NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU, EURATOM) č. 1081/2010
ze dne 24. listopadu 2010,
kterým se mění nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, pokud jde o Evropskou službu pro vnější činnost
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 322 této smlouvy, ve spojení se Smlouvou o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména s článkem 106a této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Účetního dvora (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (3) (dále jen „finanční nařízení“), stanoví rozpočtové zásady a finanční pravidla, které by měly být dodržovány ve všech legislativních aktech. Je třeba pozměnit některá ustanovení finančního nařízení, aby byly zohledněny změny zavedené Lisabonskou smlouvou a zřízení Evropské služby pro vnější činnost na základě rozhodnutí Rady 2010/427/EU ze dne 26. července 2010 o organizaci a fungování Evropské služby pro vnější činnost (4).
(2)
Lisabonská smlouva ustavuje Evropskou službu pro vnější činnost (dále jen „ESVČ“). Podle rozhodnutí Rady 2010/427/EU je ESVČ útvarem sui generis a měla by být pro účely finančního nařízení považována za orgán.
(3)
Vzhledem k tomu, že by ESVČ měla být pro účely finančního nařízení považována za orgán, měla by v souvislosti s udělováním absolutoria plně podléhat postupu uvedenému v článku 319 Smlouvy o fungování Evropské unie a v článcích 145 až 147 finančního nařízení. ESVČ by měla plně spolupracovat s orgány zapojenými do postupu udělování absolutoria a případně poskytovat veškeré nezbytné dodatečné informace, a to i prostřednictvím účasti na zasedáních příslušných subjektů. Za plnění rozpočtu by měla být i nadále zodpovědná Komise v souladu s článkem 319 Smlouvy o fungování Evropské unie, včetně provozních prostředků vynaložených vedoucími delegací Unie, kteří jednají jako dále pověřené schvalující osoby Komise. K tomu, aby mohla Komise plnit své povinnosti, by jí vedoucí delegací Unie měli poskytovat potřebné informace. Současně by měl být informován vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“), který by měl také napomáhat spolupráci delegací Unie s útvary Komise. Vzhledem k tomu, že se jedná o zcela novou strukturu, je třeba uplatňovat přísná ustanovení o transparentnosti a odpovědnosti za rozpočet a finanční prostředky.
(4)
V rámci ESVČ by měl být generální ředitel pro rozpočet a správu odpovědný vysokému představiteli za správní a vnitřní rozpočtové řízení ESVČ. Generální ředitel by měl pracovat v rámci stávající struktury a řídit se stejnými správními pravidly, jaká platí pro část oddílu III rozpočtu Unie, která spadá do okruhu 5 víceletého finančního rámce.
(5)
Při zřizování ESVČ je třeba se řídit zásadami vyhlášenými Evropskou radou na jejím zasedání ve dnech 29. a 30. října 2009, zejména zásadou nákladové efektivnosti, jejímž cílem je rozpočtová neutralita.
(6)
Smlouva o fungování Evropské unie stanoví, že se delegace Komise stanou součástí ESVČ jako delegace Unie. Všechny správní a podpůrné výdaje delegací Unie, ze kterých se financují společné náklady, by měla v zájmu jejich řádné správy uskutečňovat jedna podpůrná služba. K tomu účelu by mělo finanční nařízení stanovit možnost určení podrobných ustanovení, na nichž je třeba se dohodnout s Komisí, s cílem zjednodušit vynakládání správních prostředků delegací Unie.
(7)
Je zapotřebí zajistit kontinuitu fungování delegací Unie, a zejména návaznost a účinnost v řízení vnější pomoci delegacemi. Proto by měla být Komise zmocněna, aby svými pravomocemi plnění rozpočtu v oblasti provozních výdajů dále pověřila vedoucí delegací Unie, kteří spadají pod ESVČ jako samostatný orgán.Plní-li Komise rozpočet v rámci přímého centralizovaného řízení, měla by mít rovněž možnost činit tak prostřednictvím dalšího pověření vedoucích delegací Unie. Pověřené schvalující osoby Komise by měly být nadále odpovědné za vymezení vnitřních systémů řízení a kontroly, zatímco vedoucí delegací Unie by měli být odpovědní za náležité nastavení a fungování vnitřních systémů řízení a kontroly a za správu finančních prostředků a operace provedené v rámci jejich delegací. Za tím účelem by měli dvakrát ročně podávat zprávu. Toto pověření lze zrušit v souladu s předpisy, jimiž se řídí Komise.
(8)
V souladu se zásadou řádného finančního řízení by vedoucí delegací Unie, jednají-li jako dále pověřené schvalující osoby Komise, měli uplatňovat pravidla Komise a měli by mít stejné úkoly, povinnosti a odpovědnost jako jakákoli jiná dále pověřená schvalující osoba Komise. Rovněž by se měli v těchto věcech obracet na Komisi jako na svůj orgán.
(9)
Účetní Komise je i nadále odpovědný za celý rozpočtový oddíl Komise, včetně účetních operací s prostředky, jejichž správou jsou dále pověřeni vedoucí delegací Unie. Z toho důvodu je třeba vyjasnit, že odpovědnost účetního ESVČ by měla zahrnovat pouze rozpočtový oddíl ESVČ, aby se předešlo překrývání odpovědností. S výhradou přezkumu by účetní Komise měl rovněž jednat jako účetní ESVČ, pokud jde o plnění rozpočtového oddílu ESVČ.
(10)
V zájmu jednotného přístupu a rovnosti v zacházení s dále pověřenými schvalujícími osobami, které jsou zaměstnanci ESVČ, a těmi, které jsou zaměstnanci Komise, jakož i v zájmu náležitého informování Komise by měla specializovaná komise pro řešení finančních nesrovnalostí v rámci Komise být zodpovědná rovněž za řešení nesrovnalostí v rámci ESVČ v případech, kdy Komise dále pověřila prováděcími pravomocemi vedoucí delegací Unie. Nicméně v zájmu zachování vazby mezi odpovědností za finanční řízení a disciplinárním opatřením by Komise měla být oprávněna vyzvat vysokého představitele, aby zahájil řízení, pokud tato specializovaná komise odhalí nesrovnalosti týkající se pravomocí Komise, jimiž byli dále pověřeni vedoucí delegací Unie. V takovém případě by měl vysoký představitel učinit patřičné kroky v souladu se služebním řádem (5).
(11)
S výhradou přezkumu by interní auditor Komise měl rovněž jednat jako interní auditor ESVČ, pokud jde o plnění rozpočtových oddílů Komise i ESVČ.
(12)
V zájmu zajištění demokratické kontroly plnění rozpočtu Unie by vedoucí delegací Unie měli podávat prohlášení o věrohodnosti spolu se zprávou obsahující informace o účinnosti a účelnosti vnitřních systémů řízení a kontroly ve svých delegacích a o řízení operací, kterými byli dále pověřeni. Zprávy vedoucích delegací Unie by měly být připojeny k výroční zprávě o činnosti příslušné pověřené schvalující osoby a poskytnuty rozpočtovému orgánu.
(13)
Pojem „vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku“ by měl být pro účely finančního nařízení vykládán v souladu s různými funkcemi vysokého představitele podle článku 18 Smlouvy o Evropské unii.
(14)
Nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 se mění takto:
1)
článek 1 se nahrazuje tímto:
„Článek 1
1. Toto nařízení stanoví pravidla pro sestavování a plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie (dále jen „rozpočet“) a pro předkládání účtů a jejich audit.
2. Pro účely tohoto nařízení se:
-
„orgánem“ rozumějí Evropský parlament, Evropská rada a Rada, Evropská komise, Soudní dvůr Evropské unie a Evropský účetní dvůr, Evropský hospodářský a sociální výbor, Výbor regionů, evropský veřejný ochránce práv, evropský inspektor ochrany údajů a Evropská služba pro vnější činnost (ESVČ);
-
Evropská centrální banka nepovažuje za orgán Unie.
3. Veškerými odkazy na „Společenství“ či na „Unii“ se podle souvislosti rozumí odkaz na Evropskou unii nebo na Evropské společenství pro atomovou energii.“;
2)
v čl. 16 druhém pododstavci se slova „zahraniční služby Komise“ nahrazují slovy „Komise a ESVČ“;
3)
v čl. 28 odst. 1 se první pododstavec nahrazuje tímto:
„1. Každý návrh nebo podnět, který legislativnímu orgánu předloží Komise, vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“) nebo členský stát, který může mít vliv na rozpočet, včetně změn počtu pracovních míst, musí být doložen finančním výkazem a hodnocením podle čl. 27 odst. 4.“;
4)
v čl. 30 odst. 3 se první pododstavec nahrazuje tímto:
„3. Komise vhodným způsobem zpřístupní informace o příjemcích finančních prostředků z rozpočtu, které má k dispozici, pokud je rozpočet plněn centralizovaným řízením a přímo jejími útvary nebo delegacemi Unie podle čl. 51 druhého pododstavce, a informace o příjemcích finančních prostředků, které poskytly subjekty, jež byly úkoly plnění rozpočtu pověřeny v rámci jiných způsobů řízení.“;
5)
v článku 31 prvním pododstavci se před slovo „Rada“ vkládají slova „Evropská rada a“ a před slovo „sestaví“ se vkládají slova „a Evropská služba pro vnější činnost“;
6)
v článku 31 se za první pododstavec vkládá nový pododstavec, který zní:
„ESVČ sestavuje odhad svých příjmů a výdajů, který před 1. červencem každého roku zasílá Komisi. Vysoký představitel povede konzultace s členy Komise odpovídajícími za rozvojovou politiku, politiku sousedství a mezinárodní spolupráci, humanitární pomoc a řešení krizí, pokud jde o záležitosti, které spadají do jejich působnosti.“;
7)
v článku 33 se doplňuje nový odstavec, který zní:
„3. V zájmu zajištění průhlednosti rozpočtu v oblasti vnější činnosti Unie předloží Komise rozpočtovému orgánu v souladu s čl. 8 odst. 5 rozhodnutí Rady 2010/427/EU ze dne 26. července 2010 o organizaci a fungování Evropské služby pro vnější činnost (6); spolu s návrhem rozpočtu pracovní dokument, v němž jsou souhrnně uvedeny:
-
veškeré správní a provozní výdaje spojené s vnější činností Unie, včetně úkolů v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky / společné bezpečnostní a obranné politiky (SZBP / SBOP), financované z rozpočtu Unie,
-
celkové správní výdaje ESVČ za předchozí rok, rozdělené podle výdajů jednotlivých delegací a výdajů ústředí ESVČ, a provozní výdaje rozdělené podle zeměpisných oblastí (regiony, státy), tematických oblastí a delegací a misí Unie.
V pracovním dokumentu se rovněž:
-
uvede počet pracovních míst v jednotlivých platových třídách v každé kategorii a počet stálých a dočasných pracovních míst, včetně smluvních a místních zaměstnanců povolených v mezích rozpočtových prostředků v každé delegaci Unie a v ústředí ESVČ;
-
uvede jakékoli zvýšení či snížení počtu pracovních míst podle jednotlivých platových tříd a kategorií v ústředí ESVČ a ve všech delegacích Unie na základě údajů z předcházejícího roku;
-
uvede počet pracovních míst povolených na daný rozpočtový rok, počet míst povolených na předcházející rok a počet míst obsazených diplomaty, kteří byli vysláni z členských států, a zaměstnanci Rady a Komise; poskytne podrobný přehled všech zaměstnanců v delegacích Unie v době předložení návrhu rozpočtu, včetně rozpisu podle zeměpisných oblastí, jednotlivých zemí a misí, v němž se rozliší místa podle plánu pracovních míst, smluvní zaměstnanci, místní zaměstnanci a vyslaní národní odborníci a prostředky požadované v návrhu rozpočtu na takovéto jiné typy zaměstnanců s odpovídajícími odhady, pokud jde o počet osob, které by mohly být v mezích požadovaných prostředků zaměstnány na plný pracovní úvazek.
8)
v čl. 46 odst. 1 se doplňuje nový bod, který zní:
„6.
celkové výdaje na společnou zahraniční a bezpečnostní politiku (SZBP) jsou zapsány v jedné rozpočtové kapitole nazvané „SZBP“ se zvláštními rozpočtovými články. Tyto články pokrývají výdaje na SZBP a obsahují zvláštní rozpočtové položky, které konkretizují alespoň jednotlivé hlavní mise.“;
9)
v čl. 50 prvním pododstavci se doplňují nové věty, které znějí:
„V zájmu zjednodušení vynakládání správních prostředků delegací Unie však mohou být s Komisí dohodnuta podrobná ustanovení. Tato ustanovení nesmějí obsahovat žádnou výjimku z ustanovení finančního nařízení a prováděcích pravidel k němu.“;
10)
v článku 51 se doplňují nové pododstavce, které znějí:
„Výkonem svých pravomocí při plnění rozpočtu, pokud jde o provozní prostředky v jejím vlastního oddílu, může Komise pověřit vedoucí delegací Unie. Současně o tom uvědomí vysokého představitele. Pokud vedoucí delegací Unie jednají jako dále pověřené schvalující osoby Komise, dodržují pravidla Komise pro plnění rozpočtu a mají stejné úkoly, povinnosti a odpovědnost jako kterákoli jiná dále pověřená schvalující osoba Komise.
Komise může toto pověření zrušit v souladu se svými vlastními pravidly.
Pro účely druhého pododstavce přijme vysoký představitel potřebná opatření k usnadnění spolupráce mezi delegacemi Unie a útvary Komise.“;
11)
článek 53a se nahrazuje tímto:
„Článek 53a
Plní-li Komise rozpočet centralizovaným řízením, jsou úkoly plnění rozpočtu prováděny buď přímo jejími útvary či delegacemi Unie v souladu s čl. 51 druhým pododstavcem, nebo nepřímo podle článků 54 až 57.“;
12)
v článku 59 se doplňuje nový odstavec, který zní:
„5. Pokud vedoucí delegací Unie jednají jako dále pověřené schvalující osoby podle čl. 51 druhého pododstavce, podléhají Komisi jako orgánu odpovědnému za stanovení, výkon, kontrolu a hodnocení jejich úkolů a povinností jakožto dále pověřených schvalujících osob. Současně o tom Komise uvědomí vysokého představitele.“;
13)
v čl. 60 odst. 7 druhém pododstavci se doplňuje nová věta, která zní:
„Výroční zprávy o činnosti pověřených schvalujících osob jsou rovněž zpřístupněny rozpočtovému orgánu.“;
14)
v oddíle 2 se doplňuje nový článek, který zní:
„Článek 60a
1. Pokud vedoucí delegací Unie jednají jako dále pověřené schvalující osoby podle čl. 51 druhého pododstavce, spolupracují v zájmu náležitého vynakládání finančních prostředků úzce s Komisí s cílem zajistit zejména legalitu a správnost finančních operací, dodržování zásady řádného finančního řízení při správě finančních prostředků a účinnou ochranu finančních zájmů Unie.
K tomu účelu přijmou potřebná opatření, aby zamezili jakékoli situaci, která by mohla ohrozit odpovědnost Komise za plnění rozpočtu, kterým byli dále pověřeni, jakož i jakémukoli střetu priorit, který bude mít pravděpodobně vliv na plnění úkolů finančního řízení, kterými byli dále pověřeni.
Pokud vyvstane taková situace nebo střet, které jsou popsány ve druhém pododstavci, vedoucí delegací Unie o nich neprodleně informují příslušné generální ředitele Komise a ESVČ. Tito generální ředitelé přijmou vhodná opatření k nápravě.
2. Pokud se vedoucí delegací Unie ocitnou v situaci uvedené v čl. 60 odst. 6, obrátí se na specializovanou komisi pro řešení finančních nesrovnalostí zřízenou podle čl. 66 odst. 4. V případě jakékoli protiprávní činnosti, podvodu nebo korupce, které by mohly poškodit zájmy Unie, uvědomí orgány a subjekty určené platnými právními předpisy.
3. Pokud vedoucí delegací Unie jednají jako dále pověřené schvalující osoby podle čl. 51 druhého pododstavce, podávají zprávu své pověřené schvalující osobě, která zahrne jejich zprávy do své výroční zprávy o činnosti uvedené v čl. 60 odst. 7. Zprávy vedoucích delegací Unie obsahují informace o účinnosti a účelnosti vnitřních systémů řízení a kontroly zavedených v jejich delegacích a o řízení operací, kterým byli dále pověřeni, a podávají prohlášení o věrohodnosti podle čl. 66 odst. 3a. Tyto zprávy jsou připojeny k výroční zprávě o činnosti pověřené schvalující osoby a jsou zpřístupněny rozpočtovému orgánu, přičemž je případně zohledněna jejich důvěrná povaha.
Vedoucí delegací Unie plně spolupracují s orgány zapojenými do postupu udělování absolutoria a případně poskytují veškeré nezbytné dodatečné informace. V rámci této spolupráce mohou být vyzváni, aby se zúčastnili zasedání příslušných subjektů a byli nápomocni příslušným pověřeným schvalujícím osobám.
4. Pokud vedoucí delegací Unie jednají jako dále pověřené schvalující osoby podle čl. 51 druhého pododstavce, vyhoví jakékoli žádosti pověřené schvalující osoby Komise, ať už se jedná o žádost samotné Komise, nebo žádost Evropského parlamentu v rámci postupu udělování absolutoria.
5. Komise zajistí, aby k dalšímu přenesení pravomocí nedocházelo na úkor postupu udělování absolutoria podle článku 319 Smlouvy o fungování Evropské unie.“;
15)
v čl. 61 odst. 1 se za písmeno f) doplňují nové pododstavce, které znějí:
„Účetní ESVČ odpovídá pouze za rozpočtový oddíl ESVČ, který ESVČ plní. Účetní Komise je nadále odpovědný za celý rozpočtový oddíl Komise, včetně účetních operací s prostředky, jejichž správou jsou dále pověřeni vedoucí delegací Unie.
Účetní Komise rovněž jedná jako účetní ESVČ, pokud jde o plnění rozpočtového oddílu ESVČ, s výhradou článku 186a.“;
16)
článek 66 se mění takto:
a)
vkládá se nový odstavec, který zní:
„3a. V případě dalšího pověření vedoucích delegací Unie je pověřená schvalující osoba odpovědná za vymezení zavedených vnitřních systémů řízení a kontroly, jejich účinnost a účelnost. Vedoucí delegací Unie jsou odpovědní za náležité nastavení a fungování těchto systémů podle pokynů pověřené schvalující osoby a za správu finančních prostředků a operace provedené v rámci delegace Unie pod jejich vedením. Dříve než se ujmou funkcí, musí absolvovat zvláštní školení zaměřené na úkoly a povinnosti schvalujících osob a plnění rozpočtu v souladu s článkem 50 prováděcích pravidel.
Vedoucí delegací Unie podávají zprávu o plnění povinností, za něž jsou odpovědní podle prvního pododstavce tohoto odstavce, v souladu s čl. 60a odst. 3.
Vedoucí delegací Unie podávají pověřené schvalující osobě Komise každý rok prohlášení o věrohodnosti vnitřních systémů řízení a kontroly zavedených v jejich delegacích a o řízení operací, kterým byli dále pověřeni, a jejich výsledcích, tak aby schvalující osoba mohla vypracovat vlastní prohlášení o věrohodnosti podle čl. 60 odst. 7.“,
b)
doplňuje se nový odstavec, který zní:
„5. Pokud vedoucí delegací Unie jednají jako dále pověřené schvalující osoby podle čl. 51 druhého pododstavce, je k rozhodování o případech, na něž se odkazuje v odstavci 4 tohoto článku, příslušná specializovaná komise pro řešení finančních nesrovnalostí zřízená Komisí podle téhož odstavce.
Pokud tato komise odhalí systémové problémy, podá schvalující osobě, vysokému představiteli, pověřené schvalující osobě Komise, pokud není zúčastněnou osobou, a internímu auditorovi zprávu s doporučeními.
Na základě stanoviska této komise může Komise požádat vysokého představitele, aby jakožto orgán oprávněný ke jmenování zahájil vůči dále pověřeným schvalujícím osobám disciplinární řízení nebo řízení z důvodu finanční odpovědnosti, pokud se nesrovnalosti týkají pravomocí, jimiž je Komise dále pověřila. V takovém případě vysoký představitel podnikne patřičné kroky v souladu se služebním řádem za účelem uplatnění rozhodnutí o kázeňských opatřeních nebo o platbě odškodnění dle doporučení Komise.
Členské státy plně podporují Unii při vymáhání odpovědnosti podle článku 22 služebního řádu u dočasných zaměstnanců, na něž se vztahuje čl. 2 písm. e) pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství.“;
17)
v článku 85 se doplňují nové pododstavce, které znějí:
„Pro účely interního auditu ESVČ podléhají vedoucí delegací Unie, pokud jednají jako dále pověřené schvalující osoby podle čl. 51 druhého pododstavce, s ohledem na finanční řízení, kterým byli dále pověřeni, do ověřovací pravomoci interního auditora Komise.
Interní auditor Komise rovněž jedná jako interní auditor ESVČ, pokud jde o plnění rozpočtového oddílu ESVČ, s výhradou článku 186a.“;
18)
vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 147a
ESVČ důsledně dodržuje postupy, které jsou stanoveny v článku 319 Smlouvy o fungování Evropské unie a v článcích 145 až 147 tohoto nařízení. ESVČ plně spolupracuje s orgány zapojenými do postupu udělování absolutoria a případně poskytuje veškeré nezbytné dodatečné informace, a to i prostřednictvím účasti na zasedáních příslušných orgánů.“
19)
v článku 163 se první věta nahrazuje tímto:
„Akce uvedené v této hlavě mohou být prováděny buď centralizovaným řízením Komisí podle článku 53a, sdíleným řízením, decentralizovaným řízením jednou nebo více přijímajícími třetími zeměmi, nebo společným řízením s mezinárodními organizacemi v souladu s příslušnými ustanoveními článků 53 až 57.“;
20)
v článku 165 se první věta nahrazuje tímto:
„Provádění akcí přijímajícími třetími zeměmi nebo mezinárodními organizacemi podléhá kontrole ze strany Komise a delegací Unie podle čl. 51 druhého pododstavce.“;
21)
vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 186a
Čl. 61 odst. 1 třetí pododstavec a čl. 85 třetí pododstavec budou v roce 2013 přezkoumány s ohledem na zvláštní povahu ESVČ a zejména delegací Unie, případně s ohledem na odpovídající kapacitu ESVČ v oblasti finančního řízení.“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 24. listopadu 2010.
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES, EURATOM) Nr. 1081/2010
(2010. gada 24. novembris),
ar kuru attiecībā uz Eiropas Ārējās darbības dienestu groza Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 322. pantu saistībā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
ņemot vērā Revīzijas palātas atzinumu (1),
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),
tā kā:
(1)
Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3) (turpmāk “Finanšu regula”), ir paredzēti budžeta principi un finanšu noteikumi, kas būtu jāievēro visos tiesību aktos. Lai ņemtu vērā ar Lisabonas Līgumu ieviestos grozījumus un Eiropas Ārējās darbības dienesta izveidi saskaņā ar Padomes Lēmumu 2010/427/ES (2010. gada 26. jūlijs), ar ko nosaka Eiropas Ārējās darbības dienesta organizatorisko struktūru un darbību (4), būtu jāveic grozījumi dažos Finanšu regulas noteikumos.
(2)
Ar Lisabonas Līgumu ir izveidots Eiropas Ārējās darbības dienests (turpmāk “EĀDD”). Saskaņā ar Lēmumu 2010/427/ES, EĀDD ir sui generis dienests, un Finanšu regulas piemērošanas nolūkā tas būtu jāuzskata par iestādi.
(3)
Ņemot vērā to, ka Finanšu regulas piemērošanas nolūkā EĀDD būtu jāuzskata par iestādi, saistībā ar budžeta izpildes apstiprināšanu uz EĀDD būtu pilnībā jāattiecina procedūras, kas paredzētas Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantā un Finanšu regulas 145. līdz 147. pantā. EĀDD būtu pilnībā jāsadarbojas ar iestādēm, kas piedalās budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā, un attiecīgā gadījumā jāsniedz jebkāda vajadzīgā papildinformācija, tostarp piedaloties attiecīgo struktūru sanāksmēs. Komisijai arī turpmāk vajadzētu būt atbildīgai par budžeta izpildi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu, tostarp par darbības apropriācijām, ko īsteno delegāciju vadītāji, kuri Komisijas kredītrīkotāji ar pastarpināti deleģētām pilnvarām. Lai Komisija varētu veikt savus pienākumus, Savienības delegāciju vadītājiem būtu jāsniedz nepieciešamā informācija. Vienlaikus būtu jāinformē Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos (turpmāk “Augstais pārstāvis”), un viņam būtu jāveicina sadarbība starp Savienības delegācijām un Komisijas dienestiem. Tā kā šī ir jauna kārtība, tai ir jāpiemēro stingri noteikumi par pārredzamību, kā arī par budžeta un finanšu pārskatatbildību.
(4)
EĀDD budžeta un administrācijas ģenerāldirektoram vajadzētu būt atbildīgam Augstā pārstāvja priekšā par EĀDD administratīvo un iekšējā budžeta pārvaldību. EĀDD ģenerāldirektoram būtu jāstrādā atbilstoši noteiktajai kārtībai un jāievēro tie paši administratīvie noteikumi, kas piemērojami Savienības budžeta III iedaļas daļai, kura attiecas uz daudzgadu finanšu shēmas 5. izdevumu kategoriju.
(5)
EĀDD būtu jāveido, ievērojot Eiropadomes 2009. gada 29. un 30. oktobra sanāksmē deklarētos principus, jo īpaši rentabilitātes principu, lai panāktu budžeta neitralitāti.
(6)
Līgumā par Eiropas Savienības darbību ir paredzēts, ka Komisijas delegācijas kļūs par Savienības delegācijām un būs daļa no EĀDD. Lai nodrošinātu to efektīvu pārvaldību, visus Savienības delegāciju administratīvos un atbalsta izdevumus, ar ko finansē kopējās izmaksas, būtu jāīsteno vienam atbalsta dienestam. Šim nolūkam Finanšu regulā būtu jāparedz iespēja pieņemt sīki izstrādātus noteikumus, kas jāsaskaņo ar Komisiju, lai veicinātu Savienības delegāciju administratīvo apropriāciju izpildi.
(7)
Nepieciešams nodrošināt Savienības delegāciju darbības nepārtrauktību un jo īpaši delegāciju pārvaldītā ārējā atbalsta nepārtrauktību un efektivitāti. Tādēļ Komisijai būtu jāļauj darbības izdevumu budžeta izpildes pilnvaras pastarpināti deleģēt Savienības delegāciju vadītājiem, kas darbojas EĀDD kā atsevišķas iestādes kontrolē. Turklāt, ja Komisija veic budžeta izpildi saskaņā ar tiešu centralizētu pārvaldību, tai būtu jāļauj šādu izpildi veikt arī ar pilnvaru pastarpinātu deleģēšanu Savienības delegāciju vadītājiem. Komisijas deleģētajiem kredītrīkotājiem arī turpmāk būtu jāuzņemas atbildība par iekšējās vadības un kontroles sistēmu izstrādi, savukārt Savienības delegāciju vadītājiem vajadzētu būt atbildīgiem par minēto sistēmu pienācīgu ieviešanu un darbību, kā arī par līdzekļu un darbību pārvaldību attiecīgajās delegācijās. Šajā nolūkā viņiem būtu jāsniedz ziņojumi divreiz gadā. Šādu deleģējumu var atsaukt saskaņā ar noteikumiem, kuri attiecas uz Komisiju.
(8)
Lai nodrošinātu atbilstību pareizas finanšu pārvaldības principam, Savienības delegāciju vadītājiem, kad tie darbojas kā Komisijas kredītrīkotāji ar pastarpināti deleģētām pilnvarām, būtu jāpiemēro Komisijas noteikumi, un uz viņiem būtu jāattiecina tie paši pienākumi, saistības un atbildības prasības, kas attiecas uz visiem citiem Komisijas kredītrīkotājiem ar pastarpināti deleģētām pilnvarām. Šim nolūkam delegāciju vadītājiem arī būtu jānorāda, ka to attiecīgā iestāde ir Komisija.
(9)
Komisijas grāmatvedis joprojām ir atbildīgs par visu budžeta iedaļu “Komisija”, tostarp par grāmatvedības darbībām, kas saistītas ar Savienības delegāciju vadītājiem pastarpināti deleģētajām apropriācijām. Tādēļ, lai izvairītos no pienākumu pārklāšanās, ir jāprecizē, ka EĀDD grāmatveža pienākumiem būtu jāattiecas tikai uz budžeta iedaļu “EĀDD”. Komisijas grāmatvedim vajadzētu būt arī EĀDD grāmatvedim attiecībā uz budžeta iedaļas “EĀDD” izpildi, paredzot iespēju šo noteikumu pārskatīt.
(10)
Lai nodrošinātu saskaņotu un vienlīdzīgu attieksmi pret kredītrīkotājiem ar pastarpināti deleģētām pilnvarām, neatkarīgi no tā, vai tie ir EĀDD, vai Komisijas darbinieki, kā arī lai nodrošinātu to, ka Komisija ir pienācīgi informēta, Komisijas specializētajai finanšu pārkāpumu komisijai būtu jāuzņemas atbildība arī par pārkāpumu izskatīšanu EĀDD, ja Komisija pastarpināti deleģējusi izpildes pilnvaras Savienības delegāciju vadītājiem. Tomēr, lai saglabātu saikni starp finanšu pārvaldības pienākumu un disciplināratbildību, Komisijai vajadzētu būt tiesīgai pieprasīt Augstajam pārstāvim sākt lietvedību, ja komisija konstatē pārkāpumus saistībā ar Komisijas pilnvarām, kas pastarpināti deleģētas Savienības delegāciju vadītājiem. Šādā gadījumā Augstajam pārstāvim būtu jāveic atbilstoši pasākumi saskaņā ar Civildienesta noteikumiem (5).
(11)
Attiecībā uz budžeta iedaļu “Komisija” un “EĀDD” izpildi Komisijas iekšējam revidentam būtu jārīkojas kā EĀDD iekšējam revidentam, paredzot iespēju šo noteikumu pārskatīt.
(12)
Lai nodrošinātu Savienības budžeta izpildes demokrātisku kontroli, Savienības delegāciju vadītājiem būtu jāsniedz apliecinājums kopā ar ziņojumu, kurā ietverta informācija par viņu delegācijās ieviesto iekšējās vadības un kontroles sistēmu lietderību un efektivitāti, kā arī par viņiem pastarpināti deleģēto darbību pārvaldību. Savienības delegāciju vadītāju ziņojumi būtu jāpievieno atbildīgā deleģētā kredītrīkotāja gada darbības pārskatam un jādara pieejami budžeta lēmējinstitūcijai.
(13)
Finanšu regulas nolūkā termins “Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos” būtu jāinterpretē saskaņā ar Augstā pārstāvja dažādajiem pienākumiem, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību 18. pantā.
(14)
Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Ar šo Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 groza šādi.
1)
Regulas 1. pantu aizstāj ar šādu pantu:
“1. pants
1. Šajā regulā ir izklāstīti noteikumi par Eiropas Savienības vispārējā budžeta (turpmāk “budžets”) sagatavošanu un izpildi, kā arī par pārskatu sagatavošanu un revīziju.
2. Šajā regulā:
-
jēdziens “iestāde” attiecas uz Eiropas Parlamentu, Eiropadomi un Padomi, Eiropas Komisiju, Eiropas Savienības Tiesu un Eiropas Revīzijas palātu, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, Reģionu komiteju, Eiropas Ombudu, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju un Eiropas Ārējās darbības dienestu (turpmāk “EĀDD”);
-
Eiropas Centrālo banku neuzskata par Savienības iestādi.
3. Visas atsauces uz “Kopienām” vai “Savienību” uzskata par atsaucēm uz Eiropas Savienību un/vai Eiropas Atomenerģijas kopienu atkarībā no konteksta.”.
2)
Regulas 16. panta otrajā daļā vārdus “Komisijas ārējo dienestu” aizstāj ar šādiem vārdiem “Komisijas un EĀDD”.
3)
Regulas 28. panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:
“1. Jebkuram priekšlikumam vai iniciatīvai, ko Komisija, Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos (turpmāk “Augstais pārstāvis”) vai dalībvalsts iesniedz likumdevējai iestādei un kas var ietekmēt budžetu, tostarp mainīt amata vietu skaitu, jāpievieno finanšu pārskats un 27. panta 4. punktā paredzētais novērtējums.”.
4)
Regulas 30. panta 3. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:
“3. Komisija piemērotā veidā dara pieejamu informāciju par to līdzekļu saņēmējiem, kas ir Komisijas budžetā, ja budžetu izpilda centralizēti un ja to tiešā veidā veic tās dienesti vai Savienības delegācijas saskaņā ar 51. panta otro daļu, un to informāciju par līdzekļu saņēmējiem, ko sniedz struktūras, kurām budžeta izpildes uzdevumi ir deleģēti saskaņā ar citiem pārvaldības veidiem.”.
5)
Regulas 31. panta pirmajā daļā pirms vārda “Padome” iekļauj vārdus “Eiropadome un” un pirms vārda “sastāda” iekļauj vārdkopu “, kā arī Eiropas Ārējās darbības dienests”.
6)
Regulas 31. pantā aiz pirmās daļas iekļauj šādu daļu:
“EĀDD sagatavo ieņēmumu un izdevumu tāmi, ko tas katru gadu līdz 1. jūlijam nosūta Komisijai. Augstais pārstāvis apspriedīsies ar Komisijas locekļiem, kas atbildīgi par attīstības politiku, kaimiņattiecību politiku un starptautisko sadarbību, humāno palīdzību un reaģēšanu krīzes situācijās, par viņu attiecīgajām atbildības jomām.”.
7)
Regulas 33. pantam pievieno šādu punktu:
“3. Saskaņā ar 8. panta 5. punktu Lēmumā 2010/427/ES (2010. gada 26. jūlijs), ar ko nosaka Eiropas Ārējās darbības dienesta organizatorisko struktūru un darbību (6), un nolūkā nodrošināt budžeta pārredzamību Savienības ārējās darbības jomā Komisija kopā ar ES budžeta projektu iesniedz budžeta lēmējinstitūcijai darba dokumentu, kurā vispusīgi atspoguļo:
-
visus administratīvos un darbības izdevumus, kas ir saistīti ar Savienības ārējo darbību, tostarp ar kopējās ārpolitikas un drošības politikas/kopējās drošības un aizsardzības politikas (KĀDP/KDAP) uzdevumiem, un ko finansē no Savienības budžeta,
-
EĀDD kopējos administratīvos izdevumus iepriekšējā gadā, iedalot atsevišķi izdevumus katrai delegācijai un izdevumus EĀDD centrālajai administrācijai, kopā ar darbības izdevumiem, iedalot pēc katras ģeogrāfiskās teritorijas (reģioni, valstis), tematiskās jomas, Savienības delegācijas un misijas.
Darba dokumentā norāda arī:
-
amata vietu skaitu katrā pakāpē un kategorijā, kā arī pastāvīgo un pagaidu amata vietu skaitu, tostarp līgumdarbiniekus un vietējos darbiniekus, kuru amati saskaņā ar budžeta apropriācijām atļauti katrā Savienības delegācijā, kā arī EĀDD centrālajā administrācijā,
-
jebkādu katras pakāpes un kategorijas amata vietu skaita pieaugumu vai samazinājumu EĀDD centrālajā administrācijā un visās Savienības delegācijās salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu,
-
pašreizējā finanšu gadā apstiprināto amata vietu skaitu, iepriekšējā finanšu gadā apstiprināto amata vietu skaitu, kā arī to amata vietu skaitu, kurās nodarina dalībvalstu, Padomes un Komisijas norīkotus diplomātus; sniedz visu to darbinieku sīku uzskaitījumu, kuri budžeta projekta iesniegšanas brīdī ir nodarbināti Savienības delegācijās, kopā ar sadalījumu pa ģeogrāfiskajiem reģioniem, valstīm un misijām, atsevišķi norādot štata darbiniekus, līgumdarbiniekus, vietējos darbiniekus, valstu norīkotos ekspertus, kā arī norāda apropriācijas, kas budžeta projektā paredzētas citiem šādiem darbiniekiem, veicot atbilstīgas aplēses to darbinieku cilvēkresursu pilnslodzes ekvivalenta izteiksmē, kurus var nodarbināt, nepārsniedzot paredzētās apropriācijas.
8)
Regulas 46. panta 1. punktam pievieno šādu apakšpunktu:
“6)
kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) izdevumu kopsummu pilnībā iekļauj vienā budžeta nodaļā “KĀDP” ar īpašiem budžeta pantiem. Minētie panti attiecas uz KĀDP izdevumiem un ietver īpašas budžeta pozīcijas, kurās norāda vismaz atsevišķas nozīmīgākās misijas.”.
9)
Regulas 50. panta pirmajai daļai pievieno šādus teikumus:
“Tomēr, lai veicinātu Savienības delegāciju administratīvo apropriāciju izpildi, ar Komisiju var vienoties par sīki izstrādātiem noteikumiem. Minētajos noteikumos neparedz nekādas atkāpes no Finanšu regulas vai tās īstenošanas noteikumiem.”.
10)
Regulas 51. pantam pievieno šādas daļas:
“Tomēr Komisija var Savienības delegāciju vadītājiem deleģēt savas budžeta izpildes pilnvaras attiecībā uz iedaļas “Komisija” darbības apropriācijām. Tā vienlaikus par to informē Augsto pārstāvi. Ja Savienības delegāciju vadītāji darbojas kā Komisijas kredītrīkotāji ar pastarpināti deleģētām pilnvarām, viņi piemēro Komisijas noteikumus par budžeta izpildi, un uz viņiem attiecas tie paši pienākumi, saistības un atbildības prasības, kas attiecas uz visiem citiem Komisijas kredītrīkotājiem ar pastarpināti deleģētām pilnvarām.
Komisija šo deleģējumu var atsaukt saskaņā ar saviem noteikumiem.
Šā panta otrās daļas piemērošanas nolūkā Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos veic vajadzīgos pasākumus, lai veicinātu sadarbību starp Savienības delegācijām un Komisijas dienestiem.”.
11)
Regulas 53.a pantu aizstāj ar šādu pantu:
“53.a pants
Ja Komisija izpilda budžetu centralizēti, izpildes uzdevumus tieši veic tās dienesti vai Savienības delegācijas saskaņā ar 51. panta otro daļu, vai arī tie tiek veikti netieši saskaņā ar 54. līdz 57. pantu.”.
12)
Regulas 59. pantam pievieno šādu punktu:
“5. Ja saskaņā ar 51. panta otro daļu Savienības delegāciju vadītāji darbojas kā kredītrīkotāji ar pastarpināti deleģētām pilnvarām, viņi ir pakļauti Komisijai kā iestādei, kas ir atbildīga par viņu kā kredītrīkotāju ar pastarpināti deleģētām pilnvarām uzdevumu un pienākumu noteikšanu, izpildi, kontroli un izvērtēšanu. Komisija vienlaikus par to informē Augsto pārstāvi.”.
13)
Regulas 60. panta 7. punkta otrās daļas beigās pievieno šādu teikumu:
“Budžeta lēmējinstitūcijai dara pieejamus arī deleģēto kredītrīkotāju gada darbības pārskatus.”.
14)
Regulas 2. iedaļai pievieno šādu pantu:
“60.a pants
1. Ja saskaņā ar 51. panta otro daļu Savienības delegāciju vadītāji darbojas kā kredītrīkotāji ar pastarpināti deleģētām pilnvarām, viņi cieši sadarbojas ar Komisiju, lai pienācīgi izlietotu līdzekļus un jo īpaši lai nodrošinātu finanšu darījumu likumību un pareizību, pareizas finanšu pārvaldības principa ievērošanu līdzekļu pārvaldībā, kā arī Savienības finanšu interešu efektīvu aizsardzību.
Šajā nolūkā delegāciju vadītāji veic vajadzīgos pasākumus, lai novērstu jebkādu situāciju, kurā varētu tikt apšaubīta Komisijas atbildība par budžeta izpildi, kas viņiem pastarpināti deleģēta, kā arī jebkuru prioritāšu konfliktu, kas varētu ietekmēt viņiem pastarpināti deleģēto finanšu pārvaldības uzdevumu izpildi.
Ja rodas šā punkta otrajā daļā minētā veida situācija vai konflikts, Savienības delegāciju vadītāji nekavējoties par to informē Komisijas un EĀDD atbildīgos ģenerāldirektorus. Minētie ģenerāldirektori veic piemērotus pasākumus, lai šo situāciju atrisinātu.
2. Ja Savienības delegāciju vadītāji nonāk situācijā, kas minēta 60. panta 6. punktā, viņi vēršas pie specializētās finanšu pārkāpumu komisijas, kas izveidota saskaņā ar 66. panta 4. punktu. Par nelikumīgu darbību, krāpšanu vai korupciju, kas var kaitēt Savienības interesēm, viņi informē iestādes un struktūras, kas šādam nolūkam norādītas spēkā esošajos tiesību aktos.
3. Savienības delegāciju vadītāji, kuri saskaņā ar 51. panta otro daļu darbojas kā kredītrīkotāji ar pastarpināti deleģētām pilnvarām, iesniedz ziņojumus savam attiecīgajam deleģētajam kredītrīkotājam, lai viņš saņemtos ziņojumus var iekļaut savā gada darbības pārskatā, kas minēts 60. panta 7. punktā. Savienības delegāciju vadītāju sniegtajos ziņojumos iekļauj informāciju par viņu delegācijās ieviesto iekšējās vadības un kontroles sistēmu lietderību un efektivitāti, kā arī par viņiem pastarpināti deleģēto darbību pārvaldību, un sniedz ticamības apliecinājumu saskaņā ar 66. panta 3.a punktu. Šos ziņojumus pievieno deleģētā kredītrīkotāja gada darbības pārskatam un iesniedz budžeta lēmējinstitūcijai, attiecīgā gadījumā ievērojot minēto ziņojumu konfidencialitāti.
Savienības delegāciju vadītāji pilnībā sadarbojas ar iestādēm, kas piedalās budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā, un attiecīgā gadījumā sniedz jebkādu vajadzīgo papildinformāciju. Šajā sakarā viņus var aicināt piedalīties attiecīgo struktūru sanāksmēs un palīdzēt atbildīgajam deleģētajam kredītrīkotājam.
4. Savienības delegāciju vadītāji, kas saskaņā ar 51. panta otro daļu darbojas kā kredītrīkotāji ar pastarpināti deleģētām pilnvarām, atbild uz visiem pieprasījumiem, ko Komisijas deleģētais kredītrīkotājs iesniedz pēc pašas Komisijas pieprasījuma vai - saistībā ar budžeta izpildes apstiprināšanu - pēc Eiropas Parlamenta pieprasījuma.
5. Komisija nodrošina, ka pastarpināti deleģētās pilnvaras nekaitē budžeta izpildes apstiprināšanas procesam saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu.”.
15)
Regulas 61. panta 1. punktam pēc f) apakšpunkta pievieno šādas daļas:
“EĀDD grāmatvedis ir atbildīgs tikai par budžeta iedaļu “EĀDD”, ko izpilda EĀDD. Komisijas grāmatvedis joprojām ir atbildīgs par visu budžeta iedaļu “Komisija”, tostarp par grāmatvedības darbībām, kas saistītas ar Savienības delegāciju vadītājiem pastarpināti deleģētajām apropriācijām.
Attiecībā uz budžeta “EĀDD” iedaļas izpildi Komisijas grāmatvedis ir arī EĀDD grāmatvedis, ievērojot 186.a pantu.”.
16)
Regulas 66. pantu groza šādi:
a)
iekļauj šādu punktu:
“3.a Ja pilnvaras tiek pastarpināti deleģētas Savienības delegāciju vadītājiem, deleģētais kredītrīkotājs ir atbildīgs par izveidoto iekšējās vadības un kontroles sistēmu izstrādi, kā arī par to lietderību un efektivitāti. Savienības delegāciju vadītāji ir atbildīgi par šo sistēmu pienācīgu ieviešanu un darbību saskaņā ar deleģētā kredītrīkotāja norādījumiem, kā arī par to līdzekļu un darbību pārvaldību, ko viņi īsteno Savienības delegācijās. Pirms pienākumu izpildes uzsākšanas saskaņā ar īstenošanas noteikumu 50. pantu viņiem jāpabeidz īpaši mācību kursi par kredītrīkotāju uzdevumiem un pienākumiem un budžeta izpildi.
Saskaņā ar 60.a panta 3. punktu Savienības delegāciju vadītāji ziņo par savu pienākumu izpildi atbilstoši šā punkta pirmajai daļai.
Katru gadu Savienības delegāciju vadītāji sniedz Komisijas deleģētajam kredītrīkotājam apliecinājumu par to delegācijās izveidotajām iekšējās vadības un kontroles sistēmām, kā arī par viņiem deleģēto darbību pārvaldību un to rezultātiem, lai kredītrīkotājs varētu sagatavot savu ticamības apliecinājumu, kā paredzēts 60. panta 7. punktā.”;
b)
pievieno šādu punktu:
“5. Ja Savienības delegāciju vadītāji saskaņā ar 51. panta otro daļu darbojas kā kredītrīkotāji ar pastarpināti deleģētām pilnvarām, specializētajai finanšu pārkāpumu komisijai, kuru izveidojusi Komisija saskaņā ar šā panta 4. punktu, ir kompetence lietās, kas norādītas minētajā punktā.
Ja komisija konstatē sistēmiskas problēmas, tā nosūta ziņojumu ar ieteikumiem kredītrīkotājam, Augstajam pārstāvim un Komisijas deleģētajam kredītrīkotājam, ja viņš nav šajās problēmās iesaistītā persona, kā arī iekšējam revidentam.
Pamatojoties uz komisijas atzinumu, Komisija var prasīt, lai Augstais pārstāvis kā iecēlējinstitūcija, sākt lietvedību, kuras rezultātā kredītrīkotājus ar pastarpināti deleģētām pilnvarām var saukt pie disciplināratbildības vai noteikt viņiem pienākumu maksāt kompensāciju, ja pārkāpumi saistīti ar viņiem pastarpināti deleģētajām Komisijas pilnvarām. Šādā gadījumā Augstais pārstāvis veiks piemērotus pasākumus saskaņā ar Civildienesta noteikumiem, lai atbilstīgi Komisijas ieteikumam īstenotu lēmumus par saukšanu pie disciplināratbildības un/vai par kompensācijas maksāšanu.
Dalībvalstis pilnībā atbalsta Savienību Civildienesta noteikumu 22. pantā paredzēto saistību noteikšanā pagaidu darbiniekiem, attiecībā uz kuriem piemēro Eiropas Kopienu Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 2. panta e) punktu.”.
17)
Regulas 85. pantam pievieno šādas daļas:
“EĀDD iekšējās revīzijas nolūkā Komisijas iekšējais revidents ir tiesīgs pārbaudīt, kā Savienības delegāciju vadītāji, kas saskaņā ar 51. panta otro daļu darbojas kā kredītrīkotāji ar pastarpināti deleģētām pilnvarām, veic viņiem pastarpināti deleģēto finanšu pārvaldību.
Komisijas iekšējais revidents, izpildot budžeta iedaļu “EĀDD”, darbojas arī kā EĀDD iekšējais revidents, ievērojot 186.a pantu.”.
18)
Iekļauj šādu pantu:
“147.a pants
Uz EĀDD pilnībā attiecas procedūras, kas paredzētas Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantā un šīs regulas 145. līdz 147. pantā. EĀDD pilnībā sadarbojas ar iestādēm, kas piedalās budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā, un attiecīgā gadījumā sniedz jebkādu vajadzīgo papildinformāciju, tostarp piedaloties attiecīgo struktūru sanāksmēs.”.
19)
Regulas 163. panta pirmo teikumu aizstāj ar šādu teikumu:
“Šajā sadaļā minētās darbības var īstenot Komisija centralizēti atbilstoši 53.a pantam, īstenojot dalītu pārvaldību, saņēmēja(-as) trešā(-ās) valsts(-is) decentralizēti, vai arī tās var īstenot kopīgi ar starptautiskām organizācijām saskaņā ar 53. līdz 57. panta attiecīgajiem noteikumiem.”.
20)
Regulas 165. panta pirmo teikumu aizstāj ar šādu teikumu:
“Komisija un Savienības delegācijas saskaņā ar 51. panta otro daļu veic rūpīgas pārbaudes attiecībā uz saņēmēju trešo valstu vai starptautisko organizāciju veikto darījumu izpildi.”.
21)
Iekļauj šādu pantu:
“186.a pants
Šīs regulas 61. panta 1. punkta trešo daļu un 85. panta trešo daļu pārskatīs 2013. gadā, pienācīgi ņemot vērā EĀDD un jo īpaši Savienības delegāciju specifiku un - attiecīgā gadījumā - atbilstīgu EĀDD finanšu pārvaldības spēju.”.
2. pants
Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Strasbūrā, 2010. gada 24. novembrī