PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 737/2012
ze dne 14. srpna 2012
o ochraně určitých populací v Keltském moři
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 850/98 ze dne 30. března 1998 o zachování rybolovných zdrojů pomocí technických opatření na ochranu nedospělých mořských živočichů (1), a zejména na čl. 45 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu s nařízením Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2012 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (2) musí společná rybářská politika stanovit vzájemně související opatření, která se týkají zachování, řízení a využívání živých vodních zdrojů, včetně specifických opatření ke snížení dopadu rybolovných činností na mořské ekosystémy a necílové druhy.
(2)
Ustanovení čl. 45 odst. 1 nařízení (ES) č. 850/98 stanoví, že vyžaduje-li ochrana populací mořských živočichů neprodlený zásah, může Komise, dodatkem nebo odchylkou k tomuto nařízení, učinit všechna nezbytná opatření.
(3)
Ve stanovisku vydaném v červnu 2011 Mezinárodní radou pro průzkum moří (dále jen „ICES“) je uvedeno, že míra výmětů v Keltském moři, zejména u nedospělé tresky jednoskvrnné a tresky bezvousé, je vysoká a nadále stoupá. Výmětem ryb před jejich rozmnožením se snižuje potenciální výnos v dalších letech a tím je ohrožena udržitelnost populací.
(4)
Loďstva provádějící odlov humra severského i loďstva používající vlečné sítě a nevody pro smíšený rybolov vykazují v důsledku nedostatečné selektivity používaných zařízení vysokou míru výmětů tresky jednoskvrnné a tresky bezvousé. ICES rovněž uvádí, že populace tresky je ve vysoké míře závislá na přibývání mladých jedinců a že by se mělo podpořit přijetí technických opatření ke snížení výmětů. Vzhledem k tomu, že v Keltském moři je míra přibývání mladých jedinců u tresky jednoskvrnné i tresky bezvousé v poslední době vysoká, lze v tomto roce předpokládat zhoršení výmětů. ICES proto doporučuje neprodleně zavést technická opatření, aby se zvýšila selektivita a snížily výměty tresky jednoskvrnné, tresky bezvousé a tresky.
(5)
Je proto nezbytné zavést používání dílců ze sítě se čtvercovými oky, aby se zvýšila selektivita používaných zařízení a aby se chránili nedospělí jedinci přibývající do populace při současném zachování co možná největšího množství úlovků cílových druhů. Používáním dílců ze sítě se čtvercovými oky se prokazatelně významnou měrou snížila úmrtnost ryb, neboť ryby mají možnost úniku, a tyto dílce představují účinné opatření, které je možné okamžitě zavést.
(6)
V říjnu 2011 vydal Regionální poradní sbor pro severozápadní vody (NWWRAC) stanovisko, podle něhož by stávající technická opatření v Keltském moři měla být zlepšena, aby se snížily výměty zejména u tresky jednoskvrnné a tresky bezvousé. Toho mělo být dosaženo používáním vhodně umístěných dílců ze sítě se čtvercovými oky o konkrétních rozměrech závisejících na typu lovného zařízení a na motoru plavidla.
(7)
Zachování populací tresky jednoskvrnné a tresky bezvousé v Keltském moři proto vyžaduje neprodlený zásah.
(8)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro rybolov a akvakulturu,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Oblast působnosti
1. Toto nařízení se vztahuje na rybářská plavidla používající vlečné sítě a nevody v oblastech ICES (Mezinárodní rada pro průzkum moří) VIIf, VIIg a v části oblasti VIIj, která se nachází severně od 50° severní šířky a východně od 11° západní délky (dále jen „Keltské moře“), přičemž:
a)
jednotná velikost ok vlečných sítí a nevodů činí 100 milimetrů nebo více (dále jen „plavidla TR 1“);
b)
jednotná velikost ok vlečných sítí a nevodů činí 70 milimetrů nebo více, nejvýše však 100 milimetrů (dále jen „plavidla TR 2“); nebo
c)
výkon motoru plavidel používajících vlečné sítě a nevody činí nejvýše 112 kilowattů (dále jen „plavidla s nízkým výkonem“).
2. Odstavec 1 se nevztahuje na plavidla používající vlečné sítě s výložníky.
Článek 2
Technická opatření
1. Odchylně od čl. 7 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 850/98 se na plavidla uvedená v článku 1 vztahují tato technická opatření:
a)
plavidla TR 1 a plavidla s nízkým výkonem používají dílce ze sítě se čtvercovými oky o velikosti ok alespoň 100 milimetrů;
b)
plavidla TR 2 používají dílce ze sítě se čtvercovými oky o velikosti ok alespoň 110 milimetrů.
2. Odchylně od čl. 7 odst. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 850/98 je dílec ze sítě se čtvercovými oky uvedený v odstavci 1 umístěn do horního dílce kapsy vlečné sítě. Nejzadnější okraj dílce ze sítě se čtvercovými oky, který je částí nacházející se nejblíže k zatahovací šňůře, nesmí být od šňůry vzdálen více než 9 metrů.
Článek 3
Program pozorovatelů na palubě plavidel
1. Aniž je dotčeno nařízení Komise (ES) č. 665/2008 (3), každý členský stát, na jehož plavidla se vztahují technická opatření uvedená v článku 2, stanoví neprodleně program pozorovatelů za účelem zaznamenání účinnosti uvedených opatření. V rámci programu pozorovatelů se odhadují zejména odlovy a výměty tresky jednoskvrnné, tresky bezvousé a tresky s minimální přesností 20 %.
2. Členské státy předloží Komisi zprávu o selektivním výkonu zařízení, včetně celkových odlovů a výmětů plavidel, na něž se vztahuje program pozorovatelů, a to nejpozději do 15. října každého roku, v němž je program prováděn.
Článek 4
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 2 se použije ode dne 26. září 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 14. srpna 2012.
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 737/2012
(2012. gada 14. augusts)
par dažu Ķeltu jūras krājumu aizsardzību
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 1998. gada 30. marta Regulu (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai (1), un jo īpaši tās 45. panta 1. punktu,
tā kā:
(1)
Saskaņā ar Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (2) kopējai zivsaimniecības politikai jānodrošina saskaņoti pasākumi attiecībā uz ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanu, pārvaldību un izmantošanu, tostarp konkrēti pasākumi, lai samazinātu zvejas darbību ietekmi uz jūras ekosistēmām un zvejas blakussugām.
(2)
Regulas (EK) Nr. 850/98 45. panta 1. punktā ir paredzēts, ka tad, ja jūras organismu krājumu saglabāšanas nolūkā ir jārīkojas nekavējoties, Komisija, izmantojot minēto regulu kā papildu pasākumu vai atkāpjoties no tās, var paredzēt visus vajadzīgos pasākumus.
(3)
Ieteikumi, kas 2011. gada jūnijā saņemti no Starptautiskās Jūras izpētes padomes (turpmāk “ICES”), liecina, ka Ķeltu jūrā izmetumu apjoms, jo īpaši attiecībā uz pikšu un merlangu mazuļiem, ir augsts un turpina palielināties. Dzimumgatavību nesasniegušu zivju izmešana samazina potenciālās turpmāko gadu nozvejas un tādējādi apdraud krājumu ilgtspējību.
(4)
Zvejas rīku zemās selektivitātes dēļ gan Norvēģijas omāra zvejniecībā, gan jaukta tipa zvejniecībās, kurās izmanto grunts traļus un zvejas vadus, rodas lieli pikšu un merlangu izmetumi. ICES turklāt konstatē, ka mencu krājumu apjoms ir ļoti atkarīgs no krājuma papildinājuma apjoma un ka būtu jāatbalsta tādi tehniskie pasākumi, kuru mērķis ir izmetumu samazināšana. Tā kā pēdējā laikā gan pikšu, gan merlangu krājuma papildinājums Ķeltu jūrā ir liels, sagaidāms, ka šogad izmetumu problēma saasināsies vēl vairāk. Tāpēc ICES iesaka steidzami ieviest tehniskos pasākumus, kuru mērķis ir selektivitātes palielināšana un pikšu, merlangu un mencu izmetumu samazināšana.
(5)
Tālab ir jāievieš prasība par kvadrātveida acu linuma plātņu izmantošanu, lai uzlabotu zvejas rīku selektivitāti attiecībā uz zivju izmēru un aizsargātu krājumu papildinošos zivju mazuļus, vienlaikus saglabājot iespējami augstas mērķsugu nozvejas. Praksē pierādījies, ka kvadrātveida acu linuma plātnes ievērojami samazina zvejas izraisīto mirstību, ļaujot mazām zivīm izkļūt no tīkla, un tas ir pasākums, ko var ieviest nekavējoties.
(6)
Ziemeļrietumu ūdeņu reģionālās konsultatīvās padomes (NWWRAC) 2011. gada oktobra ieteikumā norādīts, ka pašreizējie tehniskie pasākumi Ķeltu jūrā būtu jāpilnveido, lai - jo sevišķi pikšu un merlangu gadījumā - samazinātu izmetumu apjomu, izmantojot pienācīgi izvietotu kvadrātveida acu linuma plātni, kuras izmērs būtu atkarīgs no zvejas rīku tipa un kuģa dzinēja jaudas.
(7)
Tāpēc, lai saglabātu pikšu un merlangu krājumus Ķeltu jūrā, ir jārīkojas tūlīt.
(8)
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras pārvaldības komitejas atzinumu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Darbības joma
1. Šo regulu piemēro zvejas kuģiem, kuri ar grunts trali vai zvejas vadu zvejo Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) VIIf un VIIg rajonā un VIIj rajona daļā, kas atrodas uz ziemeļiem no 50° N un uz austrumiem no 11° W (turpmāk “Ķeltu jūra”), ja:
a)
to grunts traļiem un zvejas vadiem ir viens linuma acs izmērs, kas vienāds ar vai lielāks par 100 mm (turpmāk “TR1 kuģi”);
b)
to grunts traļiem un zvejas vadiem ir viens linuma acs izmērs, kas vienāds ar vai lielāks par 70 mm un mazāks par 100 mm (turpmāk “TR2 kuģi”); vai
c)
ja dzinēja jauda kuģim, kas izmanto grunts trali vai zvejas vadu, ir mazāka par 112 kW (turpmāk “mazjaudas kuģi”).
2. Šā panta 1. punktu nepiemēro zvejas kuģiem, kas zvejo ar rāmja trali.
2. pants
Tehniskie pasākumi
1. Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 850/98 7. panta 1. punkta a) apakšpunkta, attiecībā uz 1. pantā minētajiem kuģiem piemēro šādus tehniskus pasākumus:
a)
TR1 kuģi un mazjaudas kuģi izmanto kvadrātveida acu linuma plātnes, kuru linuma acs izmērs ir vismaz 100 mm;
b)
TR2 kuģi izmanto kvadrātveida acu linuma plātnes, kuru linuma acs izmērs ir vismaz 110 mm.
2. Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 850/98 7. panta 2. punkta a) apakšpunkta, kvadrātveida acu linuma plātni, kas minēta 1. punktā, ievieto āmja augšējā plātnē. Kvadrātveida acu linuma plātnes mugurējā jeb galvenajai stropei tuvākā mala atrodas ne tālāk kā 9 metrus no galvenās stropes.
3. pants
Uz kuģa darbojošos novērotāju programma
1. Neskarot Komisijas Regulu (EK) Nr. 665/2008 (3), ikviena dalībvalsts, uz kuras kuģiem attiecas 2. pantā minētie tehniskie pasākumi, nekavējoties izstrādā uz kuģa darbojošos novērotāju programmu, lai kontrolētu šo pasākumu efektivitāti. Minētā novērotāju programma ļauj ar vismaz 20 % precizitāti novērtēt pikšu, merlangu un mencu nozvejas un izmetumus.
2. Dalībvalstis ne vēlāk kā katra programmas īstenošanas gada 15. oktobrī iesniedz Komisijai ziņojumu par zvejas rīku selektivitāti, tostarp norādot kopējās nozvejas un izmetumus par kuģiem, uz kuriem attiecas novērotāju programma.
4. pants
Stāšanās spēkā un piemērošana
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Tās 2. pantu piemēro no 2012. gada 26. septembra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2012. gada 14. augustā