ROZHODNUTÍ RADY 2010/799/SZBP
ze dne 13. prosince 2010
o přispění k procesu budování důvěry vedoucího k vytvoření zóny beze zbraní hromadného ničení a jejich nosičů na Blízkém východě, v zájmu podpory provádění strategie EU proti šíření zbraní hromadného ničení
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropské unie, a zejména na čl. 26 odst. 2 této smlouvy,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
EU aktivně provádí strategii EU proti šíření zbraní hromadného ničení a opatření uvedená v kapitole III této strategie, jako např. efektivnější mnohostrannost a podpora stabilního mezinárodního a regionálního prostředí.
(2)
EU usiluje o systém mnohostranných smluv, který by poskytoval právní a normativní základ pro veškeré úsilí o nešíření. Cílem politiky EU je zasazovat se o provádění a všeobecnou platnost stávajících norem v oblasti nešíření. EU bude napomáhat třetím zemím v plnění jejich závazků v rámci mnohostranných úmluv a režimů.
(3)
Podmínkou boje proti šíření zbraní hromadného ničení je podpora stabilního mezinárodního a regionálního prostředí. EU bude za tímto účelem podporovat regionální ujednání v oblasti bezpečnosti, regionální kontrolu zbrojení a procesy odzbrojení.
(4)
Důležitou roli mohou sehrát pozitivní a negativní bezpečnostní záruky: mohou být jednak podnětem ke zřeknutí se nabývání zbraní hromadného ničení a jednak mohou mít odrazující účinek. EU bude prosazovat další posouzení bezpečnostních záruk.
(5)
Šíření zbraní hromadného ničení představuje globální hrozbu, která vyžaduje globální přístup. Jelikož však bezpečnost v Evropě úzce souvisí s bezpečností a stabilitou ve Středomoří a na Blízkém východě, EU je přesvědčena, že je její povinností přispívat k bezpečnosti a stabilitě tohoto regionu.
(6)
Společné prohlášení pařížského summitu pro Středomoří ze dne 13. července 2008 o zřízení Unie pro Středomoří znovu zdůraznilo společnou snahu o dosažení míru i regionální bezpečnosti v souladu s barcelonským prohlášením, které přijala evropsko-středomořská konference konaná ve dnech 27. až 28. listopadu 1995 a jež mimo jiné podporuje regionální bezpečnost tím, že se zasazuje o nešíření jaderných, chemických a biologických zbraní, a to přijetím a dodržováním mezinárodních i regionálních režimů nešíření a dohod o kontrole zbrojení a odzbrojení, jako jsou Smlouva o nešíření jaderných zbraní, Úmluva o chemických zbraních, Úmluva o biologických a toxinových zbraních a Smlouva o všeobecném zákazu jaderných zkoušek, nebo regionálních ujednání týkajících se například zón beze zbraní, včetně odpovídajících systémů kontroly, jakož i tím, že zúčastněné strany budou v dobré víře plnit své závazky podle úmluv o kontrole zbrojení, odzbrojení a nešíření.
(7)
Strany Unie pro Středomoří se zasadí o to, aby na Blízkém východě byla zřízena vzájemně a účinně ověřitelná zóna bez jaderných, chemických a biologických zbraní hromadného ničení a jejich nosičů. Strany dále zváží praktická opatření, jejichž cílem by bylo mimo jiné zabránit šíření jaderných, chemických a biologických zbraní, jakož i nadměrnému hromadění konvenčních zbraní.
(8)
Evropsko-středomořské dohody o přidružení mezi EU a středomořskými partnery stanoví organizování pravidelného politického dialogu, který posílí regionální bezpečnost a stabilitu a zahrne veškeré otázky společného zájmu, zejména mír, bezpečnost, demokracii a regionální rozvoj.
(9)
EU uspořádala v Paříži ve dnech 19. a 20. června 2008 seminář o bezpečnosti na Blízkém východě, nešíření zbraní hromadného ničení a odzbrojení, na kterém se sešli zástupci států tohoto regionu a členských států EU, jakož i vědci a zástupci agentur pro jadernou energii jednotlivých států. Účastníci vybídli EU, aby podporovala další jednání na různých fórech a aby postupně přecházela k formálnějšímu uspořádání, které by zahrnovalo jednání mezi vládními úředníky na základě barcelonského procesu, avšak aby tak činila ve formátu, jenž se bude z geografického hlediska vyznačovat větší inkluzivitou.
(10)
Na hodnotící konferenci stran Smlouvy o nešíření jaderných zbraní konané roku 2010 byl vyzdvižen význam procesu vedoucího k úplnému provedení rezoluce z roku 1995 o Blízkém východě (dále jen „rezoluce z roku 1995“). V zájmu tohoto procesu byly na konferenci potvrzeny praktické kroky, mimo jiné zvážení všech nabídek na podporu provádění rezoluce z roku 1995, včetně nabídky EU uspořádat seminář navazující na seminář konaný v červnu roku 2008.
(11)
Na hodnotící konferenci stran Smlouvy o nešíření jaderných zbraní konané roku 2010 byla dále uznána významná úloha, již v rámci provádění rezoluce z roku 1995 plní občanská společnost, a veškeré úsilí v tomto ohledu bylo podpořeno.
(12)
Na 20. zasedání Smíšené rady EU-GCC a zasedání ministrů dne 14. června 2010 v Lucemburku byly uvítány úspěšné výsledky hodnotící konference stran Smlouvy o nešíření jaderných zbraní konané roku 2010. Účastníci opětovně vyjádřili podporu vytvoření zóny bez zbraní hromadného ničení a jejich nosičů na Blízkém východě, včetně oblasti Zálivu,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. V zájmu zajištění návaznosti na seminář EU o bezpečnosti na Blízkém východě, nešíření zbraní hromadného ničení a odzbrojení, který se konal v roce 2008, podpoří EU činnosti směřující k naplnění následujících cílů:
-
podporovat regionální dialog v politické oblasti a v oblasti související s bezpečností v rámci občanských společností a vlád, a zejména mezi odborníky, úředníky a vědci,
-
určit opatření na budování důvěry, jež by mohla představovat praktické kroky směřující k budoucímu vytvoření zóny bez zbraní hromadného ničení a jejich nosičů na Blízkém východě,
-
podporovat jednání o všeobecné platnosti a provádění příslušných mezinárodních smluv a dalších nástrojů pro předcházení šíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů,
-
jednat o otázkách týkajících se mírového využití jaderné energie a mezinárodní i regionální spolupráce v tomto ohledu.
2. V této souvislosti se projekty podporované EU budou vztahovat na tyto konkrétní činnosti:
a)
poskytnutí prostředků na uspořádání semináře, který by navazoval na seminář o bezpečnosti na Blízkém východě, nešíření zbraní hromadného ničení a odzbrojení, který se konal v roce 2008;
b)
poskytnutí prostředků na vypracování podkladových dokumentů zaměřených na témata, jimž bude navazující seminář věnován.
Podrobný popis těchto projektů je uveden v příloze.
Článek 2
1. Za provádění tohoto rozhodnutí odpovídá vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku.
2. Technickým prováděním projektů uvedených v čl. 1 odst. 2 se pověřuje konsorcium EU pro nešíření, které plní tento úkol pod vedením vysokého představitele. Za tímto účelem uzavře vysoký představitel s konsorciem EU pro nešíření nezbytná ujednání.
Článek 3
1. Finanční referenční částka pro provádění projektů uvedených v čl. 1 odst. 2 činí 347 700 EUR.
2. Výdaje financované částkou stanovenou v odstavci 1 jsou spravovány v souladu s postupy a pravidly, kterými se řídí rozpočet Unie.
3. Komise dohlíží na řádnou správu výdajů uvedených v odstavci 1. Za tímto účelem uzavře finanční dohodu s konsorciem EU pro nešíření. V této dohodě bude stanoveno, že konsorcium EU pro nešíření zajistí viditelnost příspěvku Unie úměrnou jeho výši.
4. Komise usiluje o uzavření finanční dohody uvedené v odstavci 3 co nejdříve po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost. Informuje Radu o veškerých obtížích v tomto procesu a o dni uzavření uvedené dohody.
Článek 4
1. Vysoký představitel podává Radě zprávy o provádění tohoto rozhodnutí na základě pravidelných zpráv vypracovaných konsorciem EU pro nešíření. Rada na základě těchto zpráv provádí hodnocení.
2. Komise poskytne informace o finančních aspektech projektů uvedených v čl. 1 odst. 2.
Článek 5
1. Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
2. Jeho použitelnost končí 18 měsíců po dni uzavření finančních dohod uvedených v čl. 3 odst. 3. Použitelnost tohoto rozhodnutí však skončí šest měsíců po dni jeho vstupu v platnost, pokud v této době nebude uzavřena finanční dohoda.
V Bruselu dne 13. prosince 2010.
PADOMES LĒMUMS 2010/799/KĀDP
(2010. gada 13. decembris),
ar ko atbalsta uzticības veicināšanas procesu, lai Tuvajos Austrumos izveidotu zonu, kurā nav masu iznīcināšanas ieroču un to nogādes līdzekļu, atbalstot ES Stratēģijas masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai īstenošanu
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 26. panta 2. punktu,
tā kā:
(1)
ES aktīvi īsteno ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai un piemēro tās III nodaļā uzskaitītos pasākumus, piemēram, padarīt efektīvāku daudzpusējību un veicināt starptautiskās un reģionālās vides stabilitāti.
(2)
ES atbalsta daudzpusēju līgumu sistēmu, kas dod tiesisku un normatīvu pamatu visiem neizplatīšanas centieniem. ES politika paredz īstenot spēkā esošās atbruņošanās un neizplatīšanas normas un panākt, lai tās pieņemtu visi. ES palīdzēs trešām valstīm īstenot saistības, ko uzliek daudzpusējas konvencijas un režīmi.
(3)
Stabilas starptautiskas un reģionālas vides izveides veicināšana ir priekšnoteikums tam, lai apkarotu masu iznīcināšanas ieroču (MII) izplatīšanu. Lai to panāktu, ES veicinās reģionālus drošības mehānismus, ieroču izplatīšanas kontroli un atbruņošanās procesus reģionos.
(4)
Svarīga nozīme var būt pozitīvām un negatīvām drošības garantijām - tās var noderēt gan par stimulu atteikties no MII iegūšanas, gan par līdzekli, lai atturētos tos lietot. ES centīsies panākt, lai drošības garantijas tiktu ņemtas vērā arī turpmāk.
(5)
MII izplatīšana ir pasaules mēroga apdraudējums, kas prasa pasaules mēroga pieeju. Tomēr, tā kā Eiropas drošība ir cieši saistīta ar drošību un stabilitāti Vidusjūras reģionā un Tuvajos Austrumos, ES ir pārliecināta, ka tai ir pienākums veicināt drošību un stabilitāti norādītajā reģionā.
(6)
Parīzes Augstākā līmeņa sanāksmes Vidusjūrai 2008. gada 13. jūlija Kopīgā deklarācija, ar ko izveidoja Savienību Vidusjūrai, atkārtoti apliecināja kopējo ieceri panākt mieru un drošību reģionā, kā izklāstīts Barselonas deklarācijā, kura pieņemta 1995. gada 27. un 28. novembra Eiropas un Vidusjūras valstu konferencē un kurā, inter alia, ir aicināts panākt reģiona drošību, atbalstot kodolieroču, ķīmisko ieroču un bioloģisko ieroču neizplatīšanu, pievienojoties un ievērojot daudzus dažādus starptautiskus un reģionālus neizplatīšanas režīmus un ieroču kontroles un atbruņošanās nolīgumus, piemēram, Kodolieroču neizplatīšanas līgumu (KNL), Ķīmisko ieroču konvenciju, Bioloģisko un toksisko ieroču konvenciju, Vispārējo kodolizmēģinājumu aizlieguma līgumu un/vai reģionālus mehānismus, piemēram, zonas, kurās nav ieroču, tostarp to pārbaudes režīmus, kā arī labticīgi pildot savus pienākumus, kuri izriet no konvencijām ieroču kontroles, atbruņošanās un neizplatīšanas jomā.
(7)
Savienības Vidusjūrai puses centīsies izveidot savstarpēji un efektīvi pārbaudāmu Tuvo Austrumu zonu, kas būtu brīva no MII - kodolieročiem, ķīmiskajiem ieročiem un bioloģiskajiem ieročiem - un to nogādes sistēmām. Turklāt puses apsvērs iespējas veikt praktiskus pasākumus, inter alia, lai novērstu kodolieroču, ķīmisko ieroču un bioloģisko ieroču izplatīšanu, kā arī parasto ieroču pārmērīgu uzkrāšanu.
(8)
Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu asociācijas nolīgumos, ko ES ir noslēgusi ar partnervalstīm Vidusjūras reģionā, ir paredzēts sākt regulāru politisku dialogu, stiprinot reģiona drošību un stabilitāti un aptverot visus vispārējas ieinteresētības tematus, jo īpaši mieru, drošību, demokrātiju un reģionālu attīstību.
(9)
ES 2008. gada 19. un 20. jūnijā Parīzē organizēja semināru “Tuvo Austrumu drošība, MII neizplatīšana un atbruņošanās”, kurā pulcēja reģiona valstu un ES dalībvalstu pārstāvjus, kā arī zinātniekus un valstu kodolenerģētikas aģentūru pārstāvjus. Dalībnieki aicināja ES sekmēt debašu turpināšanu dažādos forumos un pakāpeniski pāriet uz oficiālāku formātu, pie kā piederētu valstu valdību amatpersonu diskusijas, balstoties uz Barselonas sistēmu, tomēr ģeogrāfiski plašākā formātā.
(10)
2010. gada KNL pārskatīšanas konferencē uzsvēra, cik būtisks ir process, lai pilnībā īstenotu tās 1995. gada Rezolūciju par Tuvajiem Austrumiem (“1995. gada Rezolūcija”). Tālab konferencē apstiprināja turpmākus pasākumus, inter alia, visu to piedāvājumu izskatīšanu, kuru mērķis ir atbalstīt 1995. gada Rezolūcijas īstenošanu, ietverot ES piedāvājumu organizēt turpinājuma semināru, kurš būtu saistīts ar 2008. gada jūnijā organizēto semināru.
(11)
2010. gada KNL pārskatīšanas konferencē arī atzina, cik būtiska loma 1995. gada Rezolūcijas īstenošanā ir pilsoniskajai sabiedrībai, un atbalstīja visāda veida centienus šajā ziņā.
(12)
ES un Persijas līča Apvienotās padomes un ministru 20. sanāksmē Luksemburgā 2010. gada 14. jūnijā pauda gandarījumu par 2010. gada KNL pārskatīšanas konferences sekmīgu iznākumu. Dalībnieki atkārtoti izteica atbalstu tādas zonas izveidei Tuvajos Austrumos, tostarp Persijas līča reģionā, kurā nav MII un to nogādes līdzekļu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
1. Kā turpmākus pasākumus pēc 2008. gadā notikušā ES semināra “Tuvo Austrumu drošība, MII neizplatīšana un atbruņošanās” ES atbalsta darbības, lai sekmētu šādu mērķu sasniegšanu:
-
veicināt reģionālu dialogu politikas un drošības jomā ar pilsonisko sabiedrību un valdībām, un konkrētāk - starp ekspertiem, amatpersonām un zinātniekiem,
-
apzināt uzticības veicināšanas pasākumus, kurus varētu izmantot kā praktiskus soļus, Tuvajos Austrumos perspektīvā veidojot zonu, kurā nav MII un to nogādes līdzekļu,
-
sekmēt diskusiju par to, kā panākt vispārēju pievienošanos atbilstīgiem starptautiskiem līgumiem un citiem instrumentiem MII un to nogādes līdzekļu izplatīšanas novēršanas jomā un kā tos īstenot,
-
apspriest jautājumus par kodolenerģijas izmantošanu miera mērķiem un par starptautisku un reģionālu sadarbību šajā jomā.
2. Šajā sakarā ES atbalstītie projekti aptvers šādas konkrētas darbības:
a)
nodrošināt līdzekļus, lai organizētu turpinājuma semināru, kas saistīts ar 2008. gadā notikušo ES semināru “Tuvo Austrumu drošība, MII neizplatīšana un atbruņošanās”;
b)
nodrošināt līdzekļus, lai izstrādātu informatīvus dokumentus jautājumos, kurus skatīs minētajā turpinājuma seminārā.
Projektu detalizēts apraksts ir dots pielikumā.
2. pants
1. Par šā lēmuma īstenošanu atbild Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP).
2. Šā lēmuma 1. panta 2. punktā minētos projektus tehniski īsteno ES MII neizplatīšanas konsorcijs, kurš šo uzdevumu veic AP pārziņā. Tālab AP panāk vajadzīgās vienošanās ar ES MII neizplatīšanas konsorciju.
3. pants
1. Bāzes finansējums 1. panta 2. punktā minēto projektu īstenošanai ir EUR 347 700.
2. Izdevumus, ko finansē no 1. punktā norādītās summas, pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības budžetam.
3. Šā panta 1. punktā minēto izdevumu pareizu pārvaldību pārrauga Komisija. Tālab tā noslēdz finansējuma līgumu ar ES MII neizplatīšanas konsorciju. Finansējuma līgumā paredz, ka ES MII neizplatīšanas konsorcijam jānodrošina ES ieguldījuma publiskums, kas atbilst ieguldījuma apjomam.
4. Komisija 3. punktā minēto finansējuma līgumu cenšas noslēgt cik drīz vien iespējams pēc šā lēmuma stāšanās spēkā. Tā ziņo Padomei par jebkādām grūtībām šajā procesā, kā arī par finansējuma līguma noslēgšanas dienu.
4. pants
1. AP ziņo Padomei par šā lēmuma īstenošanu, pamatojoties uz regulāriem ziņojumiem, ko gatavo ES MII neizplatīšanas konsorcijs. Minētos ziņojumus izmanto Padomes veiktajos izvērtējumos.
2. Komisija sniedz informāciju par 1. panta 2. punktā minēto projektu finansiālajiem aspektiem.
5. pants
1. Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
2. Tas zaudē spēku 18 mēnešus pēc 3. panta 3. punktā minēto finansēšanas līgumu noslēgšanas. Tomēr šis lēmums zaudē spēku, ja sešos mēnešos pēc tā stāšanās spēkā finansēšanas līgumi nav noslēgti.
Briselē, 2010. gada 13. decembrī