na trh varných zařízení po dobu pěti let tudíž umožní konkurentům posílit jejich postavení na trhu kuchyňských sporáků. Podle studie ústavu GfK z roku 2007 jsou hlavními konkurenty skupiny FagorBrandt (která má podíl na trhu z hlediska hodnoty ve výši […] %) na trhu sporáků ve Francii společnosti Indesit ([…] %), Electrolux ([…] %) a Candy ([…] %).
(108)
V roce 2007 představoval prodej myček nádobí značky Vedette [5-10] mil. EUR, tedy [0-5] % obratu skupiny FagorBrandt.
(109)
Podle studie ústavu GfK z roku 2007 jsou hlavními konkurenty skupiny FagorBrandt (která má podíl na trhu z hlediska hodnoty ve výši […] %) na trhu myček nádobí ve Francii společnosti BSH ([…] %), Whirlpool ([…] %) a Electrolux ([…] %). Zastavení uvádění na trh myček nádobí pod značkou Vedette tak umožní konkurentům rozšířit jejich působení na tomto trhu.
(110)
Shrnuto, výrobky značky Vedette, jejichž uvádění na trh bude zastaveno, představují [0-5] % obratu skupiny (47). Francouzské orgány uvádějí, že to bude vyžadovat významná přizpůsobení uvnitř podniku […].
6.5.4. Závěr k vyrovnávacím opatřením navrhovaným francouzskými orgány a uložení dodatečného vyrovnávacího opatření Komisí
(111)
Navrhovanými vyrovnávacími opatřeními jsou zastavení uvádění na trh po dobu pěti let určitých výrobků (varná zařízení, mrazicí zařízení a myčky nádobí) značky Vedette (48) a postoupení společnosti Brandt Components. Jedná se o skutečné omezení působení na trhu (tzn. nezanedbatelné), ovšem omezeného rozsahu.
(112)
Komise se však domnívá, že vyrovnávací opatření, které se týká značky Vedette a které navrhují francouzské orgány, představuje jediné platné vyrovnávací opatření a že není dostatečné. Komise proto přijímá rozhodnutí uložit jako podmínku slučitelnosti prodloužení zastavení uvádění na trh výrobků značky Vedette o další tři roky. Zatímco navrhované zastavení se týká pěti roků, konkrétně to znamená, že toto zastavení bude prodlouženo o tři roky na celkovou dobu osmi let.
(113)
Podle informací, které měla Komise k dispozici ke dni 21. října 2008, lze dopad tohoto vyrovnávacího opatření („VO“) odhadnout z hlediska ztráty obratu na základě níže uvedené tabulky č. 2 (49) dvěma způsoby.
Tabulka 2
milionů EUR
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
Obrat skupiny FagorBrandt
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
Dopad VO, horní hranice
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
Dopad VO, dolní hranice
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
(114)
U číselných údajů tabulky č. 2 za roky 2009 až 2012 se jedná o údaje poskytnuté francouzskými orgány a skupinou FagorBrandt ohledně dopadu vyrovnávacího opatření, jež navrhují (k tomuto dopadu viz rovněž bod odůvodnění č. 143 a následující).
(115)
Prvním způsobem, jak vypočítat dopad dodatečného vyrovnávacího opatření uloženého Komisí, je vynásobit třemi ztrátu výnosů za poslední rok, který posuzovaly francouzské orgány (tj. rok 2012). Při optimistickém scénáři pro podnik je tedy tento dopad 3 × [40-60] mil. EUR, tj. celkově [120-180] mil. EUR.
(116)
Druhým způsobem výpočtu dopadu dodatečného vyrovnávacího opatření je extrapolovat údaje za rok 2013 až 2016 uplatněním lineárního navýšení ve výši [1,5-3] % na údaje za rok 2012, což odpovídá pokračujícímu růstu obratu, který podnik pro období 2009-2012 odhadoval na [1,5-3] %. Z důvodů vysvětlených v bodě odůvodnění č. 125 a následujících je tento předpoklad růstu obratu považován vzhledem ke strategii skupiny a výhledům trhu za rozumný. Z tohoto pohledu připraví vyrovnávací opatření při optimistickém scénáři pro podnik skupinu FagorBrandt o obrat ve výši [120-180] mil. EUR.
(117)
Navrhované vyrovnávací opatření se proto jeví jako přiměřené a samo o sobě stačí k tomu, aby úměrně omezilo negativní důsledky poskytnutí předmětné podpory pro hospodářskou soutěž: při optimistickém scénáři připraví za období 2014-2016 podnik o obrat ve výši, jež se pohybuje mezi [120-180] mil. EUR. Tento nevytvořený obrat umožní konkurentům zvýšit jejich prodej. Uvedené vyrovnávací opatření rovněž podniku ztíží opětovné uvedení na trh dotčených výrobků značky Vedette po jejich osmileté nepřítomnosti (v současné době jsou na trh uváděny pouze pračky Vedette). I když značka úplně nemizí, náklady spojené s jejím návratem jsou úměrné rokům její nepřítomnosti na trhu. Čím méně bude značka na trhu přítomna, tím více ztratí na známosti.
(118)
Dále je nutno ověřit, zda toto nové vyrovnávací opatření umožňuje vyrovnat také konkurenční zvýhodnění vyvolané kumulativním účinkem italské podpory a podpory na restrukturalizaci. Lze totiž konstatovat, že k 21. říjnu 2008 skupina FagorBrandt disponovala částkou ve výši 3 190 878,02 EUR (tj. s úroky přibližně 4 mil. EUR), na kterou neměla nárok. Toto zvýhodnění má dopad na hospodářskou soutěž: podnik měl totiž k dispozici dodatečné finanční prostředky. Dodatečné vyrovnávací opatření má ale za následek, že dojde k vyrovnání uvedeného narušení hospodářské soutěže.
(119)
Tabulka č. 3 níže dokládá čistou ztrátu (čili záporné volné hotovostní prostředky - free cash flow) ve spojení s vyrovnávacím opatřením. U číselných údajů za období 2009-2012 se jedná o údaje, které Komisi oznámily francouzské orgány. U číselných údajů za období 2013-2016 se jedná o extrapolaci pomocí zvýšení údajů za rok 2012 o [1,5-3] % ročně (50).
Tabulka 3
milionů EUR
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
Konečný výsledek bez VO
[0-5]
[5-10]
[10-15]
[10-15]
[15-20]
[15-20]
[15-20]
[15-20]
Dopad VO, horní hranice
- [10-15]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
Dopad VO, dolní hranice
- [15-20]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
(120)
Ukazuje se, že při optimistickém scénáři (pro podnik) připraví tři dodatečné roky skupinu FagorBrandt o hotovostní prostředky ve výši, jež se pohybuje mezi [10-20] mil. EUR (znásobí-li se třikrát údaj za rok 2012) a [10-20] mil. EUR (sečtou-li se extrapolované údaje). Jinými slovy: uložení tohoto nového vyrovnávacího opatření ve zcela značné míře vyrovnává zvýhodnění, jež spočívalo v tom, že podnik měl k dispozici hotovostní prostředky ve výši přibližně 4 milionů EUR.
(121)
Vyrovnávací opatření konečně nepřestávají být vhodná kvůli skutečnosti, že se uplatňují i po ukončení restrukturalizačního období (stanovenému na 31. prosince 2012). Jsou-li totiž vyrovnávací opatření nutná na základě poskytnutí podpory na restrukturalizaci, nejsou přesto součástí vlastního restrukturalizačního procesu, ale představují vyrovnání poskytnuté konkurentům podpořeného podniku za účelem vyrovnání narušení hospodářské soutěže, jímž tito konkurenti mohli být postiženi. Jejich účinek a užitečnost proto nezpochybňuje skutečnost, že platí po dobu, jež přesahuje období restrukturalizace, pokud byla zavedena z důvodu restrukturalizace usnadněné státní podporou a pokud mají za cíl a důsledek vyrovnání narušení hospodářské soutěže vyvolaného touto podporou.
(122)
Komise se proto domnívá, že uvedená opatření umožňují vyhnout se nadměrnému narušení hospodářské soutěže ve smyslu odstavců 38 až 40 pokynů pro restrukturalizaci.
6.6. Obnovení životaschopnosti podniku
6.6.1. Plán restrukturalizace, tržní výhledy a věrohodnost prognóz zahrnutých do plánu restrukturalizace
(123)
Již zahájený plán restrukturalizace skupiny FagorBrandt v zásadě počítá:
-
se soustředěním a rozvojem zaměřeným na […];
-
s racionalizací nákupní politiky a […];
-
s postoupením činností a uzavřením závodů (51);
-
se snížením počtu zaměstnanců (52);
-
s opatřeními zaměřenými na posílení zachování podniku (53).
(124)
Po přezkumu Komise potvrzuje, co již oznámila v rozhodnutí o zahájení řízení, a to že soudí, že tento plán je v souladu s podmínkami stanovenými v odstavcích 35 až 37 pokynů pro restrukturalizaci. Jinými slovy: dotčený plán restrukturalizace umožňuje obnovit dlouhodobou životaschopnost podniku.
(125)
Komise si přesto přeje vyložit níže svou analýzu a své závěry ohledně tržních výhledů a věrohodnosti prognóz zahrnutých do plánu restrukturalizace.
(126)
Komise vyhodnotila prognózy obsažené v plánu restrukturalizace, a to především z hlediska výhledů růstu. Komise si přeje připomenout, že v tomto rozhodnutí jsou zohledněny pouze údaje, které byly k dispozici v říjnu roku 2008.
(127)
Podle organizace CECED (54) vývoj na evropském trhu z hlediska objemu v období 2005-2007 prokázal mírný růst v západní Evropě (o přibližně 2 % ročně) a trvalý ve východní Evropě (o přibližně 7 % ročně). Posledně uvedená míra růstu je ale proměnlivá, protože podléhá výkyvům hospodářství: dvoumístný hospodářský růst se může snadno střídat s dvoumístným hospodářským poklesem a obráceně.
(128)
Pokud je možno v dlouhodobém výhledu předpokládat sbližování nákupních zvyků ve východní Evropě s Evropou západní, slabá kupní síla v těchto zemích má za následek, že se poptávka soustředí na nejnutnější a nejlevnější výrobky (pračky nebo chladničky). A právě na tyto trhy vstoupila turecká a asijská konkurence.
(129)
Možné trhy pro skupinu FagorBrandt se tedy nacházejí v západní Evropě, protože jsou důležitější jak z hlediska hodnoty, tak z hlediska objemu a také proto, že se na nich méně uplatňují výrobky z dolní části sortimentu nabídky, ve kterých skupina FagorBrandt nemůže již být konkurenceschopná a které jsou příčinou prudkého růstu ve východní Evropě.
(130)
Přesněji řečeno, referenčním trhem skupiny FagorBrandt je francouzský trh, kde skupina uskutečňuje [50-80] % svého prodeje, vyrábí [80-100] % svého objemu a zaměstnává [80-100] % zaměstnanců skupiny. Podle organizace GIFAM (55) vzrostl ve Francii trh velkých domácích spotřebičů v roce 2007 o 1 % ve srovnání s rokem 2006, a to jak z hlediska objemu, tak z hlediska hodnoty. Konkrétněji, trh spotřebičů […], na který se skupina FagorBrandt chce zaměřit, zaznamenal ve srovnání s rokem 2006 růst o […] %, zatímco u spotřebičů […] prodej klesl o […] %.
(131)
Vývoj podle druhu výrobků ukazuje, že slibné trhy, které se v Evropě a především ve Francii rozvíjejí, jsou především trhy […]. Růst u výrobků […] je významný, zatímco chladicí zařízení téměř stagnují, jak dokládá tabulka převzatá ze studie sdružení GIFAM:
Tabulka 4
(132)
Rozhodnutí skupiny FagorBrandt na jedné straně se soustředit především na […] a na druhé straně rozvíjet […] se proto jeví v souladu s vývojem jednotlivých segmentů a výrobků.
(133)
Komise se po analýze dalších zásadních prvků plánu restrukturalizace dokládajících věrohodnost prognóz provozní ziskovosti skupiny FagorBrandt v dlouhodobém výhledu domnívá, že tyto prognózy uvedené v tabulce č. 5 jsou realistické.
Tabulka 5
milionů EUR
2009
2010
2011
2012
Obrat skupiny FagorBrandt
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
Konečný výsledek
[0-5]
[5-10]
[10-15]
[10-15]
(134)
Zbývající část analýzy se proto omezí na dvě přesně vymezené pochybnosti v otázce, zda je plán restrukturalizace realistický a dostatečný, které byly vyjádřeny v rozhodnutí o zahájení řízení.
(135)
Za prvé: Komise si vyžádala vysvětlení ohledně očekávaného zvýšení obchodního obratu o 20 % v roce 2007. Francouzské orgány vysvětlily, že v roce 2006 došlo ke změně oblasti činnosti skupiny FagorBrandt převodem distribuce značky Fagor na francouzském a anglickém trhu ze společnosti Fagor na skupinu FagorBrandt a později převodem všech činností společnosti Fagor ve Francii (56). Obchodní obrat těchto činností na rok 2007 byl odhadován na [50-100] mil. EUR a byl zahrnut do obchodního obratu skupiny FagorBrandt na rok 2007. Z hlediska konstantní oblasti činnosti dosáhlo plánované zvýšení obratu pouze [5-10] %. Od té doby oznámila Francie Komisi skutečný obchodní obrat dosažený v roce 2007. Dosáhl výše 903 mil. EUR oproti obratu ve výši 779,7 mil. EUR dosaženému v roce 2006, což představuje meziroční růst řádově o 16 %.
(136)
Za druhé: Komise zaznamenala, že plán restrukturalizace neuvádí, jak se skupina FagorBrandt míní vypořádat s navrácením neslučitelné podpory, která byla poskytnuta její italské dceřiné společnosti, což představuje riziko pro obnovení životaschopnosti podniku. Francouzské orgány upřesnily, že vrácení italské podpory společností Brandt Italia by pravděpodobně nemělo dosáhnout částky 200 000 EUR (viz bod odůvodnění č. 70 a následující). Avšak, jak již Komise uvedla (viz bod odůvodnění č. 76 a následující), výše italské podpory, kterou je nutno zohlednit pro účely tohoto rozhodnutí, dosahuje částky 3 190 878,02 EUR, ke které je nutno připočítat úroky účtované až do dne 21. října 2008. Komise se přesto domnívá, že vrácení této částky, se kterým je nutno počítat, nezpochybňuje obnovení životaschopnosti podniku, protože skupina FagorBrandt je povinna navýšit svůj vlastní příspěvek o částku rovnající se částce 3 190 878,02 EUR a úrokům (v tomto ohledu viz bod odůvodnění č. 149 a následující).
(137)
Na základě výše uvedených skutečností dospívá Komise k závěru, že pochybnosti o obnovení životaschopnosti uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení byly odstraněny.
6.6.2. Pochybnosti o obnovení životaschopnosti vyjádřené jednou ze zúčastněných stran
(138)
Jak již bylo uvedeno, konkurent nepřející si zveřejnit svou totožnost popírá, že by restrukturalizace mohla obnovit dlouhodobou životaschopnost podniku. Za prvé: domnívá se, že podnik měl převést část své výroby do výrobních oblastí s nízkými náklady, kde může výrazně ušetřit. Za druhé: podnik nebude mít prostředky na nutné investiční výdaje na zlepšení svých výrobků v průmyslovém odvětví, které vyžaduje každý rok značné investice do průmyslového vybavení, vývoje, výzkumu a rozvoje. Konečně: zdůrazňuje, že podnik zůstává v poměru ke svým konkurentům příliš malý. V následujících bodech odůvodnění se Komise pokusí ověřit, zda připomínky konkurenta, který si nepřeje zveřejnit svou totožnost, nezpochybňují její vlastní závěry ohledně obnovení životaschopnosti.
(139)
Pokud jde o nutnost převést část výroby do zemí s nižšími náklady, Komise zjišťuje, že francouzské orgány odpověděly právě na tento bod. Připomínají, že rozvoj, na který se zaměřuje skupina FagorBrandt (inovační výrobky s vysokou přidanou hodnotou) stejně jako někteří z jejích čistě evropských konkurentů, nejde dohromady se systematizováním jejich výroby v zemích s nízkými náklady. […] U hlavních subjektů odráží umístění výrobních jednotek v zemích s nízkými náklady také jejich vůli rozvíjet v těchto zemích prodej.
(140)
Pokud jde o tvrzení konkurenta, který si nepřál zveřejnit svou totožnost, ohledně skutečnosti, že skupina FagorBrandt nemůže vynaložit značné investice nutné pro zachování její konkurenceschopnosti, a ohledně malé velikosti podniku v porovnání s hlavními subjekty, Komise konstatuje, že sama uvedla v bodě odůvodnění č. 8 rozhodnutí o zahájení řízení, že právě tyto skutečnosti přispěly k potížím podniku. Poznamenává ale, že plán restrukturalizace zřejmě přináší odpovědi na tyto výzvy. Podnik totiž zamýšlí soustředit se na […]. Komise navíc konstatuje, že některé podniky odvětví si dokáží i přes svou malou velikost v porovnání s hlavními subjekty a jejich značnou výrobu v zemích západní Evropy zachovat konkurenceschopnost tím, že se soustředí na určité výrobky a segmenty (jedná se buď o tzv. „specializované“ subjekty jako Miele, Smeg, Liebherr, Teka nebo o malé výrobce vnitrostátního rozměru jako Candy a Gorenje). Komise ostatně konstatuje, že čím dál tím větší zahrnutí společnosti FagorBrandt do skupiny Fagor přispívá svým dílem k řešení problémů spojených s její velikostí. Souhrnem Komise uznává, že body přednesené konkurentem představují pro společnost FagorBrandt výzvy, ale domnívá se, že plán restrukturalizace je takové povahy, aby na ně přinesl odpovědi, a představuje dostatečnou pravděpodobnost obnovení životaschopnosti.
(141)
Na základě výše uvedeného se Komise domnívá, že připomínky předložené konkurentem, který si nepřál zveřejnit svou totožnost, nezpochybňují její hodnocení, podle nějž plán restrukturalizace umožní obnovení dlouhodobé životaschopnosti skupiny FagorBrandt.
6.6.3. Dopad dodatečných vyrovnávacích opatření na obnovení životaschopnosti
(142)
Konečně a stále ještě ve věci obnovení dlouhodobé životaschopnosti podniku je Komise podle poslední věty odstavce 38 pokynů pro restrukturalizaci povinna ověřit, zda plánovaná vyrovnávací opatření neohrozí životaschopnost podniku. Jak bylo analyzováno, francouzské orgány navrhly vyrovnávací opatření, jež nebyla zahrnuta do finančních prognóz připojených k oznámení. Tato opatření budou muset být provedena, protože je Komise považuje za nutná. Pokud jde o tato opatření, tj. pětileté pozastavení prodeje chladicích a varných výrobků a myček nádobí značky Vedette, která vyvolají zhoršení finančních výsledků podniku, je nutno zjistit, zda jsou pro podnik únosná.
(143)
Podle francouzských orgánů uvádějí dvě následující tabulky č. 6 a 7 finanční výsledky podniku při zohlednění provedení dodatečných vyrovnávacích opatření, která navrhují. Tabulka č. 6 zobrazuje optimistický scénář a tabulka č. 7 pesimistický.
Tabulka 6
Pozastavení prodeje mrazicích a varných výrobků a myček nádobí značky Vedette (v milionech EUR)
Optimistický scénář
2007
2008
2009
2010
2011
2012
Obrat
903,0
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
Hrubé ziskové rozpětí
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Hospodářský výsledek před zahrnutím neopakujících se položek
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Provozní výsledek (EBIT)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Hospodářský výsledek před zdaněním
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Zisk po zdanění
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
[0-5]
[5-10]
[5-10]
Volné hotovostní prostředky (Free Cash Flow)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kumulativní volné hotovostní prostředky ( Cum. Free Cash Flow)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Tabulka 7
Pozastavení prodeje mrazicích a varných výrobků a myček nádobí značky Vedette (v milionech EUR)
Pesimistický scénář
2007
2008
2009
2010
2011
2012
Obrat
903,0
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
Hrubé ziskové rozpětí
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Hospodářský výsledek před zahrnutím neopakujících se položek
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Provozní výsledek (EBIT)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Hospodářský výsledek před zdaněním
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Zisk po zdanění
- [5-10]
- [5-10]
- [10-15]
[0-5]
[0-5]
[5-10]
Volné hotovostní prostředky (Free Cash Flow)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kumulativní volné hotovostní prostředky ( Cum. Free Cash Flow)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(144)
Tabulky č. 6 a 7 vycházejí z následujících předpokladů ohledně ztráty obratu kvůli stažení několika skupin výrobků uváděných na trh pod značkou Vedette. Takové stažení může mít za následek:
a)
snížení tržeb u skupiny výrobků značky Vedette, jejíž uvádění na trh je pozastaveno;
b)
snížení tržeb u ostatních skupin výrobků prodávaných pod značkou Vedette (57) (negativní dopad na výrobky značky Vedette);
c)
snížení tržeb u ostatních značek (negativní dopad na celé portfolio značek skupiny FagorBrandt).
(145)
Optimistický scénář zohledňuje pouze důsledky a) a b) bodu odůvodnění č. 144 a ztráta způsobená zastavením uvádění na trh určitého výrobku představuje ztrátu ve výši [70-90] % obchodního obratu u pozastavené výrobní řady (zbývajících [10-30] % představuje částku, kterou skupina FagorBrandt získá zpět nárůstem prodeje stejných výrobků uváděných na trh pod jinou značkou než Vedette) a [20-30] % obchodního obratu u ostatních výrobků uváděných na trh pod značkou Vedette. Pesimistický scénář zohledňuje důsledky c) bodu odůvodnění č. 144 s předpokladem míry ztráty ve výši [110-130] % u zastavené výrobní řady (ztráta se může týkat nejenom 100 % u zastavené výrobní řady ale může se také projevit u ostatních výrobků a značek než jen u výrobní řady, jejíž uvádění na trh je zastaveno) a [20-40] % u ostatních výrobků uváděných na trh pod značkou Vedette. Francouzské orgány vysvětlují, že pesimistický předpoklad odpovídá zkušenosti, kterou již podnik získal: v roce 2003 se ve Francii rozhodl přestat uvádět na trh mikrovlnné trouby pod značkou Vedette a plně se soustředit na značku Brandt, pro kterou bylo vyvinuto mimořádné marketingové úsilí. Uvedené zastavení prodeje mělo velmi záporné následky, protože podnik přišel nejenom o celkový obchodní obrat uskutečněný pod značkou Vedette, ale ztráta zasáhla také značku Brandt (celková ztráta u obou značek představovala […] výrobků během 2 let, již je nutno porovnat s původním prodejem […] kusů, z toho […] pod značkou Vedette, což představuje ztrátu [120-140] % pozastaveného objemu) (58).
(146)
Na základě rozboru údajů z obou výše uvedených tabulek a ostatních údajů poskytnutých francouzskými orgány se Komise domnívá, že zvolená vyrovnávací opatření oslabí podnik, protože vyvolají zhoršení hospodářských výsledků podniku počínaje rokem 2009, kdy začnou být prováděna. Podnik se ale vrátí ke kladnému hospodářskému výsledku již v roce 2010 a ještě ho zlepší v následujících letech. Komise proto soudí, že vyrovnávací opatření navrhovaná francouzskými orgány sice podnik oslabí, ale nezabrání obnovení jeho životaschopnosti.
(147)
Tento závěr není zpochybněn dodatečným vyrovnávacím opatřením uloženým Komisí, a to povinností prodloužit o tři roky zastavení uvádění na trh dotčených výrobků značky Vedette.
(148)
Jak totiž vyplývá z tabulky č. 3, která zobrazuje dopad dodatečného vyrovnávacího opatření na konečný hospodářský výsledek podniku, zůstane tento výsledek v období 2014-2016 kladný a bude vykazovat růst odhadovaný na [1,5-3] %. Stejný závěr proto platí i pro vyrovnávací opatření uložené Komisí: podnik sice oslabí, ale nezbrání obnovení jeho životaschopnosti.
6.7. Omezení podpory na minimum: skutečný příspěvek bez podpory
(149)
Aby podpora mohla být povolena, je podle odstavců 43 až 45 pokynů pro restrukturalizaci nutno, aby její výše a míra byly omezeny na minimum nutné pro provedení restrukturalizace s ohledem na dostupné finanční zdroje podniku, jeho akcionářů či skupiny, ke které náleží. Příjemci podpory musí k plánu restrukturalizace přispět významným dílem z vlastních zdrojů, včetně prodeje aktiv, která nejsou nezbytně nutná pro přežití podniku, nebo z vnějších zdrojů získaných za tržních podmínek.
(150)
Jak uvádí odstavec 43 rozhodnutí o zahájení řízení, dosahují náklady na restrukturalizaci, tak jak jsou popsány v oznámení francouzských orgánů, výše 62,5 mil. EUR. Podnik počítá s tím, že přispěje částkou 31,5 mil. EUR a získá podporu ve výši 31 mil. EUR.
Mil. EUR
%
Restrukturalizační náklady
62,5
100 %
Zdroj financování:
Vlastní úsilí příjemce
4,6
7,4 %
Příspěvek akcionářů
26,9
43 %
Podpora státu
31
49,6 %
(151)
V odstavci 44 rozhodnutí o zahájení řízení Komise vyjadřuje dvě pochybnosti ohledně uvedených údajů. Na jedné straně Komise žádá francouzské orgány o zdůvodnění, proč nezahrnuly vrácení podpory podle článku 44f do restrukturalizačních nákladů. Na druhé straně Komise žádá o vysvětlení povahy vlastního úsilí příjemce.
(152)
Francouzské orgány k druhé pochybnosti odpověděly, že vlastní úsilí příjemce spočívá v bankovních půjčkách, které skupina FagorBrandt získala na trhu. Upřesňují, že v roce 2006 podnik smluvně získal bankovní půjčky ve výši [20-40] mil. EUR a že tato částka byla v roce 2007 navýšena na [20-40] mil. EUR (59). Půjčky byly jištěny […]. Komise konstatuje, že se jedná o „financování z vnějších zdrojů za tržních podmínek“, jak jej stanoví odstavec 43 pokynů pro restrukturalizaci, a představuje tedy platný příspěvek.
(153)
Pokud jde o první pochybnost vyjádřenou Komisí, francouzské orgány uvádějí, že navrácení neslučitelné podpory nemůže být předem označeno za náklad na restrukturalizaci (stejně tak za vlastní úsilí příjemce ve smyslu odstavců 43 a 44 pokynů pro restrukturalizaci). Z tohoto důvodu nezapočítaly podporu podle článku 44f jako restrukturalizační náklad. Udávají ale, že toto navrácení, ohodnocené na přibližně [25-30] mil. EUR (včetně úroků), je samozřejmě zahrnuto do podnikatelského záměru přiloženého k oznámení jako každý jiný běžný finanční výdaj. Komise považuje za nezbytné, aby navrácení bylo vzato v úvahu v podnikatelském plánu, k čemuž v tomto konkrétním případě došlo (60).
(154)
Je ale nutno také zohlednit skutečnost, že k 21. říjnu 2008 italská podpora obdržená společností Brandt Italia představuje částku 3 190 878,02 EUR, níž je nutno připočítat úroky. Nelze proto vyloučit, že se ve vlastním příspěvku, jak ho podnik plánuje, neskrývá dotčená částka. Vlastní příspěvek příjemce se tím dostává pod hranici 50 %, kterou vyžaduje odstavec 44 pokynů pro restrukturalizaci.
(155)
Aby se proto zajistilo, že vlastní příspěvek podniku skutečně neobsahuje prvky podpory a představuje nejméně 50 % nákladů na restrukturalizaci, Komise ukládá jako podmínku tohoto kladného rozhodnutí navýšení vlastního příspěvku v míře odpovídající výši italské podpory, tj. 3 190 878,02 EUR, s tím, že k této částce je nutno připočítat úroky účtované až do dne 21. října 2008.
(156)
Konkrétně to znamená, že je nutno navýšit vlastní příspěvek k nákladům na restrukturalizaci navrhovaný skupinou FagorBrandt o tuto částku (prostřednictvím půjčky, příspěvku akcionářů či jiným způsobem), a to před koncem období restrukturalizace podniku, který je stanoven na 31. prosince 2012. Francouzské orgány musí prokázat toto navýšení do dvou měsíců od uplynutí lhůty dne 31. prosince 2012.
(157)
Pokud jde o tvrzení konkurenta, který si nepřál zveřejnit svou totožnost, že podpora není omezena na minimum, Komise potvrzuje, že kromě ověření dodržení formálního kritéria vlastního příspěvku přesahujícího 50 % rovněž posoudila, zda je podpora omezena na nutné minimum, a to zejména na základě kritérií stanovených v odstavci 45 pokynů pro restrukturalizaci. Komise se domnívá, že tomu tak je a že výše podpory neumožňuje podniku mít „nadbytek prostředků, jenž by mohl být použit pro agresivní a trh narušující činnosti, které nesouvisejí s procesem restrukturalizace.“
(158)
Komise zejména konstatuje, že po poskytnutí podpory a na konci období restrukturalizace zůstane skupina nadále výrazně zadlužena, a to s poměrem zadlužení k vlastnímu kapitálu stále vyšším než jedna. Skupina FagorBrandt tak bude nucena přednostně přidělovat vytvořené finanční prostředky na snížení této míry zadlužení.
6.8. Zásada „jednou a dost“
(159)
Podle odstavce 72 a následujících pokynů pro restrukturalizaci smí být podpora na restrukturalizaci poskytnuta pouze jednou za období deseti roků.
(160)
V tomto konkrétním případě nelze prohlásit italskou a francouzskou podporu, jejichž příjemcem byla skupina FagorBrandt, za podpory na záchranu a restrukturalizaci. V okamžiku poskytnutí těchto podpor, tj. v roce 2002 a roce 2003, nebyla totiž skupina FagorBrandt v obtížích, jak je prokázáno v bodech odůvodnění č. 45 až 56.
(161)
Je proto dodržena zásada „jednou a dost“ stanovená v pokynech pro restrukturalizaci.
6.9. Úplné provedení plánu
(162)
Plán restrukturalizace skupiny FagorBrandt, včetně všech závazků Francie, musí být proveden v plném rozsahu (61). Komise žádá, aby byla informována o postupu provádění plánu a souvisejících závazků.
7. ZÁVĚR
(163)
Podpora může být prohlášena za slučitelnou s vnitřním trhem, pokud budou splněny všechny uložené podmínky,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Podpora, kterou Francie zamýšlí poskytnout ve prospěch podniku FagorBrandt ve výši 31 mil. EUR, je slučitelná s vnitřním trhem za podmínek stanovených v článku 2.
Článek 2
1. Francouzské orgány musí pozastavit vyplácení podpory uvedené v článku 1 tohoto rozhodnutí podniku FagorBrandt, dokud tento podnik nevrátí neslučitelnou podporu, na kterou se vztahuje rozhodnutí Komise 2004/343/ES ze dne 16. prosince 2003 (62).
2. Plán restrukturalizace, s nímž Francie seznámila Komisi dne 6. srpna 2007, je proveden v plném rozsahu.
3. Vlastní příspěvek k nákladům restrukturalizace navrhovaný skupinou FagorBrandt ve výši 31,5 mil. EUR se navýší o částku 3 190 878,02 EUR a úroky účtované z této částky od okamžiku, kdy skupina FagorBrandt dostala k dispozici italskou podporu, do dne 21. října 2008. K tomuto navýšení dojde před uplynutím restrukturalizačního období podniku, jehož konec je stanoven na 31. prosince 2012. Francouzské orgány prokáží toto navýšení do dvou měsíců po uplynutí lhůty dne 31. prosince 2012.
4. Skupina FagorBrandt zastaví uvádění na trh mrazicích a varných zařízení a myček nádobí značky Vedette po dobu osmi roků.
5. Pro zajištění kontroly plnění podmínek stanovených v odstavcích 1 až 4 tohoto článku bude Francie informovat Komisi prostřednictvím výročních zpráv o stavu postupu restrukturalizace skupiny FagorBrandt, o vracení neslučitelné podpory popsané v odstavci 1, o vyplácení slučitelné podpory a o uplatňování vyrovnávacích opatření.
Článek 3
Francie bude informovat Komisi do dvou měsíců po oznámení tohoto rozhodnutí o opatřeních, která provedla, aby mu vyhověla.
Článek 4
Toto rozhodnutí je určeno Francouzské republice.
V Bruselu dne 25. července 2012.
KOMISIJAS LĒMUMS
(2012. gada 25. jūlijs)
par valsts atbalstu SA.23839 (C 44/2007), ko Francija piešķīrusi uzņēmumam FagorBrandt
(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 5043)
(Autentisks ir tikai teksts franču valodā)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2013/283/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu (1),
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
uzaicinājusi ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes saskaņā ar iepriekš minētajiem pantiem (2) un ņemot vērā šīs piezīmes,
tā kā:
1. PROCEDŪRA
(1)
Francija ar 2007. gada 6. augusta vēstuli paziņoja Komisijai par pārstrukturēšanas atbalstu grupai FagorBrandt.
(2)
Komisija 2007. gada 10. oktobra vēstulē informēja Franciju par savu lēmumu attiecībā uz šo atbalstu sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk “LESD”) 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru.
(3)
Komisijas lēmums sākt procedūru (turpmāk “lēmums par procedūras sākšanu”) tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes par attiecīgo atbalstu.
(4)
Komisija saņēma piezīmes no trim ieinteresētajām personām, proti, diviem konkurentiem un atbalsta saņēmēja. Electrolux iesniedza piezīmes ar 2007. gada 14. decembra vēstuli. Pēc sanāksmes ar Komisijas dienestiem 2008. gada 20. februārī šis uzņēmums iesniedza papildu piezīmes 2008. gada 26. februāra un 2008. gada 12. marta vēstulēs. Konkurents, kurš vēlējās palikt anonīms, iesniedza piezīmes ar 2007. gada 17. decembra vēstuli (4). Uzņēmums FagorBrandt iesniedza piezīmes ar 2007. gada 17. decembra vēstuli. Komisija ar 2008. gada 15. janvāra un 2008. gada 13. marta vēstuli nosūtīja šīs piezīmes Francijai, dodot tai iespēju tās komentēt, un saņēma Francijas komentārus attiecīgi ar 2008. gada 15. februāra vēstuli un dokumentu, kuru tā iesniedza 2008. gada 18. marta sanāksmē (skatīt 5. apsvērumu).
(5)
Francija 2007. gada 13. novembra vēstulē iesniedza Komisijai savas piezīmes attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu. Komisijas dienestu, Francijas iestāžu un uzņēmuma FagorBrandt sanāksme notika 2008. gada 18. martā. Pēc šīs sanāksmes Francijas iestādes iesniedza informāciju 2008. gada 24. aprīļa un 2008. gada 7. maija vēstulēs. Otra sanāksme, kurā piedalījās tie paši dalībnieki, notika 2008. gada 12. jūnijā. Pēc šīs sanāksmes Francijas iestādes iesniedza informāciju 2008. gada 9. jūlija vēstulē. Komisija 2008. gada 15. jūlijā pieprasīja papildu informāciju, kuru Francijas iestādes sniedza 2008. gada 16. jūlijā.
(6)
Komisija 2008. gada 21. oktobrī attiecībā uz uzņēmumam FagorBrandt piešķirto pārstrukturēšanas atbalstu 31 miljona euro apmērā pieņēma pozitīvu lēmumu ar nosacījumiem (5) (turpmāk “2008. gada 21. oktobra lēmums”).
(7)
Vispārējā tiesa atcēla šo lēmumu 2012. gada 14. februārī (6) (turpmāk “Vispārējās tiesas 2012. gada 14. februāra spriedums”) par acīmredzamu divkāršu kļūdu vērtējumā: no vienas puses, nepiemērota kompensācijas pasākuma ņemšana vērā un, no otras puses, analīzes trūkums par iepriekšējā nesaderīgā atbalsta, ko piešķīrušas Itālijas iestādes (turpmāk “Itālijas atbalsts”) un kas vēl nav atgūts, ar apstiprinātā atbalsta kumulatīvo ietekmi uz konkurenci.
(8)
Tāpēc Komisijai jāpieņem jauns galīgais lēmums. Atbilstoši Vispārējās tiesas judikatūrai (7) Komisija, lai to izdarītu, var ņemt vērā tikai to informāciju, kas bija tās rīcībā tolaik, proti, 2008. gada 21. oktobrī (sk. iedaļu “6.2.2. Analīzes laiks”).
2. APRAKSTS
(9)
Konkrētais atbalsts ir pārstrukturēšanas atbalsts. Paredzētā atbalsta summa ir 31 miljons euro. Šo dotāciju piešķir Francijas Ekonomikas, finanšu un nodarbinātības ministrija. Atbalsta saņēmējs ir FagorBrandt S.A., kam pieder vairāki meitasuzņēmumi, kuri veic ražošanas un tirdzniecības darbības.
(10)
Francijas iestādes norāda, ka ar pieejamajiem līdzekļiem un bez valsts atbalsta FagorBrandt S.A. nespētu atrisināt radušās grūtības. Francijas iestādes uzskata, ka tieša subsīdija 31 miljona euro apmērā ļaus finansēt pusi no pārstrukturēšanas izmaksām (8).
(11)
Grupa FagorBrandt (turpmāk “FagorBrandt”) netieši pieder sabiedrībai Fagor Electrodomésticos S. Coop (turpmāk “Fagor”), kas ir Spānijā reģistrēts kooperatīvs. Šīs kooperatīvās sabiedrības kapitāls ir sadalīts starp aptuveni 3 500 dalībniekiem (iesaistītie darba ņēmēji), un tajā nevienam dalībniekam nedrīkst piederēt vairāk nekā 25 % kooperatīva kapitāla.
(12)
Pati sabiedrība Fagor ir daļa no kooperatīvu grupas Mondragón Corporación Cooperativa (turpmāk “MCC”), kurā katrs kooperatīvs saglabā savu juridisko un finansiālo neatkarību. Fagor pieder pie MCC nozares grupas “Rūpniecība” nodaļas “Mājsaimniecība”.
(13)
FagorBrandt 2007. gadā sasniedza 903 miljonu euro lielu apgrozījumu. Uzņēmums darbojas visās lielās sadzīves elektrotehnikas jomās, ietverot trīs lielas ražojumu grupas: mazgāšanas iekārtas (trauku mazgāšanas mašīnas, veļas mazgāšanas mašīnas, veļas žāvēšanas mašīnas, mazgāšanas un žāvēšanas mašīnas), aukstuma iekārtas (ledusskapji, kastveida un skapjveida saldētavas) un kulinārās apstrādes aprīkojumu (parastās krāsnis, mikroviļņu krāsnis, plītis, sildvirsmas, tvaika nosūcēji).
3. PROCEDŪRAS SĀKŠANAS PAMATS
(14)
Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija paudusi šaubas saistībā ar turpmāk minētajiem pieciem iemesliem: aizlieguma piešķirt pārstrukturēšanas atbalstu jaunizveidotiem uzņēmumiem apiešanas risks; ar iekšējo tirgu nesaderīgā atbalsta atmaksāšanas pienākuma apiešanas risks; šaubas par uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu; kompensācijas pasākumu nepietiekamība; šaubas par atbalsta ierobežošanu līdz nepieciešamajam minimumam un jo īpaši par atbalsta saņēmēja ieguldījumu.
3.1. Aizlieguma piešķirt pārstrukturēšanas atbalstu jaunizveidotiem uzņēmumiem apiešanas risks
(15)
Ņemot vērā, ka uzņēmumu FagorBrandt izveidoja 2002. gada janvārī, tas Kopienas pamatnostādņu par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (turpmāk “pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādnes”) (9) 12. punkta nozīmē līdz 2005. gada janvārim, t. i., trīs gadus pēc tā izveides, bija jaunizveidots uzņēmums. Tas nozīmē, ka gan laikā, kad uzņēmums saņēma nodokļu atbrīvojumu, kas paredzēts Vispārējā nodokļu kodeksa 44.f pantā (turpmāk “44.f atbalsts”), gan laikā, kad 2003. gada decembrī Komisija paziņoja par to, ka šis atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu, un noteica, ka tas ir jāatgūst (10), FagorBrandt bija jaunizveidots uzņēmums. Tātad saskaņā ar pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 12. punktu tas nebija tiesīgs saņemt pārstrukturēšanas atbalstu. Attiecīgi fakts, ka brīdī, kad uzņēmums vairs nebija jaunizveidots uzņēmums un tāpēc bija tiesīgs saņemt pārstrukturēšanas atbalstus, Francija vēl nebija atguvusi atbalstu, kas bija atzīts par nesaderīgu 2003. gada decembrī, varētu būt pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 12. punktā paredzētā aizlieguma apiešana.
3.2. Ar iekšējo tirgu nesaderīgā atbalsta atmaksāšanas pienākuma apiešanas risks
(16)
Norādot, ka paziņotais atbalsts lielā mērā varētu tikt izmantots, lai finansētu 44.f atbalsta atmaksu, Komisija šaubījās par to, vai paziņotais atbalsts nav mēģinājums apiet šī nesaderīgā atbalsta atmaksāšanas pienākumu un vai tas nemazina šī atbalsta atgūšanas jēgu un efektivitāti.
3.3. Šaubas par uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju
(17)
Attiecībā uz uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu Komisija izteica šaubas divos jautājumos. No vienas puses, Komisija, norādot, ka 2007. gadā gaidāmais apgrozījums palielinājās aptuveni par 20 % salīdzinājumā ar iepriekšējā gada apgrozījumu, pieprasīja pamatot, uz ko pamatojas šāda prognoze. No otras puses, Komisija atzīmēja, ka pārstrukturēšanas plānā nebija norādīts, kā uzņēmums FagorBrandt paredz atmaksāt ar iekšējo tirgu nesaderīgo atbalstu, ko saņēma tā Itālijas meitasuzņēmums.
3.4. Kompensācijas pasākumu nepietiekamība
(18)
Komisija šaubījās arī par to, vai ir pieņemami, ka netiek īstenoti citi kompensācijas pasākumi papildus pasākumiem, kas jau tiek veikti saistībā ar pārstrukturēšanas plānu. Komisija atgādināja, ka:
(i)
pamatnostādnēs par pārstrukturēšanas atbalstu (38. līdz 41. punkts) ir pieprasīts saņēmējiem, kas atbilst “liela uzņēmuma” kritērijam, veikt kompensācijas pasākumus;
(ii)
no vienas puses, bez atbalsta uzņēmums FagorBrandt aizietu no tirgus un, no otras puses, FagorBrandt konkurenti galvenokārt ir Eiropas uzņēmumi; līdz ar to FagorBrandt darbības pārtraukšana ļautu konkurentiem Eiropā par ievērojamām summām palielināt savus pārdošanas un ražošanas apjomus;
(iii)
šķiet, ka visus tos pasākumus, kuri jau ir īstenoti, nevar ņemt vērā kā kompensācijas pasākumus saskaņā ar pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 40. punktu;
(iv)
visbeidzot, Komisija uzsvēra, ka pamatnostādnes, kas bija spēkā Francijas norādīto Bull (11) un Euromoteurs (12) lietu izskatīšanas laikā, nepieprasīja īstenot kompensācijas pasākumus. Tā uzsvēra arī citas būtiskas šīs lietas atšķirības no iepriekš minētajām lietām.
3.5. Šaubas par saņēmēja ieguldījumu
(19)
Visbeidzot, Komisija izteica šaubas par pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 43. un 44. punktā paredzēto nosacījumu izpildi. No vienas puses, Francijas iestādes nav iekļāvušas 44.f atbalsta atmaksu pārstrukturēšanas izmaksās un, no otras puses, nav paskaidrojušas atsevišķu summu izcelsmi, kuras ir paredzētas kā “paša saņēmēja ieguldījums”.
4. IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES
4.1. Uzņēmuma Electrolux piezīmes
(20)
Uzņēmums Electrolux norāda, ka, lai risinātu vispārējas konkurences jautājumus, tas īstenoja būtiskus un ļoti dārgus pārstrukturēšanas plānus. Lai saglabātu konkurētspēju, uzņēmums bija spiests veikt tādus radikālus pasākumus kā astoņu rūpnīcu slēgšana Rietumeiropā, galvenokārt pārvietojot ražošanu uz citām jau esošām Eiropas rūpnīcām un uz jaunām rūpnīcām Polijā un Ungārijā. Vairākums “lielās sadzīves elektrotehnikas” nozares uzņēmumu veica līdzīgu pārstrukturēšanu. Līdz ar to minētais uzņēmums kritizē to, ka FagorBrandt varētu saņemt subsīdijas, lai noturētos situācijā, kura pārējiem nozares uzņēmumiem jārisina, nesaņemot tamlīdzīgu palīdzību. Atbalsts izkropļotu konkurenci uz citu uzņēmumu rēķina.
4.2. Otra konkurenta piezīmes
(21)
Pirmkārt, minētais konkurents, kurš vēlējās palikt anonīms, uzskata, ka plānotais atbalsts neļaus uzņēmumam atjaunot tā ilgtermiņa dzīvotspēju. Tas uzskata, ka ir nepieciešama būtiska ražošanas reorganizācija, lai nodrošinātu uzņēmuma izdzīvošanu. Tātad minētais konkurents uzskata, ka uzņēmuma FagorBrandt rīcībā nebūs līdzekļu, lai finansētu nepieciešamos ieguldījumus. Atbalsts tāpat arī neļaus FagorBrandt sasniegt to apjomu, kas nepieciešams, lai uzlabotu tā pozīciju sarunās ar lielajiem izplatītājiem, kuri dod priekšroku piegādātājiem ar nozīmīgāku pārstāvību Eiropas Savienībā.
(22)
Otrkārt, konkurents uzskata, ka atbalsts nav ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam, jo FagorBrandt varētu iegūt tā pārstrukturēšanai vajadzīgo finansējumu no sava akcionāra vai kooperatīva (proti, no MCC, kurā ietilpst banka Caja Laboral), kuram tas pieder.
(23)
Treškārt, konkurents uzskata, ka atbalsts varētu ietekmēt konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm. No vienas puses, vairākums nozares uzņēmumu darbojas Eiropā un tādējādi tos var uzskatīt par Eiropas uzņēmumiem. Āzijas un Turcijas konkurentu pārstāvība ir būtiska tikai atsevišķās produktu grupās. No otras puses, Eiropas līmenī uzņēmums FagorBrandt ieņem piekto vietu tirgus dalībnieku vidū, un tam ir stabila vieta Francijas, Spānijas un Polijas tirgū. Līdz ar to konkurents uzskata, ka bez kompensācijas pasākumiem Komisija nevarētu atbalstu atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu.
(24)
Ceturtkārt, nelikumīgais atbalsts, ko iepriekš piešķīra Francija un Itālija, liek izdarīt divus secinājumus - no vienas puses, uzņēmuma FagorBrandt grūtības atkārtojas, uzdodot jautājumu par tā turpmāku dzīvotspēju; no otras puses, paziņotais atbalsts, iespējams, tiks izmantots nelikumīgā atbalsta atmaksai, tādējādi apejot pienākumu to atmaksāt.
4.3. Uzņēmuma FagorBrandt piezīmes
(25)
Uzņēmuma FagorBrandt piezīmes ir līdzīgas Francijas iestāžu piezīmēm, kas ir apkopotas turpmāk.
5. FRANCIJAS PIEZĪMES
5.1. Francijas piezīmes attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu
(26)
Attiecībā uz mēģinājumu apiet aizliegumu piešķirt pārstrukturēšanas atbalstu jaunizveidotiem uzņēmumiem Francijas iestādes neapstrīd to, ka, atbilstoši pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 12. punktam, uzņēmums FagorBrandt būtu jāuzskata par “jaunizveidotu uzņēmumu” trīs gadus pēc tā dibināšanas. Tomēr tās norāda, ka jautājums par pārstrukturēšanas atbalsta iespējamu piešķiršanu uzņēmumam FagorBrandt radās tikai 2006. gadā, proti, uzņēmuma pastāvēšanas piektajā gadā, pēc grūtībām, ar kurām uzņēmums saskārās, sākot no 2004. gada, un ņemot vērā tā finansiālā stāvokļa pasliktināšanos no 2005. gada. Citiem vārdiem sakot, uzņēmumam nebija iemeslu pieprasīt pārstrukturēšanas atbalstu, pirms tas nonāca situācijā, kurā šāds atbalsts ir pamatots, proti, 2006. gadā. Līdz ar to jautājumam, kas saistīts ar noteikuma par “trim gadiem” iespējamu apiešanu, nav pamatojuma.
(27)
Attiecībā uz iespēju, ka paziņotais atbalsts varētu padarīt neefektīvu atmaksāšanas pienākumu, Francija atgādina, ka uzņēmums ir nonācis grūtībās ne tikai atbalsta atmaksāšanas dēļ. Finansiālās grūtības faktiski sākās 2004. gadā, un situācija strauji pasliktinājās 2005. un 2006. gadā. Kā to secināja Komisija lēmumā par procedūras sākšanu, uzņēmums ir nonācis grūtībās pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu izpratnē. Francija no tā secina, ka šajā ziņā uzņēmums ir tiesīgs saņemt pārstrukturēšanas atbalstu, ja turklāt ir izpildīti pārējie nosacījumi šāda atbalsta saņemšanai. Jautājumam, vai uzņēmums varētu vai nevarētu pārdzīvot 2007. un 2008. gadu, ja tam nevajadzētu atmaksāt atbalstu, nav pamatojuma, jo atbalsta atmaksa pēc Komisijas 2003. gada negatīvā lēmuma par 44.f pantā paredzēto shēmu ir obligāta. Tātad atbalsta pieprasījumu pamato finansiālo grūtību uzkrāšanās, un šīs grūtības saistītas ar pārstrukturēšanas izmaksām, kuras uzņēmums jau ir veicis, no tā, ka pārstrukturēšana nav pabeigta, un vēl no visiem pārējiem izdevumiem, kas uzņēmumam jāņem vērā, tostarp no atbalsta atmaksas.
(28)
Attiecībā uz ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu un šaubām par diviem jautājumiem, kuras paustas lēmumā par procedūras sākšanu, Francijas iestādes norāda uz šādiem aspektiem. Attiecībā uz prognozi saistībā ar 2007. gada apgrozījuma pieaugumu par 20 % salīdzinājumā ar 2006. gadu tā ir galvenokārt izskaidrojama ar 2006. gadā veiktajām izmaiņām uzņēmuma FagorBrandt darbības laukā. Attiecībā uz to, ka netiek ņemta vērā tā nelikumīgā atbalsta atmaksa, kuru saņēma Itālijas meitasuzņēmums (piešķirts saistībā ar Ocean Spa sadzīves elektrotehnikas darbību pārņemšanu, kuru īstenoja Brandt Italia), Francijas iestādes norāda, ka minētajai atmaksai nevajadzētu ietekmēt uzņēmuma dzīvotspēju, ņemot vērā, ka galīgajai summai, kura jāsedz uzņēmumam Brandt Italia, vajadzētu būt mazākai nekā 200 000 euro, jo atlikumu sedz attiecīgās darbības pārdevējs.
(29)
Attiecībā uz to, ka netiek veikti kompensācijas pasākumi, Francija atgādina, ka uzņēmums jau 2004. gadā pārdeva sabiedrību Brandt Components (Nevēras ražotne). No otras puses, sabiedrība samazināja savu ražošanas jaudu, pārtraucot ražot kastveida saldētavas un brīvi stāvošās mikroviļņu krāsnis. Francijas iestādes arī atgādina, ka atbalsts praktiski neradīja būtisku tirgus izkropļojumu, kas samazina kompensācijas pasākumu nepieciešamību. Faktiski uzņēmuma FagorBrandt tirgus daļa Eiropas līmenī ir mazāka nekā [0-5] % (13), kas ir ļoti maza salīdzinājumā ar tā galvenajiem konkurentiem. Turklāt Francijas iestādes uzskata, ka uzņēmuma pārstāvība tirgū ļauj izvairīties no oligopolām situācijām. Formālās izmeklēšanas procedūras laikā Francijas iestādes ierosināja veikt papildu kompensācijas pasākumus.
(30)
Attiecībā uz Komisijas šaubām par atbalsta ierobežošanu līdz minimumam un paša saņēmēja ieguldījumu Francijas iestādes norāda uz šādiem aspektiem. Attiecībā uz to, ka pārstrukturēšanas izmaksās nav ņemta vērā atbalsta atmaksa, tās norāda, ka nesaderīgā atbalsta atmaksu nevar a priori iekļaut pārstrukturēšanas izmaksās. Attiecībā uz “paša saņēmēja ieguldījumu”, kā tas minēts paziņojumā, Francijas iestādes paskaidro, ka tie ir aizņēmumi no bankām.
5.2. Francijas komentāri par ieinteresēto personu piezīmēm
(31)
Attiecībā uz uzņēmuma Electrolux piezīmēm Francija uzsver, ka Electrolux un pārējo konkurentu veikto pārstrukturēšanas pasākumu mērķis nebija risināt grūto ekonomisko situāciju, bet tieši nostiprināt pozīciju lielās sadzīves elektrotehnikas tirgū. Tādējādi Francija uzskata, ka uzņēmuma FagorBrandt situāciju nevar salīdzināt ar to konkurentu situāciju, kuru rīcībā ir ievērojami vairāk finanšu līdzekļu, tāpēc ka tie ir daudz lielāki uzņēmumi.
(32)
Attiecībā uz piezīmēm, kuras izteica uzņēmums, kas vēlējās palikt anonīms, un kuras saistītas ar FagorBrandt ilgtermiņa dzīvotspēju, Francijas iestādes uzsver, ka vispirms FagorBrandt veica pasākumus, kas “sākotnēji paredzēti zaudējumu ierobežošanai un peļņas palielināšanai, lai nākotnē varētu iegūt labāku tirgus pozīciju, tai skaitā, attīstot […]”.
(33)
Attiecībā uz apgalvojumu, ka atbalsts nav ierobežots līdz minimumam, jo FagorBrandt varētu finansēt tā akcionāri, Francijas iestādes uzsver, ka MCC ir kooperatīvu kustība, nevis kontrolakciju sabiedrība. Kooperatīvu kustībā katrs kooperatīvs, arī Fagor vai banka Caja Laboral, ir autonoms un ir atkarīgs no savu pašu darbinieku - kooperatīvu biedru, kuri ir tā īpašnieki, -lēmumiem. Tāpēc FagorBrandt var rēķināties tikai ar sabiedrības Fagor finansiālo atbalstu, un tās pašreizējās iespējas ir ierobežotas. FagorBrandt iegāde samazināja Fagor iespējas rīkoties ar naudas līdzekļiem, un pašlaik Fagor nevar piešķirt finansējumu, kas pārsniedz konkrētu maksimālo apmēru.
(34)
Treškārt, atbildot uz apgalvojumu par iespējamo negatīvo ietekmi uz konkurenci, Francijas iestādes norāda uz pretrunām ieinteresētās personas, kura vēlējās palikt anonīma, piezīmēs. No vienas puses, šī persona apgalvo, ka atbalsts ietekmētu konkurences apstākļus Eiropas iekšējā tirgū. No otras puses, tā norāda, ka FagorBrandt ir pārāk mazs salīdzinājumā ar lielākiem uzņēmumiem, un tas apdraud tā dzīvotspēju. Turklāt saistībā ar to, ka netiek veikti kompensācijas pasākumi, Francijas iestādes atgādina, ka tās jau ir īstenojušas atbilstošus kompensācijas pasākumus un ierosina veikt jaunus.
(35)
Ceturtkārt, atbildot uz apgalvojumiem, kuru pamatā ir Francijas un Itālijas iepriekš piešķirtais nelikumīgais atbalsts, Francija atgādina, ka šis nelikumīgais atbalsts nebija paredzēts uzņēmuma pārstrukturēšanas programmas īstenošanai, bet pasākumu sistēmai, kuras mērķis ir veicināt nodarbinātības saglabāšanu reģionā. Turklāt Francija, pamatojoties uz FagorBrandt2007. gada 17. decembrī sniegto informāciju Komisijai, uzsver, ka nepastāv reāla saikne starp piešķirtā atbalsta summu (atbalsta neto summa ir aptuveni 20 miljoni euro pēc nodokļu nomaksas) un ar iekšējo tirgu nesaderīgā atbalsta summu (aptuveni 27,3 miljoni euro pēc procentu aprēķināšanas). Turklāt pārstrukturēšanas izmaksas tiek lēstas 62,5 miljonu euro apmērā, un tādējādi ievērojami pārsniedz prasītā pārstrukturēšanas atbalsta summu. Visbeidzot, Francijas iestādes atgādina, ka izdevumi ir aizstājami.
(36)
Attiecībā uz piezīmēm, kuras Komisijai iesniedza uzņēmums FagorBrandt, Francijas iestādes norāda, ka tās var vienīgi piekrist šiem paskaidrojumiem vēl jo vairāk tāpēc, ka tie papildina pašu Francijas iestāžu piezīmes.
6. ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS
6.1. Atbalsta esība LESD 107. panta 1. punkta nozīmē
(37)
Komisija uzskata, ka šis pasākums ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Tas tiek sniegts kā Francijas valsts subsīdija, un tādējādi tas tiek finansēts no valsts līdzekļiem un ir valsts īstenots pasākums. Pasākums attiecas vienīgi uz uzņēmumu FagorBrandt, tādējādi tas ir selektīvs. Subsīdija sniedz priekšrocības uzņēmumam FagorBrandt, piešķirot tam papildu līdzekļus un palīdzot nepārtraukt darbību. Tāpēc šis pasākums draud ar konkurences izkropļošanu starp lielās sadzīves elektrotehnikas ražotājiem. Visbeidzot, lielās sadzīves elektrotehnikas tirgu raksturo nozīmīga tirdzniecība starp dalībvalstīm. Tāpēc Komisija uzskata, ka paziņotais pasākums ir valsts atbalsts. Francija šo secinājumu neapstrīd.
6.2. Novērtējuma juridiskais pamats
6.2.1. Atbalsta saderības juridiskais pamats
(38)
LESD 107. panta 2. un 3. punktā ir paredzētas atkāpes no vispārējās nesaderības, kas noteikta minētā panta 1. punktā. Konkrētajā gadījumā atkāpes, kas paredzētas LESD 107. panta 2. punktā, acīmredzami nav piemērojami.
(39)
Attiecībā uz LESD 107. panta 3. punktā paredzētajām atkāpēm Komisija norāda, ka, ņemot vērā to, ka atbalsta mērķis nav reģionāla rakstura un minētā punkta b) apakšpunktā paredzētā atkāpe acīmredzami nav piemērojama, var piemērot vienīgi c) apakšpunktā paredzēto atkāpi. Minētajā punktā noteikts, ka var atļaut tādu valsts atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību attīstību, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības nosacījumiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm. Šajā kontekstā ir skaidrs, ka atbalstu piešķīra, lai atjaunotu grūtībās nonākuša uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju. To, kādā veidā Komisija izvērtē šāda atbalsta saderību ar iekšējo tirgu, tā ir paskaidrojusi pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādnēs. Tātad pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādnes ir novērtējuma juridiskais pamats. Komisija uzskata, ka konkrētajā gadījumā nevar piemērot nevienu citu Kopienas regulējumu. Turklāt Francija nenorādīja nevienu citu LESD atkāpi. Arī ieinteresētās personas neapstrīdēja minētā juridiskā pamata izvēli, kurš jau ir paziņots lēmumā par procedūras sākšanu.
6.2.2. Analīzes laiks
(40)
Saskaņā ar Vispārējās tiesas judikatūru (14) Komisijai pēc tam, kad tā atcēlusi kādu no saviem lēmumiem, jaunā analīze jāpamato tikai uz informāciju, kas bijusi tās rīcībā atceltā lēmuma pieņemšanas brīdī, šajā gadījumā 2008. gada 21. oktobrī.
(41)
Tāpēc turpmākie notikumi, kas varēja norisināties no 2008. gada 21. oktobra, nav jāņem vērā. Tirgus pārmaiņas vai attīstība vai atbalsta saņēmēja situācijas pārmaiņas vai attīstība analīzē nav jāņem vērā. Tāpat Komisija neņem vērā pārstrukturēšanas plāna izpildes laikposmu pēc 2008. gada oktobra (15).
(42)
Komisijai nav arī pienākuma atsākt lietas izmeklēšanu, ne arī to papildināt ar jaunām tehniskām ekspertīzēm (16). Tas, ka atceļ tiesību aktu, ar kuru tiek izbeigts dažādus posmus ietverošs administratīvais process, ne vienmēr izraisa visa procesa atcelšanu. Ja, neraugoties uz izmeklēšanas aktiem, kas ļauj pilnībā izvērtēt atbalsta saderīgumu, Komisijas veiktā analīze izrādās nepilnīga un izraisa arī lēmuma nelikumību - kā tas ir šajā gadījumā -, procedūra, kuras mērķis ir aizstāt šo lēmumu, var atsākties, pamatojoties uz jau veiktiem izmeklēšanas aktiem (17).
(43)
Turklāt, tā kā Komisijai savā jaunajā analīzē ir jāpamatojas tikai uz informāciju, kas bija tās rīcībā 2008. gada oktobrī, un tā ir informācija, par kuru Francijas iestādes un FagorBrandt jau ir pauduši savu nostāju, tā nav jāizskata no jauna (18). Visbeidzot, trešo ieinteresēto personu tiesības izteikt savas piezīmes tika nodrošinātas ar lēmuma par procedūras sākšanu publikāciju Oficiālajā Vēstnesī (19), un neviens Regulas Nr. 659/1999 noteikums neliek tām no jauna piedāvāt šādu iespēju, ja sākotnējais pārstrukturēšanas plāns tiek grozīts pārbaudes laikā (20).
(44)
Tādējādi šā jaunā lēmuma pamatā ir tikai 2008. gada 21. oktobrī pieejamie dati.
6.3. Uzņēmuma atbilstība pārstrukturēšanas atbalstam
(45)
Lai saņemtu pārstrukturēšanas atbalstu, uzņēmumam vispirms ir jābūt grūtībās nonākušam uzņēmumam, kā tas definēts pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 2.1. iedaļā.
(46)
Lēmuma par procedūras sākšanu 24. punktā Komisija norādīja, ka uzņēmums, šķiet, ir grūtībās nonācis uzņēmums pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 11. punkta nozīmē. Turklāt lēmuma par procedūras sākšanu 27. punktā Komisija norādīja, ka saskaņā ar pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 13. punktu uzņēmuma grūtības ir kļuvušas pārāk nopietnas, lai tās varētu finansēt tā Spānijas akcionārs. Pretēji šim iepriekšējam novērtējumam konkurents, kurš vēlējās palikt anonīms, uzskata, ka FagorBrandt finansiālu atbalstu, kas nepieciešams, lai cīnītos ar savām grūtībām, varētu saņemt no Fagor un MCC. Tādēļ ir jāanalizē, vai lēmumā par procedūras sākšanu veiktais iepriekšējais novērtējums ir jāgroza. Komisija atzīmē, ka konkurents pamato savu apgalvojumu ar rakstu presē (21), kas it kā norāda, ka Fagor var brīvi piesaistīt kapitālu finanšu tirgos. Tomēr Komisija norāda, ka šis raksts ir datēts ar 2005. gada aprīli un pēc tam Fagor finansiālais stāvoklis strauji pasliktinājās. Šajā sakarībā Francijas iestādes atgādina, ka 2005. gadā sabiedrības Fagor finanšu parādi (bez FagorBrandt parādu konsolidācijas) ir trīskāršojušies, jo īpaši pēc FagorBrandt akciju iegādes un ievērojamiem ieguldījumiem ražošanas iekārtās sabiedrībā Fagor. Turklāt 2006. gadā Fagor ieguldīja 26,9 miljonus euro uzņēmuma FagorBrandt kapitālā. Visi šie faktori gandrīz pilnībā izsmēla kooperatīva spēju uzņemties jaunas kredītsaistības, jo tā parādu attiecība ievērojami pārsniedza pieļaujamo slieksni.
(47)
Turklāt Francijas iestādes paskaidroja, ka Fagor, kas ir vienīgais grupas FagorBrandt akcionārs, ir Spānijā reģistrēts iesaistīto darbinieku kooperatīvs. Tā kapitāls ir sadalīts starp aptuveni 3 500 dalībniekiem, kas ir tikai iesaistītie darba ņēmēji, un tajā nevienam dalībniekam nedrīkst piederēt vairāk nekā 25 % kooperatīva kapitāla.
(48)
Šās juridiskās formas dēļ Fagor nevar uzsākt trešām personām atvērtu kapitāla palielināšanu. Kooperatīvs var palielināt savu kapitālu, tikai vēršoties pie saviem dalībniekiem, kuru finansiālās spējas veido tikai personiskie uzkrājumi. Vienīgā iespēja, kas ir kooperatīva rīcībā attīstības finansēšanai, ir izdarīt aizņēmumus bankās vai izdot obligācijas.
(49)
Kas attiecas uz MCC, tā ir kooperatīvu grupa, kuras daļa ir Fagor. Šīs grupas ietvaros ikviens kooperatīvs saglabā juridisko un finansiālo autonomiju. Citiem vārdiem sakot, starp Fagor un MCC nav nekādas kapitāla saiknes. MCC tātad nav kontrolakciju sabiedrība, bet gan kooperatīvu kustība. Ikviens kooperatīvs, kas pieder šai grupai, kā Fagor vai banka Caja Laboral, ir autonoms un ir atkarīgs no savu pašu darba ņēmēju - kooperatīvu biedru, kuri ir tā īpašnieki -, lēmumiem. Tāpēc attiecības starp MCC grupu un tās dalībniekiem nevar tikt vērtētas tāpat kā tradicionālā kapitāla grupā.
(50)
Tādējādi MCC tās juridiskās formas dēļ nevarēja iegūt līdzekļus kā akciju sabiedrība, un to nevar uzskatīt par mātesuzņēmumu pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 13. punkta nozīmē. Tātad FagorBrandt varēja rēķināties tikai ar mātesuzņēmuma - Fagor - atbalstu atbilstoši tā spējai dot ieguldījumu.
(51)
Tāpēc Komisija uzskata, ka nav jāpārskata lēmumā par procedūras sākšanu veiktais novērtējums attiecībā uz uzņēmuma atbilstību, pamatojoties uz pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 11. un 13. punktu.
(52)
Attiecībā uz uzņēmuma atbilstību, pamatojoties uz pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 2.1. iedaļā definētajiem nosacījumiem, lēmumā par procedūras sākšanu ir izteiktas šaubas tikai vienā jautājumā, proti, iespējams, tiek apiets aizliegums piešķirt pārstrukturēšanas atbalstu jaunizveidotiem uzņēmumiem (skatīt 3. iedaļu “Procedūras sākšanas pamats”).
(53)
Komisija ir izskatījusi uzņēmuma finansiālo stāvokli, kurš turpmāk atspoguļots 1. tabulā. Ir skaidri redzams, ka šo pirmo triju gadu darbības laikā uzņēmums, lai gan tas ir atmaksājis 44.f atbalstu, neatbilda pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 10. un 11. punkta paredzētajiem kritērijiem, lai uzņēmums tiktu uzskatīts par grūtībās nonākušu uzņēmumu; kas attiecas uz pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 10. punktu, ir redzams, ka pat tādā gadījumā, ja uzņēmums 2004. gadā būtu atmaksājis 22,5 miljonu euro atbalstu (proti, turpmākajos mēnešos pēc tam, kad Komisija pieņēma negatīvu lēmumu), tas vēl nebūtu zaudējis pusi no sava kapitāla 2004. gadā. Attiecībā uz pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 11. punktu pat gadījumā, ja uzņēmums 2004. gadā būtu atmaksājis atbalstu 22,5 miljonu euro apmērā, tas ciestu zaudējumus tikai vienu gadu (2004. gadā), kas, pamatojoties uz minēto punktu, nav pietiekami, lai uzņēmumu uzskatītu par grūtībās nonākušu uzņēmumu. Tādējādi ir jāatzīst, ka no 2005. gada grupas FagorBrandt finansiālās grūtības palielinājās tiktāl, ka no nākamā gada (ņemot vērā pienākumu atmaksāt 44.f atbalstu), iespējams, uzņēmumu varētu uzskatīt par grūtībās nonākušu uzņēmumu pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu izpratnē (tas ir, uzņēmumu, kas “bez valsts iestāžu ārējas iejaukšanās” būs spiests “īstermiņā vai vidējā termiņā gandrīz noteikti izbeigt savu darbību”) un 2007. gadā - noteikti.
1. tabula
Miljoni euro
2002
2003
2004
2005
2006
2007
Apgrozījums
847,1
857,6
813,2
743,6
779,7
903,0
Bruto marža
205,2
215,1
207,0
180,6
171,6
190,4
Peļņa/zaudējumi
15,5
13,8
(3,6)
(13,4)
(18,2)
(5,7)
Pašu resursi
69,8
83,4
79,8
70,6
79,4
73,6
(54)
Komisija uzsvēra arī to, ka 2005. gada pirmā ceturkšņa laikā grupa Fagor pieņēma lēmumu nopirkt 90 % uzņēmuma akciju par [150-200] miljoniem euro. Tas liecina - tirgū netika uzskatīts, ka minētais uzņēmums ir grūtībās nonācis uzņēmums pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu nozīmē, proti, uzņēmums, kas bez publiskā sektora iestāžu ārējas iejaukšanās būs spiests īstermiņā vai vidējā termiņā gandrīz noteikti izbeigt savu darbību.
(55)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka uzņēmumu, kas izveidots 2002. gada janvārī, nevarēja uzskatīt par grūtībās nonākušu uzņēmumu pirmos trīs tā pastāvēšanas gados pat tad, ja tas būtu atmaksājis 44.f atbalstu nekavējoties. Tāpēc Komisija norāda, ka ar šo Francijas kavēšanos atgūt 44.f atbalstu līdz 2005. gada janvārim - tas ir, trīs gadus pēc FagorBrandt izveides - netika mākslīgi pie dzīvības uzturēts uzņēmums, kas citādi būtu pametis tirgu. Komisija arī norāda, ka šajā laikposmā uzņēmumam nebija iemesla prasīt pārstrukturēšanas atbalstu. Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka Francijas kavēšanās atgūt 44.f atbalstu līdz 2005. gada janvārim nav mēģinājums apiet aizliegumu piešķirt atbalstu jaunizveidotiem uzņēmumiem pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 12. punkta nozīmē.
(56)
Visbeidzot, šaubas par uzņēmuma atbilstību ir izkliedētas, un Komisija uzskata, ka ir ievēroti nosacījumi, kas paredzēti pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 2.1. iedaļā.
6.4. Noteikumi attiecībā uz iepriekšējo nelikumīgo vai nesaderīgo atbalstu
6.4.1. Francijas piešķirtais atbalsts
(57)
Pamatojoties uz pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 23. punktu un to, ka paziņoto atbalstu varētu galvenokārt izmantot, lai finansētu 44.f atbalsta atmaksu, Komisija lēmuma par procedūras sākšanu 30. punktā pauda šaubas par to, ka paziņotais atbalsts varētu būt mēģinājums apiet atmaksāšanas pienākumu un mazināt šā atbalsta atgūšanas jēgu un efektivitāti.
(58)
Komisija savā novērtējumā, kas saistīts ar šo jautājumu, ņēma vērā šādus aspektus.
(59)
Pirmkārt, saskaņā ar pastāvīgo judikatūru ar iekšējo tirgu nesaderīga atbalsta atmaksa kopā ar procentiem ļauj atjaunot situāciju, kāda tā bija pirms atbalsta piešķiršanas, un tādējādi novērst konkurences izkropļojumus, kurus atbalsts rada. Līdz ar to šajā gadījumā 44.f atbalsta atmaksa kopā ar procentiem - tas nosaka jauna atbalsta maksāšanu - ir paredzēta, lai atjaunotu situāciju, kas pastāvēja pirms atbalsta piešķiršanas.
(60)
Otrkārt, uzņēmums ir tiesīgs saņemt pārstrukturēšanas atbalstu. Patiešām, pirmkārt, uzņēmuma finansiālo grūtību pamatā nav ar iekšējo tirgu nesaderīgā atbalsta atmaksa. Tās izraisīja citi cēloņi, kas ir par iemeslu uzņēmuma zaudējumiem, sākot ar 2004. gadu (skatīt iepriekš 1. tabulu). Ar iekšējo tirgu nesaderīgā atbalsta atmaksa nākotnē tikai padziļinās šīs problēmas, līdz uzņēmums bez valsts atbalsta vairs nespēs ar tām cīnīties. Otrkārt, tika īstenots darbību pārstrukturēšanas plāns, kura izmaksas ir 62,5 miljoni euro. Tas liecina, ka darbības pārstrukturēšana, kas nepieciešama tās rentabilitātes atjaunošanai, ir saistīta ar ļoti būtiskām izmaksām, kas ir lielākas nekā 44.f atbalsta atmaksa 22,5 miljonu euro apmērā, neskaitot procentus. Minētie faktori pierāda, ka FagorBrandt ir grūtībās nonācis uzņēmums, kura pastāvēšana ir apdraudēta. Tādēļ tas, tāpat kā ikviens uzņēmums šādā situācijā, var saņemt pārstrukturēšanas atbalstu, ja ir ievēroti pārējie nosacījumi, kas paredzēti pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādnēs.
(61)
Treškārt, Komisija savā 1991. gada lēmumā attiecībā uz Deggendorf lietu (22), norādot, ka “[S]ummējot nelikumīgi piešķirto atbalstu, kuru Deggendorf atsakās atmaksāt kopš 1986. gada, un jauno atbalstu, (…) šai sabiedrībai tiktu sniegtas pārmērīgas un nepamatotas priekšrocības, kas ietekmētu tirdzniecības apstākļus tiktāl, ka tas būtu pretrunā kopīgām interesēm”, izskatīja jaunu un ar iekšējo tirgu saderīgu atbalstu ar nosacījumu, ka “iestādēm (…) ir jāpārtrauc atbalsta maksāšana sabiedrībai Deggendorf (…), kamēr tās nebūs atguvušas nesaderīgo atbalstu (…)”. Tiesa savā 1997. gada 15. maija spriedumā (23) apstiprināja Komisijas izmantoto pieeju. Kopš tā laika Komisija ir pieņēmusi vairākus lēmumus, kuros tā izmanto šo pašu pieeju, proti, izskata jaunu ar iekšējo tirgu saderīgu atbalstu, vienlaikus nosakot tā maksāšanas apturēšanu, līdz tiek atmaksāts nelikumīgi piešķirtais atbalsts (24). Komisija norāda, ka, šķiet, šajā gadījumā no brīža, kad jaunais atbalsts atbilst pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādnēs paredzētajiem nosacījumiem, nav faktoru, kas liedz piemērot tādu pašu pieeju kā Deggendorf gadījumā, proti, izskatīt jaunu un ar iekšējo tirgu saderīgu atbalstu ar nosacījumu, ka tā izmaksāšana tiek atlikta līdz 44.f atbalsta atgūšanai.
(62)
Pamatojoties uz iepriekš minētajiem apsvērumiem, Komisijas šaubas ir izkliedētas.
(63)
Šajā sakarībā Komisija vēlas sniegt šādu precizējumu. Pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 23. punktā Komisijai ir noteikts pienākums, vērtējot jebkādu pārstrukturēšanas atbalstu, “ņemt vērā gan vecā un jaunā atbalsta kumulatīvo iedarbību, gan arī to, ka vecais atbalsts nav atmaksāts”. Kā ir norādīts pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 2. zemsvītras piezīmē (23. punkts), šis noteikums pamatojas uz iepriekš norādīto spriedumu Deggendorf lietā (25). Minētajā gadījumā Francija apņēmās atgūt 44.f atbalstu, pirms sākt jauna atbalsta izmaksāšanu. Šajā lēmumā Komisijai saskaņā ar judikatūru Deggendorf lietā šīs saistības ir jāiekļauj kā nosacījums paziņotā atbalsta saderībai ar iekšējo tirgu. Šādā veidā Komisija nodrošinās, ka netiek summēts vecais un jaunais atbalsts un iepriekš piešķirtais atbalsts tiks atmaksāts.
6.4.2. Nelikumīgs Itālijas atbalsts
(64)
Uzņēmumam Brandt Italia, uzņēmuma FagorBrandt Itālijas meitasuzņēmumam, 2008. gada 21. oktobrī joprojām vēl ir jāatmaksā daļa no Itālijas iestāžu piešķirtā atbalsta. Šo atbalstu Komisija ir paziņojusi par nesaderīgu savā 2004. gada 30. marta lēmumā (26).
(65)
Šādā gadījumā, kā tas ir atgādināts 61. apsvērumā, Deggendorf lietas (27) judikatūra apliecina, ka Komisija nav pārsniegusi savu rīcības brīvību ar to, ka uzdod atgūt iepriekšējo atbalstu kā nosacījumu jauna atbalsta izmaksāšanai. Ja Komisija pakārto paredzamā atbalsta piešķiršanu tam, ka vispirms jāatgūst iepriekšējais atbalsts vai iepriekšējie atbalsti, tai nav jāveic pārbaude attiecībā uz šo atbalstu kumulēto ietekmi uz konkurenci, jo šāda pakārtošana ļauj izvairīties no tā, ka ar iecerēto atbalstu piešķirtā priekšrocība tiek kombinēta ar iepriekšējo atbalstu piešķirto priekšrocību (28).
(66)
Tādējādi Komisija lēmumu pieņemšanas praksē devusi priekšroku nosacījumam, ka nesaderīgi atbalsti jāatgūst pirms jaunu atbalstu izmaksāšanas (29), nevis pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 23. punkta piemērošanai, kas tai ļauj ņemt vērā nelikumīgā atbalsta un jaunā atbalsta kumulēto ietekmi.
(67)
Tomēr, ņemot vērā īpašos apstākļus minētajā gadījumā, Komisija plāno piemērot pamatnostādņu 23. punktu. Faktiski Komisijai šajā gadījumā jāpieņem jauns lēmums pēc tam, kad Vispārējā tiesa atcēlusi tās 2008. gada 21. oktobra lēmumu. Tātad Komisija nevar ņemt vērā to informāciju, kuras nebija tās rīcībā pirmā lēmuma pieņemšanas laikā. Tāpēc Komisija nevar ņemt vērā jaunās saistības, ko uzņemtos dalībvalsts, nedz arī nelikumīgā atbalsta atgūšanas kārtību, kas notikusi pēc šā datuma.
(68)
Tāpēc - kā jau to paredz Vispārējās tiesas 2012. gada 14. februāra spriedums (30) - Komisijai jāpārbauda Itālijas atbalsta un paziņotā pārstrukturēšanas atbalsta kumulatīvā ietekme uz konkurenci.
(69)
Tomēr ir nepieciešams vispirms noteikt, kāda ir Itālijas atbalsta summa, kas bija jāņem vērā 2008. gada 21. oktobrī.
(70)
FagorBrandt uzskata, ka Itālijas atbalstam, kura atmaksāšana jāveic Brandt Italia, acīmredzot ir jābūt mazākam nekā 200 000 euro.
(71)
FagorBrandt 2003. gadā ar sava meitasuzņēmuma Brandt Italia starpniecību iegādājās Verolanovas rūpnīcu un tās aktīvus sabiedrībā Ocean, kam bija uzsākts likvidācijas process. Brandt Italia par attiecīgajiem aktīviem piedāvātā cena bija 10 miljoni euro.
(72)
Tā kā sabiedrības Ocean maksātnespējas procesa administratori uzskatīja šo summu par nepietiekamu, Itālijas iestādes vēlējās attiecībā uz šādām pārņemšanas darbībām paplašināt sistēmu “Mobilita” un “Cassa Integrazione” noteikumus, kas tika paziņoti par saderīgiem ar piemērojamiem Eiropas tiesību aktiem. Konkrētāk, tie paredzēja, ka uzņēmumi, kas pieņem darbā darbiniekus, kuri ir bezdarbnieki, var izmantot atbrīvojumu no sociālās apdrošināšanas iemaksām. Šo pasākumu paplašināšanas mērķis bija tāds, lai labums, kas no tā rodas ieguvējam, palielina līdz pienācīgai konkurētspējai attiecīgo aktīvu iegādes cenu.
(73)
Tādējādi Itālijas iestādes 2003. gada 14. februārī pieņēma dekrētu, kurā paredzēja, ka pircējs, kas pērk jebkuras tādas sabiedrības aktīvus, kurai ir uzsākts likvidācijas process un kurā nodarbināti vairāk nekā 1 000 algotu darbinieku, var izmantot atbrīvojumu no sociālās apdrošināšanas iemaksām un papildu iemaksas par katru no jauna darbā pieņemto darbinieku. Brandt Italia veiktais sadzīves elektrotehnikas sabiedrības Océan SpA aktīvu pirkums 2003. gada 7. martā bija atbilstošs shēmai, kas tika ieviesta ar šo dekrētu. Tāpēc minēto atbrīvojumu summa, kas tiek lēsta 8,5 miljonu euro apmērā, palielināja Brandt Italia piedāvāto iegādes cenu, kas tādējādi pieauga līdz 18,5 miljoniem euro.
(74)
Komisija 2004. gada 30. marta lēmumā (31) uzskatīja, ka 2003. gada 14. februāra dekrēts, kas tika pārveidots par likumu 2003. gada 17. aprīlī, veidoja nelikumīgu un nesaderīgu atbalsta shēmu. Brandt Italia, tiklīdz uzzināja šo Komisijas lēmumu, 2004. gada 5. jūlijā no Brešas komerctiesas saņēma nolēmumu, kurā noteikts uzlikt arestu iegādes cenas pēdējai maksājuma daļai (5,7 miljoniem euro), un kontaktējās ar Ocean maksātnespējas procedūras iestādēm, lai atgūtu pārmaksāto summu. Brandt Italia uzskatīja, ka Itālijas valstij bija jāuzsāk nelikumīgā atbalsta atgūšana no tā reālā ieguvēja.
(75)
Tāpēc pat tādā gadījumā, ja attiecīgais atbalsta saņēmējs, kas to saņēmis saskaņā ar Komisijas noraidīto shēmu, būtu Brandt Italia (sabiedrība, kas patiešām saņēmusi atbrīvojumus), FagorBrandt uzskatīja, ka šā atbalsta galīgais labums gandrīz pilnībā bija novirzīts kreditoriem, kurus noteikuši sabiedrības Ocean maksātnespējas procesa administratori, izmantojot aktīvu pirkuma cenas palielinājumu (cenas palielinājums par 8,5 miljoniem euro salīdzinājumā ar patiešām piešķirtiem atbrīvojumiem 8 624 283 euro vērtībā). Tāpēc Francijas iestādes uzskatīja, ka atlikusī starpība, kas jāsedz Brandt Italia/FagorBrandt, ir 124 283 euro, un šai summai vēl jāpieskaita procenti.
(76)
Tomēr Itālijas iestādes sniedza Komisijai informāciju, kas šo apsvērumu padara par spēkā neesošu.
(77)
Itālijas iestādes 2008. gada 13. maijā iesniedza Komisijai divus Brešas tiesas spriedumus. Tie attiecās uz strīdu, kas pastāv starp valsts sociālās drošības institūtu (INPS) un Brandt Italia par atbalsta summas noteikšanu, proti, atbrīvojumiem no sociālās drošības iemaksām, kurus izmantoja Brandt Italia.
(78)
Pirmais spriedums, kas pieņemts 2008. gada 1. februārī, aptur atgūšanas rīkojumu, ko INPS2007. gada 18. decembrī izdevis attiecībā uz Brandt Italia. INPS pārsūdzēja šo spriedumu. Apelācijas tiesa 2008. gada 29. aprīlī atcēla atgūšanas rīkojuma apturēšanu.
(79)
Trešais spriedums, kas pieņemts 2008. gada 8. jūlijā un iesniegts Komisijai 2008. gada 20. oktobrī, pamatā saskan ar INPS viedokli attiecībā uz to, ka atbalsta atmaksāšana pilnībā jāveic Brandt Italia. Šis spriedums tika paziņots Brandt Italia2008. gada 15. septembrī.
(80)
Tāpēc Komisijai, ņemot vērā šo informāciju, jānosaka, cik liela atbalsta summa - pēc saprātīgām aplēsēm atbilstoši situācijai 2008. gada 21. oktobrī - Brandt Italia/FagorBrandt ir jāatmaksā. Lai to veiktu, Komisija ir konstatējusi, ka saskaņā ar Brešas tiesas 2008. gada 8. jūlija spriedumu Brandt Italia ir jāatmaksā 8 890 878,02 euro.
(81)
Tomēr Komisija uzskata, ka no šīs summas ir jāatskaita arestētā naudas summa, proti, 5,7 miljoni. Faktiski Brandt Italia rīcībā nebija šīs summas, kas kopš Brešas komerctiesas sprieduma 2004. gada 5. jūlijā bija uz laiku bloķēta. Minētais lēmums ir pieņemts saskaņā ar Komisijas 2004. gada 30. martā pieņemto lēmumu, un tātad minētā summa tika bloķēta, paredzot atbalsta atgūšanas nepieciešamību. Tādējādi 2008. gada 21. oktobrī varēja pieņemt, ka šī summa tiktu izmantota attiecīgā atbalsta daļas atmaksāšanai. Šo secinājumu pamato tas, ka
-
Komisijas 2004. gada 30. marta lēmuma 18. apsvērumā precizēts, ka gan grūtībās nonākušu uzņēmumu pircēji, gan grūtībās nonākuši uzņēmumi varēja būt saņēmēji saskaņā ar noraidīto atbalsta shēmu. Citiem vārdiem, bija paredzams, ka vismaz daļa no atgūstamās summas būtu jāsedz sabiedrībai Ocean;
-
Brešas tiesas 2008. gada 8. jūlija spriedumā minēta šī arestētajā kontā bloķētā summa un uzskatīts par “acīmredzamu”, ka šo summu varētu izmantot, lai daļēji atmaksātu INPS izdevumus.
(82)
Tādējādi, ņemot vērā 76.-81. apsvērumā izklāstītos elementus, Komisija uzskata, ka Itālijas atbalsta galīgā summa, kas ir jāņem vērā minētās analīzes nolūkā, ir 3 190 878,02 euro, kam jāpieskaita procenti, kuri uzkrājušies līdz 2008. gada 21. oktobrim.
(83)
Kas attiecas uz procentiem, Komisija uzskata, ka diena, kas jāņem vērā, lai noteiktu procentu summu, nav reālā atbalsta atgūšanas diena, bet gan atceltā lēmuma pieņemšanas diena, jo šajā gadījumā Komisija analizē Francijas atbalsta saderību 2008. gada 21. oktobrī. Tādējādi 2008. gada 21. oktobrī Francijas atbalsts ir kumulēts ar Itālijas atbalstu, tostarp līdz minētajai dienai uzkrātajiem procentiem. Tāpēc Komisijai ir jāņem vērā šo elementu kumulācija un nav tiem jāpievieno procenti, kas uzkrājušies līdz reālajai atgūšanas dienai.
(84)
Taču priekšrocības, ko veido laikposmā no 2008. gada 21. oktobra līdz reālajai atgūšanas dienai uzkrājušies procenti, atceļ pati atgūšana, kam pašsaprotami tie jāiekļauj.
(85)
Tādējādi FagorBrandt rīcībā bija summa 3 190 878,02 euro apmērā (plus procenti) papildus Francijas iestāžu piešķirtajam atbalstam 31 miljona euro apmērā. Šī priekšrocība ietekmē konkurenci - uzņēmuma rīcībā bija papildu naudas līdzekļi, kas tam nebūtu bijuši parastos tirgus apstākļos (proti, ja nebūtu nesaderīgā Itālijas atbalsta).
(86)
Saskaņā ar pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 23. punktu un Vispārējās tiesas 2012. gada 14. februāra spriedumu Komisija plāno pārbaudīt Itālijas atbalsta un pārstrukturēšanas atbalsta kumulēto ietekmi pēdējā minētā atbalsta saderības analīzes kontekstā.
(87)
Šī kumulētā atbalsta ietekmes pārbaude nozīmē, ka Komisijai jāveic divkārša pārbaude. No vienas, puses, Komisijai jāpārbauda, ka kompensācijas pasākumi (sk. 89. un turpmākos apsvērumus, īpaši 118. un turpmākos apsvērumus) ļauj precīzi kompensēt konkurencei nodarīto kaitējumu, kas radies no tā, ka FagorBrandt rīcībā bija papildu naudas līdzekļi. No otras puses, Komisija plāno pievērst uzmanību tam, lai atbalsta saņēmēja ieguldījums nebūtu saistīts ar atbalstu (sk. 154. un turpmākos apsvērumus). Patiešām, nevar izslēgt, ka uzņēmuma ieplānotajā reālajā ieguldījumā ir iekļauta attiecīgā summa.
(88)
Saistībā ar šo divkāršo pārbaudi Komisija var noteikt jaunus nosacījumus attiecīgajai dalībvalstij neatkarīgi no dalībvalsts iespējamajiem ierosinājumiem (kurus Komisija šajā gadījumā nevarētu ņemt vērā, ja tie būtu izteikti pēc 2008. gada 21. oktobra). Kā apliecināts pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 46. punktā, “Komisija var noteikt jebkādus nosacījumus un pienākumus, ko tā uzskata par vajadzīgiem, lai nodrošinātu, ka atbalsts nekropļo konkurenci tā, ka tas būtu pretrunā ar kopīgām interesēm, ja attiecīgā dalībvalsts nav paziņojusi par apņemšanos pieņemt šādus noteikumus”.
6.5. Izvairīšanās no pārmērīgiem konkurences traucējumiem
6.5.1. Kompensācijas pasākumu nepieciešamības analīze
(89)
Pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 38. punktā ir paredzēts, ka, lai Komisija varētu atļaut pārstrukturēšanas atbalstu, ir jāveic kompensācijas pasākumi, lai mazinātu atbalsta negatīvo ietekmi uz tirdzniecības apstākļiem. Pretējā gadījumā atbalsts ir jāuzskata par tādu, kas ir “pretrunā kopīgām interesēm”, un ir jāatzīst, ka tas nav saderīgs ar iekšējo tirgu. Šis nosacījums parasti izpaužas kā uzņēmuma pārstāvības tirgū vai tirgos ierobežošana pārstrukturēšanas laikposma beigās.
(90)
Francija savā paziņojumā apgalvoja, ka šajā gadījumā, šķiet, kompensācijas pasākumi nav vajadzīgi, jo īpaši tāpēc, ka atbalstam nav būtiskas tirgu izkropļojošas ietekmes. Lēmuma par procedūras sākšanu 37., 38. un 40. punktā Komisija īsi paskaidroja, kāpēc tā noraida minēto apgalvojumu.
(91)
Turpmākajos apsvērumos Komisija sīkāk paskaidro, kāpēc tā uzskata, ka atbalsts rada izkropļojumus, un kāpēc kompensācijas pasākumu īstenošana, pretēji Francijas iestāžu apgalvojumiem, ir vajadzīga.
(92)
Kā jau ir izklāstīts, FagorBrandt nodarbojas ar lielās sadzīves elektrotehnikas iekārtu ražošanu un pārdošanu izplatītājiem (pretēji piegādei un pārdošanai privātpersonām). Attiecībā uz lielās sadzīves elektrotehnikas tirgus ģeogrāfisko dimensiju Komisija līdz šim uzskatīja, ka tas ir vismaz Eiropas Savienības tirgus jo īpaši tādēļ, ka nepastāv šķēršļi iekļūšanai tirgū, kā arī tehniskās saskaņotības un relatīvi zemo transporta izmaksu dēļ (32). FagorBrandt un abu konkurentu, kuri nosūtīja komentārus, iesniegtie dati apstiprina, ka tirgum ir Savienības mērogs.
(93)
Komisija uzskata, ka pārstrukturēšanas atbalsts automātiski rada konkurences izkropļojumus, aizkavējot atbalsta saņēmēja aiziešanu no tirgus un tādējādi traucējot konkurentu uzņēmumu attīstību. Tāpēc atbalsts ir vērsts pret mazāk efektīvu uzņēmumu slēgšanu, kas ir “normāla tirgus darbības sastāvdaļa”, kā norādīts pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 4. punktā. Tādējādi paziņotais atbalsts uzņēmumam FagorBrandt rada iepriekš minētos konkurences izkropļojumus. Tomēr Komisija norāda, ka pastāv aspekti, kas veicina šo konkurences izkropļojumu negatīvo seku ierobežošanu, un tie ir šādi. Pirmkārt, Eiropas lielās sadzīves elektrotehnikas tirgū FagorBrandt tirgus daļa nepārsniedz [0-5] % (33). Otrkārt, šajā tirgū darbojas četri konkurenti, kuru tirgus daļa ir 10 % vai vairāk (Indesit, Whirlpool, BSH un Electrolux) (34). Turklāt konkurents, kurš vēlējās palikt anonīms, atzīst, ka Eiropas tirgū FagorBrandt ir relatīvi mazs tirgus dalībnieks (skatīt minētā konkurenta iepriekš izteiktās šaubas attiecībā uz uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošanu tā lieluma dēļ), kura tirgus daļa samazinās (35). Treškārt, atbalsta summa ir ierobežota attiecībā pret FagorBrandt apgrozījumu Eiropā (atbalsts ir mazāk nekā 4 % no 2007. gada apgrozījuma) un vēl vairāk attiecībā pret četru galveno tirgus dalībnieku apgrozījumu, kurš ir lielāks nekā FagorBrandt apgrozījums (36).
(94)
Lai gan iepriekšējā punktā analizēti atbalsta radītie konkurences izkropļojumi, ir arī jāizvērtē, kā norādīts pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 38. punktā, kas savukārt izriet no LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta, cik plaša ir “negatīvā ietekme uz tirdzniecības apstākļiem” starp dalībvalstīm. Kā jau tas minēts lēmuma par procedūras sākšanu 38. punktā, atbalsts rada izkropļojumus attiecībā uz saimniecisko darbību izvietojumu dalībvalstīs un tādējādi tirdzniecību starp tām. FagorBrandt ir uzņēmums, kurš lielāko daļu ražošanas darbību veic Francijā, kur tiek nodarbināta lielākā daļa darbinieku ([80-100] % uzņēmuma saražotās produkcijas ir saražota Francijā). Bez Francijas valsts atbalsta FagorBrandt ātri aizietu no tirgus. Tomēr FagorBrandt rūpnīcās ražotie produkti galvenokārt konkurē ar ražojumiem, kurus konkurenti ražo citās dalībvalstīs (37). Tādējādi FagorBrandt darbības pārtraukšana būtu ļāvusi tā Eiropas konkurentiem jūtami palielināt savus pārdošanas apjomus un līdz ar to savu ražošanu. Ar atbalstu tiek saglabātas ražošanas darbības Francijā, kas pretējā gadījumā tiktu daļēji pārvietotas uz citām dalībvalstīm. Tāpēc atbalstam ir negatīva ietekme uz tirdzniecības apstākļiem, samazinot konkurentu, kuri veic darbību citās dalībvalstīs, eksporta iespējas uz Franciju (38). Atbalsts arī samazina pārdošanas iespējas valstīs, uz kurām uzņēmums FagorBrandt turpinās eksportēt savus ražojumus. Ņemot vērā FagorBrandt pārdošanas apjomus un attiecīgo darba vietu skaitu, šī negatīvā ietekme uz tirdzniecības apstākļiem ir būtiska.
(95)
Pamatojoties uz iepriekš veikto analīzi, Komisija uzskata, ka ir vajadzīgi reāli (t. i., būtiski), bet tomēr ierobežoti kompensācijas pasākumi.
6.5.2. Jau īstenoto pasākumu analīze
(96)
Lēmuma par procedūras sākšanu 39. punktā Komisija izteica šaubas par to, vai Francijas iestāžu paziņotos pasākumus var uzskatīt par kompensācijas pasākumiem, ņemot vērā, ka pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 40. punktā ir norādīts, ka “[N]orakstīšana un zaudējumus nesošo darbību pārtraukšana, kas jebkurā gadījumā būtu vajadzīga dzīvotspējas atjaunošanai, kompensācijas pasākumu novērtēšanas nolūkos netiek uzskatīta par jaudas vai tirgus daļas samazinājumu”. Šķiet, ka uz visiem Francijas iestāžu aprakstītajiem pasākumiem attiecās šī izņēmuma piemērošanas joma. Formālās izmeklēšanas procedūras ietvaros Francija atkārtoti norādīja, ka tā uzskata, ka kastveida saldētavu un brīvi stāvošo mikroviļņu krāšņu ražošanas pārtraukšana, kā arī Brandt Components pārdošana bija trīs piemēroti kompensācijas pasākumi. Tādēļ Komisija veica šo pasākumu detalizētu analīzi un izdarīja šādus secinājumus.
(97)
Attiecībā uz kastveida saldētavu rūpnīcas darbības pārtraukšanu 2005. gadā (Lekēnas ražotne) Francija savā 2007. gada 6. augusta paziņojumā norādīja, ka šī rūpnīca, “kurā ražoja kastveida saldētavas un vīna skapjus visai FagorBrandt grupai, bija sasniegusi … apmēru, kas tai vairs neļauj segt ne savas mainīgās, ne fiksētās izmaksas, un 2004. gadā tā bija radījusi saimnieciskās darbības zaudējumus 5,8 miljonu euro apmērā”. Tāpēc nav nekādu šaubu, ka konkrētajā gadījumā tā ir zaudējumus nesošas darbības pārtraukšana, kas vajadzīga dzīvotspējas atjaunošanai (39), un, piemērojot pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 40. punktu, šo pasākumu nevar uzskatīt par kompensācijas pasākumu.
(98)
Arī brīvi stāvošo mikroviļņu krāšņu ražošanas pārtraukšana Azenē ir zaudējumus nesošas darbības pārtraukšana, kas ir vajadzīga dzīvotspējas atjaunošanai, kā to skaidri atzina arī Francijas iestādes savās piezīmēs (40). Tas, ka minētā darbība ir nerentabla, nav pārsteigums, ņemot vērā, ka brīvi stāvošās mikroviļņu krāsnis ir viens no tirgus segmentiem, kurā ražojumu no valstīm ar zemām izmaksām ir visvairāk (41). Turklāt Azenē rūpnīca bija zaudējusi nozīmīgus līgumus, kas saistīti ar mikroviļņu krāšņu ražošanu citām grupām (42). Visbeidzot, pamatojoties uz pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 40. punktu, šo pasākumu nevar uzskatīt par kompensācijas pasākumu.
(99)
Pretēji tam, 2004. gada martā uzņēmums pārdeva savu meitasuzņēmumu Brandt Components (Nevēras rūpnīcu) Austrijas grupai ATB par 3 miljoniem euro. Šī pārdošana nav ne darbības norakstīšana (43), ne arī darbības pārtraukšana. Tātad šis pasākums nav izslēgts ar nosacījumu, kas minēts iepriekš pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 40. punktā. 2004. gada martā pārdotās darbības (44) apgrozījums 2003. gadā bija 35,4 miljoni euro, kas atbilst 4 % uzņēmuma apgrozījuma 2003. gadā, un tajā strādāja 306 darba ņēmēji, kas ir 6 % no uzņēmuma darbiniekiem. Uzņēmums bija iesaistīts mazgāšanas mašīnu elektromotoru projektēšanā, izstrādē, ražošanā un tirdzniecībā. Tādējādi minētā pārdošana samazināja uzņēmuma pārstāvību veļas mazgāšanas mašīnu daļu tirgū.
(100)
Minēto pasākumu tomēr nevar uzskatīt par piemērotu kompensācijas pasākumu. Brandt Components pārdošana notika aptuveni trīsarpus gadus pirms pārbaudāmā atbalsta paziņošanas. Taču šis pasākums nemazina uzņēmuma FagorBrandt pārstāvību lielās sadzīves elektrotehnikas tirgū (45), kas ir galvenais tirgus, kurā FagorBrandt turpinās darboties. Tādējādi paredzētā atbalsta piešķiršanas izraisīto konkurences izkropļojumu samazināšana nebija šā pasākuma mērķis un nevarēja arī būt tā sekas.
6.5.3. Kompensācijas pasākumi, ko ierosinājušas veikt Francijas iestādes
(101)
Lai izkliedētu lēmumā par procedūras sākšanu izteiktās šaubas attiecībā uz paziņoto kompensācijas pasākumu nepietiekamību, Francijas iestādes ierosina uz pieciem gadiem pārtraukt Vedette aukstuma iekārtu un kulinārās apstrādes aprīkojuma tirdzniecību. Turklāt tās ierosina vai nu trauku mazgāšanas mašīnas Vedette tirdzniecības pārtraukšanu, vai preču zīmes […] nodošanu.
(102)
Kā ir norādīts iepriekš, FagorBrandt [50-80] % no saviem pārdošanas apjomiem realizē Francijas tirgū, kurā uzņēmuma tirgus daļa 2006. gadā pēc vērtības bija [10-20] % un pēc apjoma [10-20] %. Tas liecina par to, ka tad, ja uzņēmums FagorBrandt būtu pārdevis savas darbības, no tā labumu galvenokārt būtu guvuši konkurenti, kas darbojas Francijas tirgū, palielinot savus pārdošanas apjomus. Tādējādi FagorBrandt izdzīvošana, ko ļauj īstenot atbalsts, visspēcīgāk ietekmē tieši šos uzņēmumus. Savukārt FagorBrandt pārdošanas apjomi Itālijas tirgū ir ļoti nelieli. Tādēļ Komisija kā kompensācijas pasākumam dod priekšroku preču zīmes Vedette trauku mazgāšanas mašīnu tirdzniecības pārtraukšanai salīdzinājumā ar preču zīmes […] nodošanu, ņemot vērā, ka preču zīmes Vedette (46) ražojumus pārdod vienīgi Francijas tirgū, kamēr […] ražojumus galvenokārt pārdod […].
(103)
Tādēļ ir jāanalizē šo papildu kompensācijas pasākumu apjoms, lai noteiktu, vai tie ir pietiekami.
(104)
Preču zīmes Vedette aukstuma iekārtu (ledusskapji un saldētavas) pārdošanas apjoms 2007. gadā bija [10-20] miljoni euro, proti, [0-5] % no grupas FagorBrandt apgrozījuma.
(105)
Aukstuma iekārtu tirdzniecības pārtraukšana uz pieciem gadiem ļaus konkurentiem, kuri darbojas Francijas tirgū, nostiprināt savas pozīcijas aukstuma iekārtu segmentā. Saskaņā ar GfK 2007. gada pētījumu galvenie FagorBrandt konkurenti, kuru tirgus daļa pēc vērtības ir […] %, ledusskapju tirgū Francijā ir Whirlpool ([…] %), Indesit ([…] %) un Electrolux ([…] %). Saldētavu tirgū galvenie FagorBrandt konkurenti ([…] %) ir Whirlpool ([…] %), Liebherr ([…] %) un Electrolux ([…] %).
(106)
Preču zīmes Vedette kulinārās apstrādes aprīkojuma pārdošanas apjoms 2007. gadā bija [5-10] miljoni euro, proti, [0-5] % no grupas FagorBrandt apgrozījuma.
(107)
Līdz ar to kulinārās apstrādes aprīkojuma tirdzniecības pārtraukšana uz pieciem gadiem ļaus konkurentiem nostiprināt savu pozīciju kulinārās apstrādes aprīkojuma tirgū. Saskaņā ar GfK 2007. gada pētījumu galvenie FagorBrandt konkurenti (kuru tirgus daļa ir […] % vērtības izteiksmē) kulinārās apstrādes aprīkojuma tirgū Francijā ir Indesit ([…] %), Electrolux ([…] %) un Candy ([…] %).
(108)
Preču zīmes Vedette trauku mazgāšanas mašīnu pārdošanas apjoms 2007. gadā bija [5-10] miljoni euro, proti, [0-5] % no grupas FagorBrandt apgrozījuma.
(109)
Saskaņā ar GfK 2007. gada pētījumu galvenie FagorBrandt konkurenti (kuru tirgus daļa pēc vērtības ir […] %) trauku mazgāšanas mašīnu tirgū Francijā ir BSH ([…] %), Whirlpool ([…] %) un Electrolux ([…] %). Līdz ar to preču zīmes Vedette trauku mazgāšanas mašīnu tirdzniecības pārtraukšana ļaus konkurentiem palielināt savu tirgus daļu.
(110)
Kopumā Vedette ražojumi, kuru tirdzniecība tiks pārtraukta, veido [0-5] % no grupas apgrozījuma (47). Francijas iestādes norāda, ka tāpēc būs jāveic būtiski pielāgojumi uzņēmuma līmenī […].
6.5.4. Secinājums par kompensācijas pasākumiem, ko ierosinājušas veikt Francijas iestādes, un papildu kompensācijas pasākumu, ko nosaka Komisija
(111)
Ierosinātie kompensācijas pasākumi ir preču zīmes Vedette (48) atsevišķu ražojumu (kulinārās apstrādes aprīkojuma, aukstuma iekārtu un trauku mazgāšanas mašīnu) tirdzniecības pārtraukšana uz pieciem gadiem un Brandt Components pārdošana. Tā ir faktiska (t. i., būtiska), bet ierobežota tirgus daļas samazināšana.
(112)
Tomēr Komisija uzskata, ka kompensācijas pasākums, ko attiecībā uz preču zīmi Vedette ierosinājušas veikt Francijas iestādes, ir vienīgais piemērotais kompensācijas pasākums, un šis pasākums nav pietiekams. Tāpēc Komisija nolēmusi noteikt saderības nosacījumu - pagarināt par papildu trim gadiem preču zīmes Vedette ražojumu tirdzniecības pārtraukšanu. Proti, lai gan tika ierosināts aizliegums uz pieciem gadiem, tas tiks pagarināts par trim gadiem un kopumā būs astoņi gadi.
(113)
Saskaņā ar informāciju, kas bija Komisijas rīcībā 2008. gada 21. oktobrī, šā kompensācijas pasākuma ietekme attiecībā uz apgrozījuma zaudēšanu var izpausties divējādi, kā parādīts 2. tabulā (49).
2. tabula
Miljoni euro
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
FagorBrandtapgrozījums
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
Kompensācijas pasākumu ietekme, maksimālā prognoze
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
Kompensācijas pasākumu ietekme, minimālā prognoze
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
(114)
Francijas iestādes un FagorBrandt sniedza datus, kas 2. tabulā attiecas uz ierosinātā kompensācijas pasākuma ietekmi laikposmā no 2009. līdz 2012. gadam (par šo ietekmi sk. arī 147. un turpmākos apsvērumus).
(115)
Pirmais aprēķina veids attiecībā uz Komisijas ierosinātā papildu kompensācijas pasākuma ietekmi ir negūtās peļņas reizināšana ar 3 pēdējā Francijas iestāžu novērtētajā gadā (proti, 2012. gadā). Uzņēmumam labvēlīga scenārija gadījumā šī ietekme tātad ir 3 × [40-60] miljoni, proti, [120-180] miljoni euro.
(116)
Otrs veids, kā aprēķināt papildu kompensācijas pasākuma ietekmi, ir iegūt 2013.-2016. gada rādītājus, piemērojot 2012. gada rādītājiem lineāru pieaugumu [1,5-3] % apmērā, pieņemot, ka turpināsies apgrozījuma rādītāju pieaugums, kas tika lēsts [1,5-3] % apmērā uzņēmumā laikposmā no 2009. līdz 2012. gadam. To iemeslu dēļ, kas izklāstīti 125. un turpmākajos apsvērumos, šī apgrozījuma rādītāju hipotēze patiešām uzskatāma par saprātīgu, ņemot vērā grupas stratēģiju un tirgus perspektīvas. No šā skatpunkta kompensācijas pasākums uzņēmumam labvēlīga scenārija gadījumā izraisīs FagorBrandt apgrozījuma samazināšanos [120-180] miljonu euro apmērā.
(117)
Tādējādi ierosinātais kompensācijas pasākums ir atbilstošs un pats par sevi pietiekams, lai proporcionāli samazinātu to negatīvo ietekmi uz konkurenci, kas izriet no konkrētā atbalsta piešķiršanas: optimistiska scenārija gadījumā uzņēmuma apgrozījuma rādītāju samazinājums laikposmā no 2014. līdz 2016. gadam lēšams [120-180] miljonu euro apmērā. Šāda apmēra neīstenots apgrozījums ļaus konkurentiem palielināt pārdošanu. Šis kompensācijas pasākums arī padarīs uzņēmumam sarežģītāku attiecīgo Vedette ražojumu atkārtotu iekļaušanu tirgū pēc 8 gadu prombūtnes (pašlaik tiek tirgotas vienīgi Vedette ražotās veļas mazgāšanas mašīnas). Lai gan preču zīme nav pilnībā izzudusi, atgriešanās izmaksas ir proporcionālas gadu skaitam, cik ilgi tās nav bijis tirgū. Jo ilgāk preču zīmes nebūs tirgū, jo vairāk izpaudīsies zīmola tēla zudums.
(118)
Turklāt ir arī jāpārbauda, vai šis jaunais kompensācijas pasākums ļauj arī kompensēt konkurences priekšrocību, kas izriet no Itālijas atbalsta un pārstrukturēšanas atbalsta kumulētās ietekmes. Faktiski var uzskatīt, ka 2008. gada 21. oktobrīFagorBrandt rīcībā bija summa 3 190 878,02 euro apmērā (proti, aptuveni 4 miljoni euro kopā ar procentiem), kuru tam nebūtu vajadzējis izmantot. Šī priekšrocība ietekmē konkurenci - uzņēmumam bija papildu naudas līdzekļi. Tomēr kompensācijas mehānisma ietekme kompensē šo kaitējumu konkurencei.
(119)
Turpmāk 3. tabulā parādīti neto zaudējumi (jeb negatīva brīvās naudas plūsma (free cash flow)), kas saistīti ar kompensācijas pasākumu. Rādītāji attiecībā uz 2009.-2012. gadu ir rādītāji, ko Francijas iestādes paziņojušas Komisijai. Rādītāji attiecībā uz 2013.-2016. gadu ir iegūti, palielinot par [1,5-3] % gadā 2012. gada rādītājus (50).
3. tabula
Miljoni euro
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
Galīgais rezultāts bez kompensācijas pasākuma
[0-5]
[5-10]
[10-15]
[10-15]
[15-20]
[15-20]
[15-20]
[15-20]
Kompensācijas pasākumu ietekme, maksimālā prognoze
- [10-15]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
Kompensācijas pasākumu ietekme, minimālā prognoze
- [15-20]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
(120)
Tādējādi šķiet, ka (uzņēmumam) labvēlīga scenārija gadījumā trīs papildu gadi nozīmēs to, ka FagorBrandt zudīs naudas līdzekļi, kuru daudzums ir no [10-20] miljoniem euro (ja 2012. gada rādītājus sareizina ar 3) līdz [10-20] miljoniem euro (ja pieskaita iegūtos rādītājus). Proti, šā jaunā kompensācijas pasākuma noteikšana pārliecinoši kompensē priekšrocību, ka uzņēmuma rīcībā bijuši naudas līdzekļi aptuveni 4 miljonu euro apmērā.
(121)
Visbeidzot, tas, ka kompensācijas pasākumi darbojas pēc pārstrukturēšanas perioda beigām (kas noteiktas 2012. gada 31. decembrī), nepadara tos par nepiemērotiem. Proti, ja kompensācijas pasākumus veic saistībā ar pārstrukturēšanas atbalsta piešķiršanu, tie nav daļa no paša pārstrukturēšanas procesa, bet gan atbalstītā uzņēmuma konkurentiem sniegta kompensācija nolūkā kompensēt konkurencei nodarīto kaitējumu, no kā tie būtu varējuši ciest. Tāpēc pasākumu ietekmi un lietderību neietekmē tas, ka tie attiecas uz periodu, kas ir ilgāks nekā pārstrukturēšanas periods, jo tie tika īstenoti tāpēc, ka pārstrukturēšanas darbību atviegloja valsts atbalsts, un tāpēc, ka to mērķis un ietekme bija kompensēt konkurencei nodarīto kaitējumu, kas izriet no šā atbalsta.
(122)
Līdz ar to Komisija uzskata, ka minētie pasākumi ļauj izvairīties no pārmērīgiem konkurences izkropļojumiem pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 38. līdz 40. punkta nozīmē.
6.6. Uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošana
6.6.1. Pārstrukturēšanas plāns, tirgus perspektīvas un pārstrukturēšanas plānā ietverto prognožu ticamība
(123)
FagorBrandt pārstrukturēšanas plāns, ko jau ir sākts īstenot, konkrētāk, paredz:
-
decentralizāciju un mērķtiecīgu […] attīstību;
-
pirkšanas politikas racionalizāciju un […];
-
darbību nodošanu un darbības vietu slēgšanu (51);
-
Darbinieku skaita samazināšana (52);
-
pasākumi, kuru mērķis ir ilgstoši nodrošināt uzņēmuma pastāvēšanu (53).
(124)
Pēc pārbaudes Komisija apstiprina to, ko tā tika paziņojusi lēmumā par procedūras sākšanu, proti, ka tā uzskata šo plānu par atbilstošu pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 35. līdz 37. punktā paredzētajām prasībām. Tādējādi pārstrukturēšanas plāns ļauj atjaunot uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju.
(125)
Komisija tomēr vēlas šeit turpmāk izklāstīt savu analīzi un secinājumus attiecībā uz tirgus perspektīvām un pārstrukturēšanas plānā ietverto prognožu ticamību.
(126)
Komisija novērtēja pārstrukturēšanas plānā ietvertās prognozes, jo īpaši saistībā ar izaugsmes perspektīvām. Komisija vēlas atgādināt, ka minētajā lēmumā tiek ņemti vērā tikai 2008. gada oktobrī pieejamie dati.
(127)
Saskaņā ar CECED (54) sniegto informāciju no 2005. līdz 2007. gadam Eiropas tirgus attīstība apjoma ziņā parāda mērenu pieaugumu Rietumeiropā (aptuveni 2 % gadā) un dinamisku pieaugumu Austrumeiropā (aptuveni 7 % gadā). Tomēr šis pēdējais pieauguma rādītājs ir apšaubāms, jo tas ir saistīts ar svārstībām ekonomikā, pastāvot iespējai, ka gan divos ciparos mērāms pieaugums, gan divos ciparos mērāms samazinājums var viegli pārmaiņus sekot cits citam.
(128)
Ja ilgtermiņā ir iespējama Austrumeiropas un Rietumeiropas iepirkšanās paradumu konverģence, Austrumeiropas valstu zemā pirktspēja rada pieprasījuma koncentrāciju attiecībā uz pirmās nepieciešamības precēm (veļas mazgāšanas mašīnām un ledusskapjiem) un zemākas kvalitātes ražojumiem. Tomēr tas ir tirgos, kur ir ienākuši konkurenti no Turcijas un Āzijas.
(129)
Tādēļ uzņēmuma FagorBrandt potenciālie tirgi ir Rietumeiropā, jo tie ir nozīmīgāki gan vērtības, gan apjoma ziņā, un tajos izrāda mazāku interesi par zemas kvalitātes ražojumiem, ar kuriem FagorBrandt vairs nevar būt konkurētspējīgs un kuri rada straujo pieaugumu Austrumeiropā.
(130)
Konkrētāk, uzņēmuma FagorBrandt pamattirgus ir Francijas tirgus, kur grupa realizē [50-80] % no saviem pārdošanas apjomiem, ražo [80-100] % no saviem ražošanas apjomiem un nodarbina [80-100] % grupas darba ņēmēju. Saskaņā ar GIFAM (55) informāciju lielās sadzīves elektrotehnikas tirgus Francijā 2007. gadā gan apjoma, gan vērtības ziņā ir progresējis par 1 % salīdzinājumā ar 2006. gadu. Konkrētāk, […] iekārtu tirgus, kuram FagorBrandt vēlas pievērsties, ir palielinājies par […] %, salīdzinot ar 2006. gadu, tajā pašā laikā […] iekārtu pārdošanas apjomi ir samazinājušies par […] %.
(131)
Attīstības tendences pa ražojumu grupām liecina, ka potenciāli labvēlīgākie tirgi Eiropā, un jo īpaši Francijā galvenokārt ir […] iekārtu tirgi. […] iekārtu pieaugums ir nozīmīgs, lai gan attiecībā uz aukstuma iekārtām nav vērojama gandrīz nekāda attīstība, par ko liecina turpmākā tabula, kas ir izvilkums no GIFAM pētījuma.
4. tabula
(132)
Līdz ar to uzņēmuma FagorBrandt izvēle, no vienas puses, īpaši pievērsties […] un, no otras puses, izvēle attīstīt […] šķiet atbilstoša dažādu segmentu un ražojumu attīstības tendencēm.
(133)
Komisija, izanalizējot pārējos būtiskos pārstrukturēšanas plāna elementus, kuru mērķis ir pamatot prognožu atbilstību attiecībā uz FagorBrandt darbības rentabilitāti nākotnē, uzskata, ka minētās prognozes, kas parādītas 5. tabulā, ir reālas.
5. tabula
Miljoni euro
2009
2010
2011
2012
FagorBrandt apgrozījums
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
Galīgais rezultāts
[0-5]
[5-10]
[10-15]
[10-15]
(134)
Tādējādi analīzes pārējā daļā paustas šaubas tikai par diviem pārstrukturēšanas plāna aspektiem, kuras izteiktas arī lēmumā par procedūras sākšanu, - tieši attiecībā uz to, vai pārstrukturēšanas plāns ir reāls un pietiekams.
(135)
Pirmkārt, Komisija pieprasīja paskaidrojumus attiecībā uz gaidāmo apgrozījuma pieaugumu par 20 % 2007. gadā. Francijas iestādes paskaidroja, ka 2006. gadā FagorBrandt darbības joma tika mainīta, sabiedrībai Fagor nododot uzņēmumam FagorBrandt preču zīmes Fagor izplatīšanu Lielbritānijas un Francijas tirgū, kā arī visas Fagor Francijā veiktās darbības (56). Šo darbību apgrozījums 2007. gadā tika lēsts [50-100] miljonu euro apmērā, un to iekļāva FagorBrandt 2007. gada apgrozījumā. Nemainot darbības jomu, uzņēmuma plānotais apgrozījuma pieaugums bija tikai [5-10] %. Kopš tā laika Francija paziņoja Komisijai 2007. gadā faktiski sasniegto apgrozījumu. Tas ir 903 miljoni euro salīdzinājumā ar 779,7 miljoniem euro 2006. gadā, proti, apgrozījums ir pieaudzis par 16 % salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu.
(136)
Otrkārt, Komisija norādīja, ka pārstrukturēšanas plānā nav minēts, kā FagorBrandt plāno veikt ar iekšējo tirgu nesaderīgā atbalsta, kuru saņēma tā Itālijas meitasuzņēmums, atmaksu, kas tādējādi apdraud uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošanu. Francijas iestādes precizēja, ka Itālijas atbalsts, kura atmaksāšana jāveic Brandt Italia, visticamāk, ir mazāks nekā 200 000 euro (sk. 70. un turpmākos apsvērumus). Tomēr, kā to jau ir norādījusi Komisija (sk. 76. un turpmākos apsvērumus) Itālijas atbalsta summa, kas ir jāņem vērā minētā lēmuma nolūkā, ir 3 190 878,02 euro, kuriem jāpieskaita procenti, kas uzkrājušies līdz 2008. gada 21. oktobrim. Komisija tomēr uzskata, ka paredzamā šīs summas atmaksa neietekmē uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošanu, jo FagorBrandt ir jāpalielina savs tīrais ieguldījums par summu, kas atbilst 3 190 878,02 euro un procenti (par to sk. 149. un turpmākos apsvērumus).
(137)
Pamatojoties uz iepriekš minētajiem apsvērumiem, Komisija secina, ka šaubas par dzīvotspējas atjaunošanu, kas norādītas lēmumā par procedūras sākšanu, ir izkliedētas.
6.6.2. Ieinteresētās personas šaubas par dzīvotspējas atjaunošanu
(138)
Kā norādīts iepriekš, konkurents, kurš vēlējās palikt anonīms, apšauba to, ka pārstrukturēšana varētu atjaunot uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju. Pirmkārt, viņš uzskata, ka uzņēmumam būtu jāpārvieto viena daļa ražošanas uz ražošanas zonām ar zemām izmaksām, kur tas var izmantot apjoma radītos ietaupījumus. Otrkārt, uzņēmums nevarēs veikt vajadzīgos ieguldījumus, lai uzlabotu savus ražojumus nozarē, kurā katru gadu nepieciešams veikt būtiskas investīcijas ražošanas līdzekļos, projektēšanā, pētniecībā un attīstībā. Visbeidzot, viņš uzsver, ka uzņēmums vēl arvien ir pārāk mazs salīdzinājumā ar tā konkurentiem. Turpmākajos apsvērumos Komisija mēģinās pārbaudīt, vai konkurenta, kurš vēlējās palikt anonīms, piezīmes liek apšaubīt Komisijas secinājumus par dzīvotspējas atjaunošanu.
(139)
Attiecībā uz nepieciešamību pārvietot daļu ražošanas uz valstīm ar mazākām izmaksām, Komisija norāda, ka Francijas iestādes ir precīzi atbildējušas uz šo jautājumu. Tās atgādina, ka uzņēmuma FagorBrandt izvēlētajai attīstībai (produkti ar augstu pievienoto vērtību un inovatīvi ražojumi), tāpat kā dažu tā Eiropas konkurentu attīstībai, nav piemērota to ražošanas pārvietošana uz valstīm ar zemām izmaksām. […] Lielākiem uzņēmumiem ražotņu izveide valstīs ar zemām izmaksām atbilst arī to vēlmei attīstīt šajās valstīs pārdošanu.
(140)
Attiecībā uz konkurenta, kurš vēlējās palikt anonīms, apgalvojumiem par FagorBrandt nespēju veikt būtiskus ieguldījumus, kas vajadzīgi konkurētspējas saglabāšanai, un par to, ka uzņēmums ir pārāk mazs salīdzinājumā ar lielākiem uzņēmumiem, Komisija atzīmē, ka tā pati lēmuma par procedūras sākšanu 8. punktā norādīja, ka šie aspekti ir veicinājuši uzņēmuma grūtības. Tomēr tā atzīmē, ka pārstrukturēšanas plāns, šķiet, risina šīs problēmas. Uzņēmums plāno pievērsties […]. Turklāt Komisija norāda, ka dažiem nozares uzņēmumiem, neskatoties uz to, ka tie ir nelieli, salīdzinot ar lielākiem uzņēmumiem, un to nozīmīgo ražošanu Rietumeiropas valstīs, izdodas saglabāt konkurētspēju, koncentrējoties uz atsevišķiem produktiem un segmentiem (runa ir vai nu par t. s. “nišas” uzņēmumiem, kā Miele, Smeg, Liebherr, Teka, vai arī par mazajiem valsts mēroga ražotājiem, kā Candy un Gorenje). Turklāt Komisija norāda, ka FagorBrandt aizvien plašāka integrācija grupā Fagor arī veicinās ar uzņēmuma lielumu saistīto problēmu risināšanu. Kopumā Komisija atzīst, ka konkurenta izvirzītie jautājumi norāda uz uzņēmuma grūtībām, bet uzskata, ka pārstrukturēšanas plāns var tās risināt un sniedz pietiekamu iespējamību, ka dzīvotspēja tiks atjaunota.
(141)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka konkurenta, kurš vēlējās palikt anonīms, komentāri neliek apšaubīt Komisijas novērtējumu par to, ka pārstrukturēšanas plāns ļauj atjaunot FagorBrandt ilgtermiņa dzīvotspēju.
6.6.3. Papildu kompensācijas pasākumu ietekme uz dzīvotspējas atjaunošanu
(142)
Visbeidzot attiecībā uz ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu Komisijai, kā norādīts pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 38. punkta pēdējā teikumā, tomēr ir jāpārbauda, vai paredzētie kompensācijas pasākumi neapdraud uzņēmuma dzīvotspēju. Kā tika konstatēts analīzē, Francijas iestādes ierosināja kompensācijas pasākumus, kas nebija iekļauti paziņojumam pievienotajās finanšu prognozēs. Komisija uzskata, ka šie pasākumi ir vajadzīgi un tādējādi Francijas iestādēm tie būs jāīsteno. Attiecībā uz šiem pasākumiem, tas ir, preču zīmes Vedette aukstuma iekārtu, kulinārās apstrādes aprīkojuma un trauku mazgāšanas iekārtu tirdzniecības pārtraukšana uz pieciem gadiem, kas pasliktina uzņēmuma finanšu rādītājus, ir jāpārliecinās, vai uzņēmums tos spēs izturēt.
(143)
Saskaņā ar Francijas iestāžu informāciju uzņēmuma finanšu rādītāji ir iekļauti 6. un 7. tabulā, ņemot vērā Francijas iestāžu ierosināto kompensācijas pasākumu īstenošanu. 6. tabulā ir aprakstīts uzņēmumam labvēlīgs scenārijs, un 7. tabulā - uzņēmumam nelabvēlīgs scenārijs.
6. tabula
Preču zīmes Vedette aukstuma iekārtu, kulinārās apstrādes aprīkojuma un trauku mazgāšanas iekārtu tirdzniecības pārtraukšana (miljonos euro)
Uzņēmumam labvēlīgs scenārijs
2007
2008
2009
2010
2011
2012
Apgrozījums
903,0
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
Bruto marža
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Ieņēmumi pirms ārkārtas posteņiem
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Ekspluatācijas rezultāts(EBIT)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Peļņa/zaudējumi pirms nodokļiem
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Peļņa/zaudējumi
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
[0-5]
[5-10]
[5-10]
Brīvās naudas plūsma (Free Cash Flow)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kopējā brīvā naudas plūsma
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
7. tabula
Preču zīmes Vedette aukstuma iekārtu, kulinārās apstrādes aprīkojuma un trauku mazgāšanas iekārtu tirdzniecības pārtraukšana (miljonos euro)
Uzņēmumam nelabvēlīgs scenārijs
2007
2008
2009
2010
2011
2012
Apgrozījums
903,0
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
Bruto marža
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Ieņēmumi pirms ārkārtas posteņiem
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Ekspluatācijas rezultāts(EBIT)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Peļņa/zaudējumi pirms nodokļiem
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Peļņa/zaudējumi
- [5-10]
- [5-10]
- [10-15]
[0-5]
[0-5]
[5-10]
Brīvā naudas plūsma (Free Cash Flow)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kopējā brīvā naudas plūsma
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(144)
6. un 7. tabulas pamatā ir pieņēmumi par apgrozījuma samazināšanos, ko izraisīs vairāku tādu ražojumu grupu izņemšana, kuri tiek pārdoti ar preču zīmi Vedette. Šāda ražojumu izņemšana var radīt šādas sekas:
a)
pārdošanas apjomu samazināšanos preču zīmes Vedette tādu ražojumu grupā, kuru tirdzniecība tiek pārtraukta;
b)
pārdošanas apjomu samazināšanos pārējās tādu ražojumu grupās, kas tiek pārdoti ar preču zīmi Vedette (57) (negatīva ietekme attiecībā uz preču zīmes Vedette ražojumiem);
c)
citu preču zīmju pārdošanas apjomu samazināšanos (negatīva ietekme attiecībā uz visām grupas FagorBrandt preču zīmēm).
(145)
Uzņēmumam labvēlīgajā scenārijā ņemtas vērā tikai 144. apsvēruma a) un b) punktā minētās sekas, un zaudējumi, kas saistīti tikai ar viena ražojuma tirdzniecības pārtraukšanu, būs [70-90] % no tā […] ražojuma līnijas apgrozījuma, kura tirdzniecība tiek pārtraukta (atlikušos [10-30] % atgūst FagorBrandt, palielinoties identisku citu marku (nevis Vedette) ražojumu tirdzniecības pieaugumam un [20-30] % no pārējo ar preču zīmi Vedette tirgoto ražojumu apgrozījuma. Uzņēmumam nelabvēlīgajā scenārijā ņemta vērā 144. apsvēruma c) punktā minētā ietekme, pieņemot, ka būs [110-130] % zaudējumu par ražojumu, kura tirdzniecība ir pārtraukta (zaudējumi var skart ne vien 100 % no ražojuma, kura tirdzniecība ir pārtraukta, apgrozījuma rādītājiem, bet skart arī citus ražojumus un preču zīmes) un [20-40] % zaudējumu par pārējiem ražojumiem, ko tirgo ar preču zīmi Vedette. Francijas iestādes paskaidro, ka minētais nelabvēlīgais pieņēmums atbilst uzņēmumam jau zināmai pieredzei: tas 2003. gadā bija nolēmis pārtraukt Francijā tirgot mikroviļņu krāsnis ar preču zīmi Vedette, lai visu uzmanību pievērstu preču zīmei Brandt, kam bija īpaši augsti pārdošanas rezultāti. Šai pārtraukšanai bija ļoti negatīva ietekme, jo tika zaudēts ne tikai viss ar preču zīmi Vedette sasniegtais apgrozījums, bet zaudējumi tika nodarīti arī preču zīmei Brandt (kopējais zaudējums, kas saistīts ar šo abu preču zīmju […] iekārtām, divos gados attiecībā pret […] vienību sākotnējiem pārdošanas apjomiem bija […] […], proti, zaudējums [120-140] % apmērā saistībā ar no apgrozības izņemtajiem apjomiem) (58).
(146)
Pamatojoties uz abās iepriekšējās tabulās iekļauto datu analīzi un pārējo Francijas iestāžu iesniegto datu analīzi, Komisija norāda, ka veiktie kompensācijas pasākumi novājinās uzņēmumu, jo tie no 2009. gada, pasākumu ieviešanas gada, izraisīs uzņēmuma rezultātu pasliktināšanos. Tomēr uzņēmums, sākot ar 2010. gadu, atkal sasniegs pozitīvu neto rezultātu, kas palielināsies turpmākajos gados. Tādējādi Komisija uzskata, ka Francijas iestāžu ierosinātie kompensācijas pasākumi, lai arī tie novājinās uzņēmumu, nekavēs tā dzīvotspējas atjaunošanu.
(147)
Šis secinājums netiek apšaubīts, ņemot vērā Komisijas noteikto papildu kompensācijas pasākumu, proti, vajadzību par trim gadiem pagarināt attiecīgo Vedette preču zīmes ražojumu tirdzniecības pārtraukumu.
(148)
Kā izriet no 3. tabulas, kurā attēlota papildu kompensācijas pasākuma ietekme uz uzņēmuma galīgajiem finanšu rādītājiem, šie rādītāji joprojām būs pozitīvi 2014.-2016. gadā, sasniedzot pieaugumu, kas tiek lēsts [1,5-3] % apmērā. Tāds pats secinājums attiecas uz Komisijas noteikto kompensācijas pasākumu - lai gan tas novājinās uzņēmumu, tas nekavēs tā dzīvotspējas atjaunošanu.
6.7. Līdz minimumam ierobežots atbalsts - reāls ieguldījums bez atbalsta
(149)
Lai varētu atļaut atbalstu, piemērojot pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 43. līdz 45. punktu, atbalsta summa un intensitāte ir jāierobežo līdz stingram minimumam, kas vajadzīgs, lai veiktu pārstrukturēšanu, ņemot vērā uzņēmuma, tā akcionāru vai grupas, kurā tas ietilpst, esošos finanšu resursus. Atbalsta saņēmējiem jādod ievērojams ieguldījums pārstrukturēšanas plānā no saviem pašu resursiem, tostarp no to aktīvu pārdošanas, kas nav būtiski uzņēmuma izdzīvošanai, vai no ārējā finansējuma tirgus apstākļos.
(150)
Kā norādīts lēmuma par procedūras sākšanu 43. punktā, pārstrukturēšanas izmaksas, kas aprakstītas Francijas iestāžu paziņojumā, ir 62,5 miljoni euro. Uzņēmums plāno ieguldīt 31,5 miljonus un saņemt atbalstu 31 miljona euro apmērā.
Miljoni euro
%
Pārstrukturēšanas izmaksas
62,5
100 %
kuras finansē, izmantojot:
paša saņēmēja ieguldījumu
4,6
7,4 %
akcionāra ieguldījumu
26,9
43 %
valsts atbalstu
31
49,6 %
(151)
Lēmuma par procedūras sākšanu 44. punktā Komisija izsaka divu veidu šaubas par šiem datiem. No vienas puses, Komisija pieprasa Francijas iestādēm pamatot, kāpēc tās nav iekļāvušas 44.f atbalsta atmaksu pārstrukturēšanas izmaksās. No otras puses, Komisija pieprasa paskaidrot paša saņēmēja ieguldījuma veidu.
(152)
Attiecībā uz šaubām par otro jautājumu Francijas iestādes norādīja, ka paša saņēmēja ieguldījumu veido banku aizdevumi, kurus uzņēmums FagorBrandt ir aizņēmies tirgū. Tās precizē, ka uzņēmums 2006. gadā saņēma banku aizdevumus [20-40] miljonu euro apmērā, sasniedzot [20-40] miljonu euro 2007. gadā (59). Tie tika nodrošināti ar […]. Komisija norāda, ka tas attiecas uz “ārējo finansējumu tirgus apstākļos”, kā norādīts pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 43. punktā, un tātad ir piemērots ieguldījums.
(153)
Attiecībā uz Komisijas šaubām par pirmo jautājumu Francijas iestādes norāda, ka ar iekšējo tirgu nesaderīgā atbalsta atmaksu nevar a priori uzskatīt par pārstrukturēšanas izmaksām (ne arī par saņēmēja uzņēmuma paša ieguldījumu pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 43. un 44. punkta nozīmē). Šā iemesla dēļ Francijas iestādes 44.f atbalstu neiekļāva pārstrukturēšanas izmaksās. Tomēr tās norāda, ka šī atmaksa, kas novērtēta aptuveni [25-30] miljonu euro apmērā (ieskaitot procentus), kā jebkurš finanšu izdevums, protams, ir iekļauts paziņojumam pievienotajā uzņēmējdarbības plānā. Komisija uzskata, ka atbalsta atmaksa būtu jāiekļauj uzņēmējdarbības plānā, kā tas ir šajā gadījumā (60).
(154)
Tomēr ir jāņem vērā arī tas, ka 2008. gada 21. oktobrīBrandt Italia saņemtais Itālijas atbalsts sasniedz 3 190 878,02 euro, summu, kurai vēl jāpieskaita procenti. Tāpēc nevar izslēgt, ka uzņēmuma ieplānotajā reālajā ieguldījumā ir iekļauta šī summa. Tādējādi nevar izslēgt, ka atbalsta saņēmēja paša ieguldījums ir mazāks par pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 44. punktā prasīto 50 % slieksni.
(155)
Tāpēc, lai nodrošinātu, ka uzņēmuma paša ieguldījums nebūtu saistīts ar atbalstu un būtu vismaz 50 % no pārstrukturēšanas izmaksām, Komisija izvirza nosacījumu šā pozitīvā lēmuma pieņemšanai, t. i., palielināt pašu ieguldījumu par summu, kas atbilst Itālijas atbalstam, proti, 3 190 878,02 euro, summai, kurai jāpieskaita līdz 2008. gada 21. oktobrim uzkrājušies procenti.
(156)
Konkrēti, FagorBrandt ierosinātais pašu ieguldījums pārstrukturēšanas izmaksās jāpalielina par šo summu (ar aizņemšanos, akcionāru ieguldījumu vai citādi) pirms uzņēmuma pārstrukturēšanas perioda beigām, kas noteiktas 2012. gada 31. decembrī. Francijas iestādēm jāsniedz pierādījums par šo palielinājumu divu mēnešu laikā pēc termiņa beigām 2012. gada 31. decembrī.
(157)
Kas attiecas uz konkurenta, kurš vēlējās palikt anonīms, apgalvojumu par to, ka atbalsts nav ierobežots līdz minimumam, Komisija apstiprina, ka pēc formālā kritērija - ieguldījuma, kas pārsniedz 50 % - ievērošanas pārbaudes, tā arī izvērtēja, vai atbalsts tika ierobežots līdz stingri noteiktam minimumam, jo īpaši pamatojoties uz pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 45. punktā definētajiem kritērijiem. Komisija uzskata, ka šajā gadījumā tā tas ir un atbalsta summa neļauj uzņēmumam rīkoties ar “likvīdo aktīvu pārpalikumu, ko varētu izmantot agresīvām, tirgu kropļojošām darbībām, kas nav saistītas ar pārstrukturēšanas procesu”.
(158)
Komisija jo īpaši uzskata, ka pēc atbalsta piešķiršanas un pēc pārstrukturēšanas perioda beigām grupai vēl arvien būs lielas parādsaistības, un parāda/pašu kapitāla attiecība joprojām būs lielāka par 1. Tāpēc FagorBrandt vajadzēs vairāk virzīt izveidotos uzkrājumus uz šā parādsaistību līmeņa samazināšanu.
6.8. Princips “vienreiz un pēdējoreiz”
(159)
Saskaņā ar pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādņu 72. un turpmākajiem punktiem pārstrukturēšanas atbalsts piešķirams tikai vienreiz desmit gadu laikā.
(160)
Šajā gadījumā Francijas un Itālijas atbalstu, ko saņēmis uzņēmums FagorBrandt, nevar uzskatīt par atbalstu uzņēmuma glābšanai un pārstrukturēšanai. Šo atbalstu piešķiršanas brīdī, attiecīgi 2002. un 2003. gadā, FagorBrandt nebija grūtībās nonācis uzņēmums, kā jau tas tika pierādīts 45. līdz 56. apsvērumā.
(161)
Tāpēc princips “vienreiz un pēdējoreiz”, ko prasīts ievērot pārstrukturēšanas atbalsta pamatnostādnēs, ir ievērots.
6.9. Pilnīga plāna īstenošana
(162)
Uzņēmuma FagorBrandt pārstrukturēšanas plāns, tostarp visas Francijas saistības, ir pilnībā jāizpilda (61). Komisija pieprasa, lai tā tiktu informēta par plāna īstenošanas gaitu un saistībām, kas no tā izriet.
7. NOBEIGUMS
(163)
Atbalstu var atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja ir izpildīti visi paredzētie nosacījumi,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Atbalsts, ko Francija plāno piešķirt uzņēmumam FagorBrandt 31 miljona euro apmērā, ir saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti 2. pantā.
2. pants
1. Francijas iestādēm ir jāpārtrauc šā lēmuma 1. pantā paredzētā atbalsta izmaksāšana uzņēmumam FagorBrandt, kamēr no FagorBrandt nav atgūts ar iekšējo tirgu nesaderīgais atbalsts, uz ko attiecas Komisijas 2003. gada 16. decembra Lēmums 2004/343/EK (62).
2. Uzņēmumam FagorBrandt ir pilnībā jāizpilda tāds pārstrukturēšanas plāns, kādu to Komisijai 2007. gada 6. augustā iesniedza Francija.
3. FagorBrandt ierosinātais pašu ieguldījums pārstrukturēšanas izmaksās - 31,5 miljoni euro - jāpalielina par summu 3 190 878,02 euro apmērā, kā arī procentiem par šo summu, kas uzkrājušies kopš dienas, kad FagorBrandt tika piešķirts Itālijas atbalsts, līdz 2008. gada 21. oktobrim. Šis palielinājums jāveic līdz uzņēmuma pārstrukturēšanas perioda beigām 2012. gada 31. decembrī. Francijas iestādēm jāsniedz pierādījums par šo palielinājumu divu mēnešu laikā pēc termiņa beigām 2012. gada 31. decembrī.
4. FagorBrandt pārtrauc preču zīmes Vedette aukstuma iekārtu, kulinārās apstrādes iekārtu un trauku mazgāšanas iekārtu tirdzniecību uz astoņiem gadiem.
5. Lai nodrošinātu šā panta 1. līdz 4. punktā paredzēto nosacījumu uzraudzību, Francija, izmantojot gada pārskatus, informē Komisiju par FagorBrandt pārstrukturēšanas gaitu, par 1. punktā norādītā ar iekšējo tirgu nesaderīgā atbalsta atgūšanu un par kompensācijas pasākumu īstenošanu.
3. pants
Francija divu mēnešu laikā pēc šā lēmuma paziņošanas informē Komisiju par pasākumiem, ko tā veikusi, lai izpildītu šo lēmumu.
4. pants
Šis lēmums ir adresēts Francijas Republikai.
Briselē, 2012. gada 25. jūlijā