ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 20. září 2011
o Státní podpoře SA.29338 (C 29/09 (ex N 264/09)) Spolkové republiky Německo ve prospěch společnosti HSH Nordbank AG
(oznámeno pod číslem K(2011) 6483)
(Pouze německé znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/477/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala členské státy a ostatní zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1),
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Německo dne 30. dubna 2009 oznámilo Komisi státní opatření ve prospěch společnosti HSH Nordbank AG (dále jen „HSH AG“) ve formě záruky, která zahrnuje tranši druhé ztráty ve výši 10 mld. EUR (dále jen „záruka na pokrytí rizik“) a kapitálovou injekci ve výši 3 mld. EUR (dále jen „rekapitalizace“). Tato opatření byla poskytnuta nepřímo veřejnými vlastníky HSH, tedy Svobodným a hanzovním městem Hamburk a spolkovou zemí Šlesvicko-Holštýnsko (dále jen jednotlivě „Hamburk“ či „Šlesvicko-Holštýnsko“ nebo společně „veřejní vlastníci“).
(2)
Rozhodnutím ze dne 29. května 2009 ve věci N 264/09 (2) (dále jen „rozhodnutí o záchraně“) Komise schválila rekapitalizaci a záruku na pokrytí rizik na období šesti měsíců jako opatření záchrany pro HSH AG slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování Evropské unie (3) (SFEU). V rozhodnutí Komise vyzvala německé orgány, aby během tří měsíců předložily plán restrukturalizace.
(3)
Dne 1. září 2009 Německo předložilo Komisi plán restrukturalizace.
(4)
Komise dne 22. října 2009 zahájila ohledně záruky na pokrytí rizik a ocenění HSH AG v souvislosti s rekapitalizací řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) (4).
(5)
Dne 21. listopadu 2009 bylo rozhodnutí o zahájení řízení zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (5) a zúčastněné strany byly vyzvány, aby do dvou týdnů po datu zveřejnění předložily svá stanoviska.
(6)
Ve dnech 30. listopadu a 11. prosince 2009 Komise obdržela stanoviska od sdružení Sparkassen- und Giroverband für Schleswig-Holstein a od společnosti Schleswig-Holsteinische Sparkassen-Vermögensverwaltungs- und Beteiligungs GmbH & Co. KG (dále jen jednotlivě „SGVSH“ či „SVB“ nebo společně „sdružení spořitelen“).
(7)
Dne 3. prosince 2009 požádala skupina investorů konzultujících společnost J. C. Flowers & Co. LLC (dále jen „Flowers“) o prodloužení lhůty pro předkládání stanovisek; Komise této žádosti vyhověla dne 7. prosince 2009. Komise obdržela připomínky Flowers dne 17. prosince 2009.
(8)
Dne 1. prosince 2009 požádalo Německo o prodloužení lhůty pro předkládání stanovisek; Komise této žádosti vyhověla dne 7. prosince 2009. Dne 7. prosince 2009 požádala také HSH AG o prodloužení lhůty pro předkládání stanovisek; Komise této žádosti vyhověla dne 17. prosince 2009. Německo dne 17. prosince 2009 předložilo společné stanovisko spolkových zemí a HSH AG k rozhodnutí o zahájení řízení.
(9)
Dne 2. prosince 2009 proběhlo jednání, kterého se zúčastnily Flowers, sdružení spořitelen, německé orgány a Komise.
(10)
Komise dne 21. prosince 2009 předala Německu nedůvěrná znění stanovisek předložených zúčastněnými stranami a vyzvala německé orgány, aby během jednoho měsíce předložily své připomínky.
(11)
Dne 18. ledna 2010 Německo sdělilo připomínky veřejných vlastníků ke stanoviskům Flowers a sdružení spořitelen.
(12)
Pokud jde o záruku na pokrytí rizik a zejména o ocenění portfolia aktiv, jejichž riziko je zajištěné zárukou na pokrytí rizik (dále jen „zajištěné portfolio“), proběhlo mezi německými orgány a Komisí v období od září 2009 do února 2010 několik setkání, telekonferencí a dalších forem výměny informací. Německo předložilo další informace mimo jiné ve dnech 6., 20., 21., 22., 23. a 29. října, 11., 12., 16. a 27. listopadu a 17. prosince 2009, jakož i ve dnech 26. a 27. ledna a 19. února 2010.
(13)
Německo a útvary Komise projednávaly plán restrukturalizace, záruku na pokrytí rizik a rekapitalizaci, jakož i ocenění zajištěného portfolia v období od října 2009 do června 2011 v rámci celé řady zasedání, telekonferencí a dalších forem výměny informací, zejména - avšak ne výlučně - ve dnech 5., 21. a 27. října, 4., 12., 13., 18., 27. a 30. listopadu a 7., 9., 14. a 15. prosince 2009, ve dnech 14. a 19. ledna, 21. dubna, 5., 12., 20., 26., 28. a 31. května, 15. června, 13., 16., 22. a 23. července, 30. září, 22. listopadu a 9. a 22. prosince 2010, jakož i ve dnech 23. a 28. února, 18. března, 1. a 8. dubna, 25. května a 7., 16. a 29. června 2011. Konečné znění plánu restrukturalizace bylo předloženo dne 11. července 2011.
(14)
Dne 5. září 2011 předložilo Německo seznam závazků, jenž je součástí přílohy I tohoto rozhodnutí.
2. POPIS PŘÍJEMCŮ
(15)
Koncern HSH (dále jen „HSH“) je pátou největší německou zemskou bankou se sídlem v Hamburku a Kielu. Jedná se o akciovou společnost, která byla zřízena dne 2. června 2003 v důsledku fúze Hamburgische Landesbank a Landesbank Schleswig-Holstein. V říjnu 2006 získala Flowers (6) od WestLB 24,1 % podílů HSH (26,6 % hlasovacích práv) v očekávání, že HSH v roce 2008 vstoupí na burzu.
(16)
Dne 31. prosince 2008 měla HSH bilanční sumu ve výši 208 mld. EUR a rizikově vážená aktiva v hodnotě 112 mld. EUR.
(17)
Po provedení opatření schválených Komisí v rozhodnutí o záchraně ze dne 29. května 2009 vypadala struktura vlastníků HSH takto: Hamburk 10,89 %; Šlesvicko-Holštýnsko 10,42 %; společnost HSH Finanzfonds AöR, veřejnoprávní instituce společně zřízená a stejným dílem kontrolovaná spolkovými zeměmi Hamburk a Šlesvicko-Holštýnsko, 64,18 %; SGVSH 4,73 %; SVB 0,58 % a Flowers 9,19 % (7).
(18)
HSH je obchodní bankou, jejímž hlavním regionem je severní Německo. Jejími hlavními obchodními oblastmi jsou obchodní bankovnictví a soukromé bankovnictví. Činnosti v oblasti obchodního bankovnictví se soustředí na lodní dopravu, firemní zákazníky, dopravu, nemovitosti a obnovitelné energie. HSH je největším poskytovatelem financí v oblasti stavby lodí na světě a vedoucím poskytovatelem finančních služeb v odvětví letectví (součást obchodní divize dopravy). V prosinci 2008 byla HSH zastoupena v 21 velkých finančních pobočkách v Evropě, Asii a Americe.
(19)
HSH patří mezi německé veřejné úvěrové instituce, které do 18. července 2005 těžily z neomezených státních záruk odpovědnosti úvěrové instituce (Anstaltslast) a ručení zřizovatele (Gewährträgerhaftung) (8).
(20)
Počátkem 90. let 20. století došlo k převodům majetku a kapitálu ve výši 523 mil. EUR, které zvýhodnily předchůdce HSH, banky Hamburgische Landesbank a Landesbank Schleswig-Holstein. Komise dne 20. října 2004 rozhodla, že tyto převody představují státní podpory neslučitelné s vnitřním trhem, které musí být vráceny (9). HSH musela veřejným vlastníkům vrátit částku v celkové výši 756 mil. EUR včetně úroků. HSH tuto platbu provedla ve dvou splátkách ve dnech 31. prosince 2004 a 3. ledna 2005.
(21)
Aby se vyrovnal odliv kapitálu, navýšili podílníci dne 20. července 2005 kapitál HSH o 556 mil. EUR (10). Toto navýšení kapitálu bylo provedeno z vlastních zdrojů ve spojení s tzv. dílčími platbami. Na základě tohoto mechanismu se struktura vlastníků příliš nezměnila. Komise dne 6. září 2005 rozhodla, že navýšení kapitálu bylo v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, a tudíž nepředstavovalo státní podporu (11).
(22)
V polovině července 2008 podílníci HSH rozhodli navýšit vlastní kapitál HSH, aby financovali její růst. Objem těchto kapitálových opatření činil téměř 2 mld. EUR; z toho bylo přibližně 1,26 mld. EUR nového kapitálu.
(23)
První část těchto kapitálových opatření spočívala v tom, že všechny tiché spoluúčasti v celkové výši 685 mil. EUR (12) a prioritní akcie v hodnotě 57 mil. EUR, které byly v držení veřejných vlastníků, byly přeměněny v kmenové akcie. V okamžiku přeměny Flowers podepsala navýšení kapitálu v hotovosti, aby zabránila rozmělnění svého vlastnictví akcií (13). V důsledku toho HSH obdržela dodatečně asi 300 mil. EUR.
(24)
Jako druhou část kapitálových opatření vlastníci rozhodli o nové tiché spoluúčasti ve formě směnitelné obligace v celkové výši 962 mil. EUR. Účast veřejných a soukromých podílníků na tiché spoluúčasti odpovídala jejich podílům (veřejní 660 mil. EUR, soukromí 240 mil. EUR). Dalších 62 mil. EUR převzali soukromí podílníci. Tento tichý vklad byl k 31. prosinci 2010 přeměněn na kmenové akcie.
(25)
Německo informovalo Komisi o kapitálových opatřeních popsaných v bodech 22 až 24. Podle názoru Komise byly investice veřejných podílníků v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, neboť na transakci se významnou měrou podílel soukromý investor za stejných podmínek jako veřejní podílníci; dne 1. srpna 2008 Komise informovala Německo o svém rozhodnutí, že se touto záležitostí již nebude zabývat.
(26)
V období 1999-2009 zaznamenala HSH kumulované ztráty ve výši 1,85 mld. EUR a vyplatila svým veřejným vlastníkům kumulované dividendy ve výši 354 mil. EUR. Ve stejném období dodali veřejní vlastníci HSH [4-5] (14) mld. EUR nového kapitálu a zaručili se za závazky až do výše 166 mld. EUR.
Tabulka 1
Finanční ukazatele HSH pro veřejné vlastníky v období 1999-2009 (15)
Obchodní rok
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
Zisk a ztráta (v mil. EUR) (16)
111
110
204
239
261
127
400
460
270
-3 195
- 838
Kumulovaný zisk a ztráta (v mil. EUR)
111
221
425
664
925
1 052
1 452
1 912
2 182
-1 013
-1 851
Vyplacení dividend veřejným vlastníkům (v mil. EUR)
36
44
72
96
105
0
0
Kumulované vyplacení dividend veřejným vlastníkům (v mil. EUR)
36
80
153
248
354
354
354
Dodání nového kapitálu vlastníky (v mil. EUR) podle místních GAAP
[300-600]
0
0
[700-1 400]
3 000
Kumulované dodání kapitálu veřejnými vlastníky (v mil. EUR)
[300-600]
[300-600]
[300-600]
[1 000-2 000]
[4 000-5 000]
Záruka na pokrytí rizik (v mld. EUR)
10
Zaručené závazky (v mld. EUR), z toho
162
166
152
144
161
88
78
75
73
ručení zřizovatele (v mld. EUR)
162
166
152
144
161
88
78
65
56
záruky SoFFin (v mld. EUR)
0
0
0
0
0
0
0
10
17
(27)
Dříve byla HSH hodnocena všemi třemi velkými ratingovými agenturami (17) vždy stupněm AA. Dlouhodobý rating odrážel neomezené státní záruky poskytnuté veřejnými vlastníky HSH. Předpoklad, že veřejní vlastníci poskytnou další podporu, hraje i nadále významnou úlohu při ratingu HSH, přičemž agentura Fitch zvýšila rating (18) o sedm stupňů. Agentura Moody’s zvýšila na základě podpůrných faktorů rating o celkem sedm stupňů, z nichž jeden je třeba přičíst podpoře (regionální podpoře) poskytnuté veřejnými vlastníky.
(28)
Stand-alone rating (u Moody’s „rating finanční síly banky“ či „BFSR“) (19) C odráží názor ratingových agentur, že HSH disponuje přiměřenou finanční silou s omezeným, avšak dobrým obchodním modelem. Podle metody BFSR agentury Moody’s vykazují banky ohodnocené stupněm C buď přijatelné finanční základy v rámci předvídatelného a stabilního prostředí, nebo dobré finanční základy v rámci méně předvídatelného a stabilního prostředí.
(29)
V červenci 2004 začala agentura Fitch hodnotit nezaručené obligace HSH stupněm A, přičemž stand-alone rating HSH ponechala na stupni C. V červenci 2005 následovaly agentury Moody’s a S&P se svými ratingy na nezaručené obligace. Do počátku krize v roce 2008 byly ratingy HSH stabilní.
(30)
Od října 2008 lze u ratingů HSH sledovat dva trendy. První trend začal v říjnu 2008, když agentury Fitch a Moody’s postupně snížily stand-alone rating HSH na nižší stupeň kategorie D a vyšší stupeň kategorie E (E je nejnižší možný rating BFSR agentury Moody’s) (20). Jako důvody snížení ratingu agentury uvedly a) značné riziko vyplývající z cyklického základu aktiv HSH a zejména z aktiv v oblasti lodní dopravy, b) omezený přístup banky HSH ke kapitálu, přestože HSH prováděla kapitálově velmi náročné úvěrové operace a c) slabou a nízkou výnosnost HSH v porovnání s obdobím před krizí, kterou lze vysvětlit nízkým výnosem z aktiv, poměrně vysokými rezervami ke krytí rizik v oblasti financí založených na majetku („asset-based finance“) a podstatně vyššími náklady financování než před krizí. Agentury dále vyjádřily zásadní pochybnosti ohledně obchodního profilu HSH. Jelikož HSH nemá nijak rozsáhlý přístup k soukromým klientům, bude i nadále závislá na peněžních a kapitálových trzích, na nichž však bude mít problémy se zajištěním dostatečných finančních prostředků. Dodržování přísnějších regulačních požadavků ohledně kapitalizace, rezerv v oblasti likvidity a nevyváženosti financování by bylo pro čistě velkoobchodní banku jako HSH obzvlášť náročné.
(31)
Druhý trend začal v květnu 2009, když agentura S&P snížila rating HSH na BBB+. Následovaly agentury Moody’s a Fitch, které v květnu a v červenci 2010 snížily rating HSH na A3/A-. Při odůvodnění snížení ratingu poukázaly ratingové agentury na omezení další podpory ze strany veřejných vlastníků na základě a) pravidel státní podpory platných v EU a b) jejich rozpočtových omezení. Dosavadní rozsáhlá opatření podpory byla pro finanční sílu veřejných vlastníků těžkým břemenem, takže byli ochotni poskytnout další podporu jen v omezené míře. Důležitým aspektem při posuzování další ochoty veřejných vlastníků přijímat opatření podpory byl velký objem dluhových cenných papírů vydaných při použití doložky zachování právních účinků (grandfathering) (21), který tehdy zůstal v bilanci HSH.
(32)
Již v roce 2007 byla hodnota strukturovaného úvěrového portfolia (CIP) (22) HSH ve výši 30 mld. USD v důsledku finanční krize snížena o 1,3 mld. EUR. Rozšíření krize na reálnou ekonomiku negativně ovlivnilo tradiční úvěrové portfolio a kvalitu pohledávek HSH z jejích finančních činností v oblasti lodní dopravy, dopravy, nemovitostí a obnovitelných energií. Další úprava hodnoty CIP směrem dolů o 1,6 mld. EUR a vytvoření rezervy na riziko úvěrových operací ve výši 1,9 mld. EUR výrazně přispěly k negativnímu výsledku ve výši 3,2 mld. EUR v roce 2008.
(33)
Úpadek banky Lehman Brothers v září 2008 vedl k dalšímu zostření problémů refinancování HSH, takže HSH požádala zvláštní fond ke stabilizaci finančního trhu (Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung) (dále jen „SoFFin“) o záruky likvidity ve výši 30 mld. EUR.
(34)
Dne 29. dubna 2009 Spolkový úřad pro finanční dohled (Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht) (dále jen „BaFin“) sdělil bance HSH, že se na základě stávající situace HSH z hlediska pravidel obezřetnosti domnívá, že je pro HSH složité splnit zákonné kapitálové požadavky. Úřad BaFin oznámil, že podle § 47 německého zákona o poskytování úvěrů vyhlásí moratorium, pokud vlastníci HSH nenavýší kapitálovou základnu HSH.
(35)
Dne 6. května 2009 snížila agentura S&P rating HSH o dva stupně z kategorie A na kategorii BBB + s negativním výhledem.
3. OPATŘENÍ PODPORY
(36)
Spolkové země Šlesvicko-Holštýnsko a Hamburk přiznaly bance HSH v květnu a červnu 2009 dvě opatření podpory: rekapitalizaci ve výši 3 mld. EUR a opatření záruky druhé ztráty (dále jen „záruka na pokrytí rizik“) ve výši 10 mld. EUR. Kromě toho HSH obdržela třetí podporu od fondu SoFFin ve formě záruk likvidity, které nakonec činily 17 mld. EUR (dále jen „záruky likvidity“).
3.1. REKAPITALIZACE
(37)
Rekapitalizace spočívala v kapitálovém vkladu v hotovosti v celkové výši 3 mld. EUR hlavní kapitálové složky Tier 1 výměnou za kmenové akcie s hlasovacím právem. Akcie byly emitovány společností HSH AG a v plné výši upsány společností HSH Finanzfonds AöR. Společnost HSH Finanzfonds AöR je veřejnoprávní instituce společně zřízená a stejným dílem vlastněná a kontrolovaná spolkovými zeměmi Hamburk a Šlesvicko-Holštýnsko.
(38)
HSH Finanzfonds AöR získala finanční prostředky potřebné na rekapitalizaci vydáním dluhopisů na kapitálových trzích. Závazky instituce vyplývající z emise dluhopisů jsou rovným dílem zajištěny spolkovými zeměmi Hamburk a Šlesvicko-Holštýnsko jako dílčích dlužníků a zárukami vůči vlastníkům dluhopisů. Dluhopisy vydané HSH Finanzfonds AöR slouží pouze k financování rekapitalizace HSH. HSH Finanzfonds AöR působí výlučně jako účelová společnost pro spolkové země Hamburk a Šlesvicko-Holštýnsko a vedle rekapitalizace a záruky na pokrytí rizik nesleduje žádné další cíle.
(39)
Emisní cena nových akcií byla stanovena na základě ocenění HSH společností PricewaterhouseCoopers (dále jen „PwC“), podle něhož činí hodnota společnosti v rozmezí od [ 2] mld. EUR do [ 3] mld. EUR ([ 19] EUR až [ 28] EUR za akcii). Podle ocenění je pak průměrná hodnota HSH [2-3] mld. EUR ([19-28] EUR za akcii). Ocenění bylo provedeno před snížením ratingu HSH ze dne 6. května 2009. Dopad snížení ratingu na hodnotu HSH nebyl při oceňování brán v úvahu, byl však zohledněn při poradách o stanovení emisní ceny. Ocenění vycházelo z předpokladu, že v roce 2013 dojde ke zvýšení ratingu na dřívější hodnotu A.
(40)
Za vložení 3 mld. EUR nového kapitálu chtěly spolkové země Hamburk a Šlesvicko-Holštýnsko dosáhnout ročního protiplnění ve výši 10 % (300 mil. EUR ročně). Jelikož zisky předpovídané v obchodním plánu HSH na období 2009-2012 nebyly dostatečné pro vyplacení 10 % dividend na všechny kmenové akcie, byla emisní cena nových kmenových akcií snížena o dividendy nevyplacené v období 2009-2012 ve výši 10 %. Současná hodnota platby dividend ve výši 10 % za období 2009-2012 činí [650-800] mil. EUR ([3-6] EUR za akcii). Cena nových akcií byla stanovena na 19 EUR za akcii ([19-28] EUR mínus [3-6] EUR). HSH Finanzfonds AöR získala 157 894 737 nových kmenových akcií.
(41)
Sdružení spořitelen a Flowers se rekapitalizace neúčastnily, čímž se podíly obou sdružení spořitelen a Flowers rozmělnily z 13,20 %, 1,62 % příp. 25,67 % na 4,73 %, 0,58 % příp. 9,19 % a společné přímé a nepřímé podíly spolkových zemí Hamburk a Šlesvicko-Holštýnsko (včetně podílů držených prostřednictvím společnosti HSH Finanzfonds AöR) se zvýšily z 59,51 % na 85,49 %.
3.2. ZÁRUKA NA POKRYTÍ RIZIK
(42)
Záruka na pokrytí rizik byla zavedena současně s rekapitalizací v červnu 2009. Také tuto záruku poskytla přímo HSH Finanzfonds AöR. Sdružení spořitelen a Flowers se na tomto opatření nepodílely. Záruka na pokrytí rizik spočívá v záruce druhé ztráty ve výši 10 mld. EUR, která chrání HSH před ztrátami, jež vyplývají z portfolia v celkové výši 172 mld. EUR k určitému rozhodnému dni v březnu 2009 (expozice v selhání ve výši 187 mld. EUR). Tranši první ztráty ve výši 3,2 mld. EUR nese HSH sama. Tranše druhé ztráty ve výši až 10 mld. EUR jde na vrub HSH Finanzfonds AöR. Ztráty, které přesahují částku 13,2 mld. EUR (tranše první a druhé ztráty dohromady), ponese HSH. Převodní hodnota zajištěného portfolia činí [cca 168] mld. EUR (celková hodnota aktiv [cca 172] mld. EUR mínus 3,2 mld. EUR).
(43)
V zásadě může HSH záruku kdykoli vypovědět, až do 31. prosince 2013 je však takové vypovězení omezeno na [2-5] mld. EUR celkem a na [1-4] mld. EUR ročně. Dne 9. března 2011 HSH vypověděla 1 mld. EUR záruky. Dne 18. června 2011 a opět dne 6. září 2011 HSH vypověděla další 1 mld. EUR záruky, takže se zbývající záruka snížila na 7 mld. EUR. Úřad BaFin byl o výpovědích informován. BaFin prohlásil, že proti tomu nevznese žádnou námitku.
(44)
Znehodnocená aktiva jako cenné papíry zajištěné aktivy (Asset-Backed-Securities,„ABS“) činí cca [3-6] % z [cca 172] mld. EUR portfolia zajištěného zárukou na pokrytí rizik. Velkou část zajištěných aktiv tvoří zákaznické úvěry, které představují hlavní činnost HSH. Zajištěné portfolio je vedeno v různých měnách, např. v EUR, USD a GBP.
Tabulka 2
Rozdělení [cca 172] mld. EUR zajištěných aktiv
Druh aktiv
Aktiva zahrnutá do rozvahy
(v mld. EUR)
% portfolia
Zákaznické úvěry
[cca 115]
(…)
Cenné papíry s pevným výnosem
[cca 30]
(…)
Půjčky proti dlužnímu úpisu (23)
[cca 15]
(…)
Cenné papíry zajištěné aktivy
[cca 10]
(…)
Platební záruky
[cca 5]
(…)
Celkem
[cca 172]
100,0
(45)
Před zavedením záruky na pokrytí rizik HSH nenechala ocenit externími odborníky celé portfolio, nýbrž pouze portfolio ABS a část portfolia CIP, která byla oceněna společnostmi Blackrock a Cambridge Place. Na příslušnou žádost Komise provedla HSH v období listopad 2009 až leden 2010 na základě předpokladu Komise ohledně přísného „zátěžového“ scénáře ocenění zajištěného portfolia. Ocenění bylo provedeno ve spolupráci s odborníky Komise. Předpoklady ocenění byly v souladu s přísnými „zátěžovými“ scénáři, které Komise použila v jiných případech. Ocenění vycházelo z podrobné analýzy vzorku 40 transakcí s fiktivní hodnotou 1 mld. EUR, tj. 0,6 % celkové expozice, a z ocenění tranší provedeného na velké reprezentativní části portfolia při použití programu agentury Moody’s CDOROM (24). Výchozí předpoklady byly prodiskutovány s odborníky Komise. Banku HSH přitom podporoval externí odborník společnosti Morgan Stanley, který potvrdil technickou správnost výpočtů. Účinek snížení kapitálu záruky na pokrytí rizik v okamžiku jejího zavedení byl vyčíslen na [cca 3,5] mld. EUR. V únoru 2010 potvrdil úřad BaFin správnost metody použité ke stanovení účinku snížení kapitálu a souvisejících výpočtů.
(46)
Podle smlouvy o poskytnutí záruky uzavřené dne 2. června 2009 mezi HSH Finanzfonds AöR a HSH obdrží HSH Finanzfonds AöR za poskytnutí záruky druhé tranše prémii ve výši 400 bazických bodů ročně na nominální hodnotu záruky (10 mld. EUR) (dále jen „základní prémie“). Na základě využití a výpovědí se snižuje částka, na kterou je protiplnění ve výši 400 bazických bodů vypláceno. Tabulka 3 ukazuje celkovou částku kumulativní platby ve třech scénářích: a) scénář 1: základní scénář HSH, ve kterém se předpokládá, že záruka nebude využita a bude ze strany HSH do konce roku 2015 v plné výši vypovězena; b) scénář 2: méně příznivý scénář, v němž se počítá s využitím záruky ve výši 5 mld. EUR a c) scénář 3: případ, z něhož vychází ocenění aktiv a v němž se předpokládá, že záruka bude do roku [2015-2020] v plné výši využita (žádné výpovědi).
Tabulka 3
Protiplnění za záruku na pokrytí rizik podle návrhu Německa pro různé scénáře
(v mil. EUR)
Scénář 1
(záruka nebude využita)
Scénář 2
(záruka bude využita ve výši 5 mld. EUR)
Scénář 3
(záruka bude využita ve výši 10 mld. EUR)
Základní prémie (400 bazických bodů ze zbývající nominální hodnoty záruky)
[ 1,5]
[ 2,5]
[ 4]
(47)
Během období restrukturalizace by platby základní prémie podle využití záruky představovaly částku mezi [100-150] mil. EUR a 405 mil. EUR ročně (viz tabulka 4).
Tabulka 4
Předpokládaná platba základní prémie (400 bazických bodů) HSH společnosti HSH Finanzfonds AöR během období restrukturalizace (v mil. EUR)
(v mil. EUR)
2009 skutečná hodnota
2010 skutečná hodnota
2011
2012
2013
2014
Scénář 1 (záruka nebude využita)
- 300
- 405
- [300-350]
- [200-250]
- [150-200]
- [100-150]
Scénář 2 (záruka bude využita ve výši 5 mld. EUR)
- 300
- 405
- [300-350]
- [200-250]
- [180-230]
- [150-200]
Scénář 3 (záruka bude využita ve výši 10 mld. EUR)
- 300
- 405
- [300-400]
- [300-400]
- [300-400]
- [300-400]
3.3. ZÁRUKY LIKVIDITY
(48)
HSH kromě toho požádala fond SoFFin o záruky likvidity, které měly pokrýt emisi nových dluhových cenných papírů v celkové výši 30 mld. EUR. Počátkem prosince 2008 SoFFin schválil emisi první tranše ve výši 10 mld. EUR. Záruky byly schváleny v rámci německého záchranného balíčku (25). Zbývajících 20 mld. EUR mělo být uvolněno po předložení plánu restrukturalizace. Druhá tranše ve výši 20 mld. EUR byla uvolněna poté, co HSH dne 7. března 2009 předložila fondu SoFFin koncepci restrukturalizace. K 30. září 2009 bylo využito celkem 17 mld. EUR. K 1. lednu 2010 snížil SoFFin maximální výši záruky z 30 mld. EUR na 17 mil. EUR. Maximální částka již nebyla zvýšena.
4. PLÁN RESTRUKTURALIZACE
4.1. PŮVODNÍ PLÁN RESTRUKTURALIZACE A NÁSLEDNÁ ZMĚNA FINANČNÍCH PROGNÓZ
(49)
První plán restrukturalizace předložený dne 1. září 2009 (dále jen „původní plán restrukturalizace“) je popsaný v rozhodnutí o zahájení řízení (body 23 až 28 rozhodnutí o zahájení řízení). Doplňující informace ke koncepci restrukturalizace obsažené v původním plánu restrukturalizace byly předloženy v období říjen 2009 až červen 2011. Pozměněné znění plánu restrukturalizace bylo předloženo dne 11. července 2011 (dále jen „pozměněný plán restrukturalizace“). Finanční prognózy obsažené v původním plánu restrukturalizace a odpovídající aktualizace budou stručně popsány níže.
(50)
Původní plán restrukturalizace předpokládal pro období 2009-2014 snížení čistých výnosů z úroků o [cca 20] % z [cca 1,4] mld. EUR na [cca 1,1] mld. EUR. Ohledně jednotlivých prvků finančních výsledků předpokládala HSH pro hlavní banku (26) na období 2009-2014 zvýšení výsledku před restrukturalizací (a po vytvoření rezervy na riziko úvěrových operací) o více než 200 %, a to z [cca 350] mil. EUR na [cca 1,1] mld. EUR. Výsledky před restrukturalizací předpokládané pro rok 2014 ve výši [cca 1,1] mld. EUR zahrnovaly rovněž pozitivní dopad z uvolnění částí rezervy na riziko úvěrových operací ve výši [cca 100] mil. EUR. Jako čistý zisk z provizí a obchodní výsledek bylo pro rok 2014 vykázáno [vždy cca 20] % výsledku před restrukturalizací hlavní banky. V pozměněném plánu restrukturalizace byl předpokládaný výsledek před restrukturalizací pro rok 2014 opraven na [350-450] mil. EUR, přičemž čistý zisk z provizí a obchodní výsledek činí [10-15] %.
(51)
V původním plánu restrukturalizace se počítalo se snížením celkových aktiv HSH z [cca 175] mld. EUR (2009) na [cca 150] mld. EUR (2014). Dále se předpokládalo zvýšení aktiv hlavní banky z [cca 100] mld. EUR (2009) na [cca 110] mld. EUR (2014). V pozměněném plánu restrukturalizace byl objem celkových aktiv pro HSH předpokládaný pro rok 2014 změněn na 120 mld. EUR a aktiva pro hlavní banku předpokládaná pro rok 2014 na 82 mld. EUR.
(52)
Podle původního plánu restrukturalizace se měla aktiva segmentu sektorové banky (lodní doprava, energie a doprava) zvýšit z [cca 30] mld. EUR (2009) na [cca 35] mld. EUR (2014); z toho mělo [cca 20] mld. EUR připadat na aktiva v oblasti lodní dopravy přednostně financovaná v USD. V pozměněném plánu restrukturalizace byla předpokládaná aktiva segmentu sektorové banky pro rok 2014 upravena na [20-25] mld. EUR a aktiva v oblasti lodní dopravy na 15 mld. EUR. Oproti původnímu plánu restrukturalizace nebyla již obchodní divize letecké dopravy do pozměněného plánu restrukturalizace začleněna.
(53)
Kvóta kapitálu Tier 1 předpokládaná pro rok 2014 činila v původním plánu restrukturalizace [cca 10] % a v pozměněném plánu restrukturalizace byla odhadována na [10-15] %.
(54)
Původní plán restrukturalizace obsahoval pro rok 2014 rozdělení plánovaných finančních zdrojů pro část bilance, která má být financována, ve výši [cca 100] mld. EUR (z toho [cca 25] mld. EUR nezajištěného financování na peněžním a kapitálovém trhu), takže oproti plánovaným celkovým aktivům ve výši [cca 150] mld. EUR vznikla mezera ve financování ve výši [cca 50] mld. EUR. V pozměněném plánu restrukturalizace byla mezera mezi předpokládanými celkovými aktivy a předpokládanými celkovými závazky snížena; HSH poskytla informace ke zdrojům financování, které mají být použity na pokrytí potřeby financování vyplývající z mezery.
(55)
V následující tabulce jsou znázorněny prognózy růstu pro hlavní oblasti činností HSH podle původního plánu restrukturalizace a změny provedené v pozměněném plánu restrukturalizace.
Tabulka 5
Porovnání míry růstu v segmentech lodní dopravy a firemních zákazníků
Segment
Původní plán restrukturalizace
(1. září 2009)
Pozměněný plán restrukturalizace
(11. červenec 2011)
Poznámky k prognózám růstu v pozměněném plánu restrukturalizace
Lodní doprava
Míra růstu v nových obchodech ve výši [cca 250] % pro roky 2010 (skutečná hodnota) až 2014 (střední roční míra růstu [cca 40] %)
Míra růstu v nových obchodech ve výši [90-130] % pro roky 2010 (skutečná hodnota) až 2014 (střední roční míra růstu […] %)
Tato míra růstu vychází z ročního absolutního objemu nových obchodů ve výši průměrně […] mld. EUR v období 2011 až 2014. Pro porovnání: celkový objem trhu činil ve stejném období průměrně [cca 25] mld. EUR nových obchodů.
Firemní zákazníci
Nárůst objemu úvěrů o [cca 100] % (2010 skutečná hodnota - 2014)
Nárůst objemu úvěrů o […] % (2010 skutečná hodnota - 2014)
Tento nárůst odpovídá absolutnímu objemu nových obchodů ve výši […] mld. EUR za čtyři roky. Pro porovnání: k 31. prosinci 2008 činila celková aktiva v tomto segmentu 25,7 mld. EUR.
4.2. OBECNÝ POPIS POZMĚNĚNÉHO PLÁNU RESTRUKTURALIZACE
(56)
Pozměněný plán restrukturalizace byl předložen dne 11. července 2011. Předpokládá výrazné změny obchodního modelu HSH. Nový obchodní model HSH je charakterizován nižším rizikem, silnějším zaměřením na regionální obchody a udržitelnost při financování a poskytování úvěrů. Plánovaná a již zahájená opatření restrukturalizace zahrnují vedle zaměření na činnosti hlavního předmětu podnikání a následně na prodej či ukončení různých činností a významných podílů také přizpůsobení sítě poboček a optimalizaci struktury nákladů. Pozměněný plán restrukturalizace předpokládá zřízení interní restrukturalizační jednotky, v níž mají být pro účetní a organizační účely shrnuty činnosti, v nichž se nemá pokračovat. Nejdůležitějšími body nového obchodního modelu jsou:
a)
nová orientace na životaschopnou hlavní banku cestou značného omezení aktiv, posílení regionálních obchodů (divize firemních zákazníků v Německu, obchod s nemovitostmi v Německu a soukromé bankovnictví) a zachování hlavních kompetencí ve vybraných mezinárodních obchodních činnostech se silnou regionální vazbou (lodní doprava a obnovitelné energie se zaměřením na Evropu);
b)
výlučné zaměření obchodování na kapitálových trzích na činnosti v oblasti treasury (takzvané obchody na vlastní účet) a činnosti orientované na zákazníky, zejména jako dodavatel produktů pro jiné obchodní jednotky (vzájemný prodej produktů, tzv. cross-selling); obchody na vlastní účet byly ukončeny;
c)
ukončení činností, které nejsou v souladu s novou strategickou orientací HSH, tj. mezinárodního podnikání v oblasti přebírání společností, při kterém dochází k výraznému dodatečnému zadlužení (LBO), mezinárodního obchodu s nemovitostmi, financování letadel založené na majetku a dalších úvěrových operací, které nepatří jednoznačně k hlavním kompetencím;
d)
odprodej všech dceřiných společností, které nejsou v souladu s novou strategickou orientací HSH. Pozměněný plán restrukturalizace předpokládá odprodej celkem [100-120] podílů. HSH již počet podílů snížila o 25. Veškeré odprodeje mají proběhnout nejpozději do […];
e)
jasné oddělení ukončených obchodních divizí, které mají být v rámci interní restrukturalizační jednotky omezeny nebo prodány. Restrukturalizační jednotka nebude zahajovat žádné nové obchodní činnosti;
f)
výrazné přizpůsobení národních i zahraničních poboček: ukončení nestrategických činností povede k uzavření 15 z původních 21 zahraničních poboček. Pobočky či zastoupení v Helsinkách, Šanghaji, Bombaji, Stockholmu, Neapoli, Oslu, Rize, Tallinu, Varšavě, San Francisku a Hanoji již byly uzavřeny. Pobočky či zastoupení v Kodani, Paříži, Amsterodamu a Moskvě budou uzavřeny do roku 2012. Po restrukturalizaci si HSH ponechá šest poboček či zastoupení v Londýně, Hongkongu, New Yorku, Singapuru, Lucemburku a Aténách, přičemž pobočky v Londýně, Lucemburku a New Yorku mají být zmenšeny a pobočka v Hongkongu přeměněna na zastoupení.
(57)
Regionální zaměření zahrnuje především severoněmecké obchody se soukromými a firemními zákazníky, obchod s nemovitostmi a činnosti v oblasti spořitelen. Dále se HSH bude soustředit na vybrané oblasti mezinárodního financování lodí, jakož i na financování projektů v oblasti obnovitelných energií se zaměřením na Evropu a určité investice do infrastruktury. HSH uzavře pobočku v Lübecku do konce roku 2011.
(58)
Celkově bude bilanční suma nové hlavní banky značně snížena, zejména přenosem aktiv z hlavní banky na vlastní restrukturalizační jednotku HSH. Na konci restrukturalizačního období dne 31. prosince 2014 bude bilanční suma HSH (hlavní banky) činit 82 mld. EUR. V porovnání s bilanční sumou 208 mld. EUR v roce 2008 to odpovídá snížení o 126 mld. EUR, tj. téměř o 61 %.
(59)
Pozměněný plán restrukturalizace vychází z obecných předpokladů ohledně vývoje HDP v Německu, eurozóně, v USA a na celém světě, změn v krátkodobých a dlouhodobých úrokových sazbách, inflace v eurozóně a v USA, cen ropy a směnného kurzu EUR/USD. Prognózy pro jednotlivé obchodní divize vycházejí z předpokladů ohledně míry růstu relevantního trhu, objemů a marží v oblasti nových obchodů na segment a kapacity vzájemného prodeje produktů. Vzhledem k významu obchodní divize lodní dopravy pro celkový finanční výsledek HSH předložila HSH odvětvově specifické předpoklady k vývoji trhu financování lodní dopravy. V následující tabulce jsou znázorněny prognózy týkající se vývoje velikosti trhu ohledně celosvětových nových obchodů (souhrnné hodnoty pro segmenty nákladních a kontejnerových lodí a tankerů), objemu nových obchodů HSH a podílu HSH na trhu.
Tabulka 6
Předpoklady k financování lodní dopravy v období 2011-2014
Průměr 2005-2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Celosvětové nové obchody v oblasti financování lodní dopravy celkem (v mld. EUR)
109,4
25,9
48,3
[10-15]
[15-25]
[25-35]
[40-50]
Nové obchody HSH (v mld. EUR)
6,7
0,2
1
[0,5-1,5]
[0,5-1,5]
[1-2]
[2-3]
Podíl HSH na trhu (%)
6,1
0,8
2,1
[cca 4]
[cca 5]
[cca 5]
[cca 5]
(60)
HSH vychází z průměrného směnného kurzu EUR/USD [1,30-1,50]. Předložila údaje o dopadu pozměněných předpokladů na zisk a ztrátu, jakož i o své čisté likviditě, a zejména analýzu citlivosti pro změny úroků a změny směnného kurzu EUR/USD. Podle analýzy citlivosti by HSH při výrazných změnách předpokladů ohledně úrokových sazeb a směnného kurzu EUR/USD nedosáhla takových ztrát, které by nemohla absorbovat. Kromě toho by stav likvidity HSH nebyl negativní, kdyby se směnný kurz EUR/USD výrazně odchyloval od základního scénáře.
(61)
HSH dále předložila na základě méně příznivých tržních předpokladů scénáře pro nepříznivou situaci a pro nejhorší případ na úrovni koncernu. Finanční prognózy v případě scénářů pro nepříznivou situaci a pro nejhorší případ ukazují, že dopady stresového faktoru na platební schopnost HSH jsou tlumeny strukturou záruky na pokrytí rizik. V případě scénáře pro nepříznivou situaci by HSH odložila částečná vypovězení záruky, a tím omezila přibývání rizikově vážených aktiv v důsledku negativních hospodářských rámcových podmínek. U obou scénářů by výsledná kvóta kapitálu HSH Tier 1 činila během období restrukturalizace cca 10 %.
4.3. POPIS RESTRUKTURALIZACE JEDNOTLIVÝCH OBCHODNÍCH DIVIZÍ HSH
(62)
Bilanční suma obchodní divize firemních zákazníků hlavní banky se sníží z 26,3 mld. EUR (2008) na [10-20] mld. EUR (2014). Celkově se obchodní segment v tomto období zmenší o cca [45-55] %.
(63)
V divizi firemních zákazníků bude HSH nabízet finanční prostředky větším středním podnikům, a to zejména v hlavním regionu severního Německa.
(64)
HSH ukončila své činnosti v oblasti refinancování leasingových společností a své mezinárodní obchody LBO a ukončí rovněž svou divizi firemních zákazníků zaměřenou na asijské a skandinávské zákazníky. Divize firemních zákazníků nebude působit v oblasti financování letadel nebo lodí založeného na majetku. Schopnost HSH podporovat regionální obchody v hlavním regionu však nebude omezena.
(65)
HSH se v prvé řadě soustředí na větší střední podniky v severním Německu a na německé podniky určitých hlavních hospodářských odvětví. Bude se jasně zaměřovat na ziskové transakce a na zákazníky s dobrou bonitou, kteří požadují různé produkty. HSH bude usilovat o to, aby se pro tyto zákazníky stala „upřednostňovanou“ bankou.
(66)
S ohledem na zlepšení finanční situace se obchodní divize bude stále více zaměřovat na získávání vkladů a využívaní struktur financování, které umožňují syndikace, jsou způsobilé pro ECB nebo mohou být předávány investorům.
(67)
Bilanční suma obchodní divize nemovitostí hlavní banky se má snížit z 30,5 mld. EUR (2008) na [9-18] mld. EUR (2014). To odpovídá snížení o [50-70] %.
(68)
HSH bude nabízet všechny druhy úvěrových produktů a všechny ostatní bankovní produkty, po kterých bude ze strany realitních společností poptávka. HSH se bude svou obchodní činností zaměřovat na severní Německo a německé aglomerace. Zaměřovat se bude především na finanční řešení pro […] a financování projektů s přiměřeným stupněm rizika. V této obchodní divizi se HSH bude soustředit na financování […]. Zvláštní druhy nemovitostí budou financovány pouze selektivně.
(69)
Činnosti v jiných státech - včetně mezinárodního obchodu s nemovitostmi, který spočívá v podpoře německých zákazníků v evropských aglomeracích - budou ukončeny. V těchto oblastech HSH nebude provádět žádné nové obchody a stávající obchodní činnosti postupně ukončí.
(70)
HSH se bude orientovat především na profesionální investory v oblasti nemovitostí, zejména na stávající zákazníky, na vybrané developery, na zákazníky s pevnou pozicí v odvětví nemovitostí a s vysokým potenciálem v oblasti vzájemného prodeje produktů, jakož i na zákazníky spojené se severním Německem, kteří potřebují komplexní struktury financování. HSH bude nadále využívat struktury a produkty, které snižují potřebu finančních prostředků, např. obchody, které připadají v úvahu pro kryté dluhové obligace, úvěry způsobilé pro ECB a finanční prostředky a jistoty poskytované institucí Kreditanstalt für Wiederbau (KfW).
(71)
Bilanční suma obchodní divize spořitelen hlavní banky se sníží z 8,7 mld. EUR (2008) na [ 3] mld. EUR (2014) především omezením činností refinancování pro spořitelny.
(72)
Zákaznická základna této obchodní divize je v prvé řadě tvořena spořitelnami a zákazníky z veřejného sektoru v severním Německu a v druhé řadě spořitelnami a zákazníky z veřejného sektoru mimo severní Německo (sekundární bankovní vztahy).
(73)
HSH nabízí širokou škálu produktů, které se zaměřují na hlavní obchodní oblasti spořitelen. Patří sem zejména divize soukromých a firemních zákazníků, činnosti v oblasti obchodů na vlastní účet, jakož i správa vlastních cenných papírů a správa úvěrového portfolia.
(74)
V obchodní divizi soukromého bankovnictví se bilanční suma hlavní banky sníží z 1,7 mld. EUR (2008) na [0,5-1,5] mld. EUR (2014).
(75)
HSH se soustředí na poskytování služeb movitým soukromým zákazníkům v hlavním regionu severní Německo. Navíc bude HSH nabízet služby soukromého bankovnictví v nadregionálních distribučních pobočkách jiných segmentů trhu. Škála služeb bude zahrnovat […].
(76)
HSH se soustředí na získávání a podporu movitých a velmi movitých soukromých zákazníků a nadací. V rámci vzájemného prodeje produktů budou služby soukromého bankovnictví poskytovány rovněž zákazníkům/fyzickým osobám jiných obchodních divizí hlavní banky.
(77)
V obchodní divizi lodní dopravy se bilanční suma hlavní banky sníží o 46 % z 28,3 mld. EUR (2008) na cca 15 mld. EUR (2014).
(78)
Do 31. prosince 2014 nepřesáhne tržní podíl HSH, pokud jde o nové obchody v oblasti financování lodí po celém světě, ročně [ 8] %. Dále HSH zajistí, že do 31. prosince 2014 - na základě každoročního hodnocení trhu - nebude patřit k třem poskytovatelům financování lodí s největším ročním objemem nových obchodů.
(79)
Portfolio HSH bude diverzifikováno jak s ohledem na typ lodí, tak na země. Pokud jde o různé druhy aktiv, bude se nadále klást důraz na […] a několik […]. Důležitým produktem budou běžné dlouhodobé hypoteční úvěry na novostavby a financování použitých lodí. HSH bude dále selektivně vystupovat jako poskytovatel strukturovaných finančních služeb.
(80)
HSH omezí své obchodní činnosti tím, že ukončí financování lodí typu ro-ro a výletních lodí […].
(81)
HSH se zaměří na střední a velké globálně působící společnosti lodní dopravy, malé rentabilní zákazníky, jakož i zákazníky vybrané na základě celkového potenciálu výnosnosti a rizikových aspektů. Dále hraje roli také ochota zákazníka k syndikacím, splnění předpokladů pro syndikaci (např. transparentnost) a refinancování.
(82)
Obchodní divize lodní dopravy bude nabízet zejména standardní financování (plain vanilla) (27) a v omezené míře strukturální financování a bude vystupovat jako Mandated Lead Arranger a Bookrunner.
(83)
Obchodní divize dopravy/letecké dopravy hlavní banky bude zrušena. Bilanční suma ve výši 11,7 mld. EUR (2008) vyprší v rámci restrukturalizační jednotky nebo bude přiřazena jiným obchodním divizím. Do budoucna nebude již HSH provádět žádná nová financování letadel založená na majetku. Příslušné stávající obchody budou postupně ukončeny, prodány nebo převedeny na restrukturalizační jednotku za účelem jejich omezení. HSH v rámci restrukturalizace již obchodní divizi částečně reorganizovala a strategicky důležité divize železniční dopravy a infrastruktury přiřadila k obchodní divizi energie a infrastruktury.
(84)
V důsledku nového uspořádání obchodní divize energie a infrastruktury v průběhu procesu restrukturalizace se bilanční suma uvedené divize v hlavní bance zvýší ze 4,6 mld. EUR v roce 2008 (bývalá obchodní divize energie) na [5-10] mld. EUR v roce 2014. Obchodní divize energie a infrastruktury zahrnuje jak segment obnovitelné energie, tak segment infrastruktury a železniční dopravy, které předtím patřily do obchodní divize dopravy.
(85)
V segmentu energie bude HSH financovat projekty v oblasti větrné a solární energie. Tato oblast zahrnuje kategorie aktiv větrné energie (na pevnině i na moři), solární energie (fotovoltaické a termální) a jako doplňkové podnikání sítě ve spojení s projekty větrné a solární energie. Cílovým regionem pro tyto činnosti je v prvé řadě Evropa. Činnosti HSH v oblasti konvenčních zdrojů energie a veškeré činnosti v oblasti energie v Severní Americe budou ukončeny.
(86)
Změny v obchodních divizích, zejména uzavření divize letecké dopravy a zmenšení segmentů pro zahraniční nemovitosti a lodní dopravu, povedou automaticky ke zmenšení segmentu „ostatních činností“.
(87)
Segment ostatních činností zahrnuje - vedle korporátního centra - obchody na kapitálovém trhu, v němž HSH spravuje svůj majetek a který slouží jako dodavatel produktů pro obchodní divize.
(88)
HSH bude soustavně zlepšovat stabilitu a kvalitu svého financování. Od konce roku 2012 zajistí, že jak její čisté stabilní financování (net stable funding ratio), tak její koeficient krytí likvidity (liquidity coverage ratio) (28) […]. Podíl hlavní banky na obchodu v USD, který je refinancován prostřednictvím financování v USD (a nikoli prostřednictvím swapů), se do konce roku 2012 zvýší na nejméně […] % a do konce roku 2014 na nejméně […] %.
(89)
HSH výrazně sníží obchod na kapitálovém trhu s vysokým potenciálním rizikem a již výrazně omezila svůj katalog produktů. Obchody na vlastní účet již byly ukončeny.
4.4. POPIS FINANČNÍHO PLÁNOVÁNÍ V POZMĚNĚNÉM PLÁNU RESTRUKTURALIZACE
(90)
HSH předložila pro období 2011-2014 rozsáhlý obchodní plán včetně propočtu zisku a ztrát a bilance, ukazatelů rentability a produkce rozepsaných podle obchodních divizí a sloučených na úrovni koncernu. Dále HSH předložila analýzu citlivosti v podobě scénáře pro nepříznivou situaci a scénáře pro nejhorší případ na úrovni koncernu. Podle očekávaného zisku a ztrát vznikne koncernu HSH v roce 2011 další ztráta ve výši cca [100-200] mil. EUR, koncern pak bude své zisky do roku 2014 neustále zvyšovat na cca [400-500] mil. EUR po zdanění. Výnosnost vlastního kapitálu bude v roce 2011 negativní a do roku 2014 vzroste na cca [7-8] %. Kvóta Tier 1 dosáhne v období 2012-2014 cca [13-16] %. Podle pokynů Komise obsahují finanční prognózy pozměněného plánu restrukturalizace pro rok 2011 jednorázovou platbu ve výši 500 mil. EUR, která byla odečtena od výsledku před zdaněním. Celková aktiva se podle prognóz zřejmě sníží z 208 mld. EUR (2008) na 120 mld. EUR (2014).
(91)
V následujících tabulkách jsou uvedeny základní údaje pozměněného plánu restrukturalizace pro HSH a hlavní banku.
Tabulka 7
Finanční plánování pro HSH na období 2011-2014
2008 skutečná hodnota
2009 skutečná hodnota
2010 skutečná hodnota
2011 prognóza
2012 prognóza
2013 prognóza
2014 prognóza
Výnosy celkem (v miliónech EUR)
157
2 876
1 603
[1 300-1 800]
[1 300-1 800]
[1 300-1 800]
[1 300-1 800]
Výsledek před restrukturalizací (v miliónech EUR)
(2 796)
(718)
545
[500-1 000]
[500-1 000]
[500-1 000]
[500-1 000]
Výsledek před zdaněním (v miliónech EUR)
(2 968)
(1 325)
17
[- 200-300]
[0-500]
[100-600]
[200-700]
Výsledek (v miliónech EUR)
(3 195)
(902)
48
[- 400-100]
[0-500]
[0-500]
[0-500]
Poměr mezi náklady a výnosy (%)
573
29
54
[45-55]
[45-55]
[45-55]
[40-50]
Výnosnost vlastního kapitálu po zdanění (%)
0
0
0
[- 5-+ 5]
[5-10]
[5-10]
[5-10]
Aktiva celkem (v mld. EUR)
208
175
151
[130-150]
[125-145]
[120-140]
[115-135]
Tabulka 8
Finanční plánování pro hlavní banku na období 2011-2014
2008 skutečná hodnota
2009 skutečná hodnota
2010 skutečná hodnota
2011 prognóza
2012 prognóza
2013 prognóza
2014 prognóza
Výnosy celkem (v miliónech EUR)
1 582
1 756
1 103
[750-1 250]
[750-1 250]
[750-1 250]
[750-1 250]
Výsledek před restrukturalizací (v miliónech EUR)
418
354
574
[300-600]
[300-600]
[300-600]
[300-600]
Výsledek před zdaněním (v miliónech EUR)
295
18
318
[200-500]
[200-500]
[200-500]
[200-500]
Poměr mezi náklady a výnosy (%)
39
32
52
[40-60]
[40-60]
[40-60]
[40-60]
Aktiva segmentu (v mld. EUR)
113
97
88
[60-90]
[60-90]
[60-90]
82
(92)
V následujících tabulkách je uveden plán financování HSH s ohledem na obecnou strategii financování a strategii financování v USD.
Tabulka 9
Plán financování HSH 2010-2014
(v mld. EUR)
Objem podle zdroje financování
2010 skutečná hodnota
2011
2012
2013
2014
Kryté dluhopisy
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Státem zaručené dlouhodobé dluhopisy
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Dlouhodobé nezajištěné prioritní dluhopisy
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Krátkodobé financování na peněžním a kapitálovém trhu
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Ostatní financování na peněžním a kapitálovém trhu
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Obchodní a retailové vklady (do roku 2010)/zůstatkové vklady (usazená depozita z roku 2011)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Rozvojové banky a obchodní úvěry
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Hybridní kapitálové nástroje (Tier 1 a Tier 2)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Celkem
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Deriváty
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Aktiva celkem
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Aktiva celkem - (závazky celkem + deriváty), která mají být financována krátkodobými zajištěnými finančními prostředky, nadměrné vklady a vlastní prostředky
(…)
(…)
(…)
(…)
(93)
Státem zaručené dlouhodobé dluhopisy se sníží ze 44 mld. EUR (konec roku 2010) na [13-18] mld. EUR (konec roku 2014). Zároveň se sníží celková aktiva HSH o [25-35] mld. EUR. Rozdíl mezi celkovými aktivy a celkovými závazky (očištěný o účinek derivátů) představuje mezeru v plánu financování, která musí být pokryta krátkodobými nezajištěnými a zajištěnými finančními prostředky, jakož i přebytkem vkladů a vlastních prostředků. Plánování HSH ohledně vkladů se týká pouze části celkových vkladů, která se považuje za stabilní (usazená depozita), přičemž skutečná výše vkladů bude pravděpodobně vyšší a vyplní část mezery ve financování. I když by mohla být část mezery ve financování mezi financovanými aktivy a závazky kryta krátkodobým financováním na peněžním a kapitálovém trhu, závislost HSH na krátkodobém financování na peněžním a kapitálovém trhu se během období restrukturalizace v absolutních hodnotách snižuje. Vzhledem ke strategii financování v EUR bude HSH využívat relativně více kryté dluhopisy.
Tabulka 10
Strategie financování v USD (2010-2014)
(v mld. USD)
Objem
2010 skutečná hodnota
2011
2012
2013
2014
Financování v USD
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Financování v USD prostřednictvím swapů
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Aktiva celkem v USD
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Aktiva celkem v USD - lodní doprava
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(94)
Zatímco HSH v roce 2010 financovala 75 % svých aktiv v USD prostřednictvím křížových měnových swapů, má se využití swapů snížit na […] % celkových aktiv v USD (včetně aktiv v restrukturalizační jednotce). Poměrně menší závislosti na financování prostřednictvím swapů se dosáhne snížením aktiv vedených v USD, a tudíž snížením absolutních částek financování v USD.
(95)
V roce 2010 poskytly spořitelny [2,5-3,5] mld. EUR dlouhodobého nezajištěného financování HSH a [200-500] mil. EUR dlouhodobého zajištěného financování, tj. celkem [2,7-4] mld. EUR. Oproti tomu poskytly další zemské banky celkem [150-250] mil. EUR a další finanční instituce (soukromé a veřejné finanční instituce jiné než spořitelny a zemské banky) [1-2] mld. EUR.
(96)
Z pozměněného plánu restrukturalizace vyplývá posílení pozic a poměrů kapitálu HSH v průběhu restrukturalizace s plánovanou kvótou kmenového kapitálu [10-13] % do konce roku 2014. Na žádost Komise zahrnula HSH do svých finančních prognóz na rok 2013 navýšení základního kapitálu o 500 mil. EUR.
Tabulka 11
Kapitálová pozice HSH (2009-2015)
2009 skutečná hodnota
2010 skutečná hodnota
2011
2012
2013
2014
2015
Rizikově vážená aktiva po záruce (v mld. EUR)
71
41
[40-60]
[40-60]
[45-65]
[50-70]
[50-70]
Nesplněné záruky (v mld. EUR)
10
10
7,0
[ 7,0]
[ 7,0]
[ 5,0]
[ 5,0]
Vývoj kapitálu (v mld. EUR)
Kmenový kapitál Tier 1 (v mld. EUR)
5,080
4,433
[4 000-6 000]
[4 500-6 500]
[5 000-7 000]
[5 500-7 500]
[6 000-8 000]
Kapitál Tier 1 (v mld. EUR)
7,491
6,274
[5 000-7 000]
[5 500-7 500]
[6 000-8 000]
[6 500-8 500]
[7 000-9 000]
Celkový kapitál (v mld. EUR)
11,523
9,400
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
Poměry kapitálu
Kmenový kapitál/rizikově vážená aktiva (%)
7,1
10,7
[ 7,0]
[ 8,0]
[ 9,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
Kapitál Tier 1/rizikově vážená aktiva (%)
10,5
15,2
[ 10,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
4.5. ZÁVAZKY NĚMECKA
(97)
Německo se zavázalo, že HSH provede pozměněný plán restrukturalizace, a předložilo závazky stanovené v přílohách I a III tohoto rozhodnutí.
4.6. SLEDOVÁNÍ
(98)
Německo se zavázalo, že kontrolní správce bude čtvrtletně předkládat podrobnou zprávu. Tato zpráva bude obsahovat zejména informace o protiplnění v souvislosti s opatřením na záchranu aktiv (v souladu s přílohou V sdělení Komise o nakládání se znehodnocenými aktivy v bankovním sektoru Společenství, dále jen „sdělení o znehodnocených aktivech“ (29)) a o provádění pozměněného plánu restrukturalizace (v souladu s bodem 46 sdělení Komise o návratu k životaschopnosti a hodnocení restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru v současné krizi (dále jen „sdělení o restrukturalizaci“ (30)).
5. DŮVODY K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ O PŘEZKUMU OPATŘENÍ PODPORY VE PROSPĚCH HSH
(99)
Komise dne 30. října 2009 zahájila formální vyšetřovací řízení, aby zjistila, zda záruka na pokrytí rizik splňuje kritéria sdělení o znehodnocených aktivech ohledně aktiv způsobilých pro podporu, oceňování (včetně metody oceňování), protiplnění a správy znehodnocených aktiv. Kromě toho Komise chtěla prošetřit předpoklady platné pro rekapitalizační opatření, rozdělení zátěže a opatření omezující narušení hospodářské soutěže.
(100)
Ohledně způsobilosti zajištěných aktiv vyjádřila Komise v bodě 40 rozhodnutí o zahájení řízení pochybnosti, zda byla příslušná kritéria sdělení o znehodnocených aktivech splněna, neboť jen malá část zajištěného portfolia spadala přímo pod definici znehodnocených aktiv obsaženou ve sdělení o znehodnocených aktivech.
(101)
Ohledně transparentnosti a poskytnutí informací Komise v bodě 43 rozhodnutí o zahájení řízení vysvětlila, že HSH předložila zprávy o ocenění vypracované nezávislými odborníky, které se týkaly pouze zlomku zajištěného portfolia, přesněji řečeno, velké části strukturovaných úvěrových cenných papírů. Kromě toho Německo tehdy nedalo k dispozici žádné ověření postupů oceňování a výsledků ze strany úřadu BaFin.
(102)
Ohledně správy aktiv Komise v bodě 45 rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila pochybnosti, zda opatření plánovaná bankou HSH splňují kritéria sdělení o znehodnocených aktivech, neboť všechna aktiva se i nadále objevují v bilanční sumě HSH.
(103)
Ohledně ocenění Komise v bodě 47 rozhodnutí o zahájení řízení vysvětlila, že nezávislí odborníci oceňovali pouze strukturované úvěrové portfolio a že v té době neměla k dispozici dostatečné informace pro posouzení skutečné hospodářské hodnoty celého portfolia. Komise dále prohlásila, že hodlá prověřit korelační předpoklady použité bankou HSH na zajištěná aktiva.
(104)
Ohledně protiplnění vyjádřila Komise v bodě 49 rozhodnutí o zahájení řízení pochybnosti o přiměřenosti rozdělení zátěže, neboť podle sdělení o znehodnocených aktivech je třeba od HSH žádat, aby se na základě ustanovení o první ztrátě podílela na části (zpravidla nejméně 10 %) ztrát nebo rizik. Komise dále v bodě 51 a dalších bodech rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila pochybnosti, zda přirážka ve výši 400 bazických bodů představuje přiměřené protiplnění za riziko převzaté veřejnými vlastníky.
(105)
Ohledně obnovení životaschopnosti vyjádřila Komise v bodě 59 rozhodnutí o zahájení řízení pochybnosti, zda je HSH schopna obnovit svou dlouhodobou životaschopnost. Vzhledem k silné závislosti HSH na peněžním a kapitálovém trhu pochybovala Komise zejména o tom, zda je předložená strategie refinancování sama o sobě po vypršení státních záruk střednědobě a dlouhodobě udržitelná.
(106)
V bodech 60 a 61 rozhodnutí o zahájení řízení Komise zpochybnila předpokládané míry růstu a marže, které vycházejí z původního plánu restrukturalizace. Komise pochybovala zejména o vyšších maržích v obchodní oblasti soukromého bankovnictví a o předpokládaných mírách růstu v oblastech lodní dopravy a dopravy, v nichž HSH již měla poměrně vysoké podíly na trhu.
(107)
V bodě 62 rozhodnutí o zahájení řízení Komise vyjádřila pochybnosti o tom, že HSH má v úmyslu ve značném rozsahu pokračovat ve svých mezinárodních činnostech na kapitálových trzích, zároveň však prohlašuje, že chce svůj obchodní model opět více zaměřit na regionální aktivity. V bodě 63 rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila Komise pochybnosti, zda je předpoklad, že HSH v roce 2013 opět dosáhne svého předchozího ratingu A, realistický.
(108)
Ohledně vlastního příspěvku Komise prohlásila, že původní plán restrukturalizace neobsahuje žádné rozsáhlé návrhy. Objem vlastního příspěvku ve formě odprodejů zůstává nejasný. V souvislosti s rozdělením zátěže také na menšinové akcionáře Komise vyjádřila pochybnosti ohledně ocenění HSH, a tudíž také ohledně ceny nově vydaných akcií. V bodech 10 a 32 rozhodnutí o zahájení řízení Komise vyjádřila pochybnosti, zda sdružení spořitelen a Flowers, které se nepodílely na rekapitalizaci, nemohly mít přínos z kapitálové injekce tím, že si ponechaly nadměrně vysoké podíly v HSH.
6. STANOVISKO NĚMECKA
(109)
Německo dne 17. prosince 2009 předložilo společné stanovisko spolkových zemí a HSH k rozhodnutí o zahájení řízení.
6.1. STANOVISKO K ZÁRUCE NA POKRYTÍ RIZIK
(110)
Německo zastávalo stanovisko, že právní posouzení záruky na pokrytí rizik provedené Komisí je chybné, neboť vychází z použití sdělení o znehodnocených aktivech, které v daném případě není použitelné.
(111)
Německo nesouhlasilo s Komisí, že použití sdělení o znehodnocených aktivech je nezbytně nutné a že Komise musela nezávisle na okamžiku zavedení nebo oznámení opatření použít právní předpisy a sdělení platné v době přijetí rozhodnutí (31). Podle názoru Německa lze s tímto názorem souhlasit jen tehdy, spadá-li opatření do působnosti daných právních předpisů nebo sdělení, což v tomto případě neplatí. Německo dále tvrdilo, že se sdělení o znehodnocených aktivech nevztahuje na všechny druhy podpůrných opatření zaměřených na znehodnocená aktiva. Podle Německa je třeba sdělení o znehodnocených aktivech považovat pouze za správní předpis, jehož cílem jsou jednotné správní postupy a který je závazný pouze pro Komisi. Slučitelnost záruky na pokrytí rizik s vnitřním trhem musí být posuzována přímo na základě SFEU. Jelikož podle Německa nespadá cíl záruky druhé ztráty a složení zajištěného portfolia do působnosti sdělení o znehodnocených aktivech, je dokázáno, že toto sdělení není v případě HSH použitelné.
(112)
Německo prohlásilo, že použití sdělení o znehodnocených aktivech vede k nesprávnému rámci hodnocení, jenž je pro HSH ve vztahu k určení prvku podpory, hodnoty portfolia, výše protiplnění a potřebě restrukturalizace nepříznivý.
(113)
Německo odkazovalo na bod 38 rozhodnutí o zahájení řízení, v němž Komise vysvětlovala, že posouzení tržní hodnoty portfolia sestávajícího hlavně z úvěrů pro podniky je složité. Německo tyto obtíže považovalo za důkaz toho, že záruku druhé ztráty nelze posuzovat na základě sdělení o znehodnocených aktivech, a prohlásilo, že Komise by extrapolací dospěla k částce podpory ve výši nominální hodnoty záruky. Německo dále prohlašuje, že již tento výsledek svědčí o tom, že zvolená metoda musí být nesprávná, neboť by to znamenalo, že by Komise ohledně prvku podpory stavěla zvolenou záruku na pokrytí rizik na stejnou úroveň s rekapitalizací, přestože obě opatření mají odlišnou povahu. Zatímco rekapitalizace představuje trvalou kapitálovou injekci, v případě záruky se jedná o stabilizační opatření pouze s regulační působností, které je omezené na dobu platnosti zajištěných aktiv.
(114)
Německo poukázalo na to, že odvození prvku podpory na základě tržní hodnoty ukazuje, že Komise neuznává povahu záruky na pokrytí rizik, neboť tato se nevztahuje na výkyvy na trhu. Komise by měla prvek podpory v případě záruky druhé ztráty určovat spíše podle všeobecných pravidel státní podpory a zejména podle sdělení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk (32) (dále jen „sdělení o zárukách“). Podle Německa by použití sdělení o zárukách v případě, že bylo protiplnění záruky na pokrytí rizik uznáno za odměnu běžnou na trhu, vedlo k nižšímu prvku podpory.
(115)
I kdyby bylo možné použít sdělení o znehodnocených aktivech na záruku druhé ztráty, Komise se podle názoru Německa při jeho použití dopustila chyb při určování prvku podpory a při výpočtu výše protiplnění, jakož i ve vztahu k rozdělení zátěže a správě aktiv v restrukturalizační jednotce. Prvek podpory v případě záruky druhé ztráty je nesprávný, jelikož jsou nesprávné předpoklady ohledně převodní a tržní hodnoty portfolia. Pokud jde o protiplnění za kapitálovou úlevu Německo zdůraznilo, že se posouzení dopadu kapitálové úlevy obsažené v rozhodnutí o zahájení řízení opírá o staré údaje. Podle novějších údajů je dopad kapitálové úlevy mnohem nižší. Předběžné posouzení rozdělení zátěže je rovněž nesprávné a příliš omezené, neboť Komise je vztahuje pouze na první ztrátovou tranši záruky, která je mnohem nižší než první ztrátová tranše ve výši 10 % zajištěného portfolia požadovaná podle sdělení o znehodnocených aktivech. Mezi rozdělením zátěže a první ztrátovou tranší uvedenou v absolutních hodnotách neexistuje žádná souvislost. Navíc HSH nese veškeré ztráty, které přesahují záruku druhé ztráty. Ohledně správy aktiv Německo prohlásilo, že zásady sdělení o znehodnocených aktivech nelze použít na záruku na pokrytí rizik pro HSH a že by nemělo smysl spravovat všechny hodnoty, na které se vztahují záruky na pokrytí rizik, odděleně. HSH pravděpodobně zřídí restrukturalizační jednotku a zajistí jasné funkční a organizační oddělení hlavní banky a restrukturalizační jednotky, které bude dodrženo až do úrovně správní rady.
(116)
Německo nesouhlasí s oceněním portfolia, které je uvedeno v bodě 47 rozhodnutí o zahájení řízení. U zajištěného portfolia se z velké části jedná o klasické úvěrové operace, které nejsou snadno dostupné pro hodnocení založené na peněžním toku. Také pravidlo oceňování „komplexních“ aktiv, které má prostřednictvím paušálního snížení hodnoty simulovat nejistotu na trhu, není pro oceňování zajištěného portfolia v daném případě přiměřené. Zatímco bylo portfolio CIP banky HSH oceněno externími odborníky na základě peněžních toků, byla aktiva v podstatně větším úvěrovém portfoliu oceněna na základě běžné, pro banky obvyklé úvěrové analýzy v souladu s příslušnými regulačními předpisy. Při této úvěrové analýze má klíčový význam bonita dlužníka.
(117)
Německo tvrdilo (jak bylo popsáno v rozhodnutí o zahájení řízení), že použití metod výpočtu, které byly stanoveny ve sdělení o znehodnocených aktivech, na záruku druhé ztráty je nepřiměřené a že by pro určení výše protiplnění mělo být použito sdělení o zárukách. Během výměny informací, která zahrnovala také několik schůzek a telekonferencí, předložilo Německo v období od ledna do srpna 2010 informace dokazující, že zpětné získání částky […] v plné výši by ztížilo obnovení životaschopnosti HSH.
6.2. STANOVISKO K REKAPITALIZACI
(118)
Německo zastávalo názor, že se Komise také při posouzení rekapitalizace dopustila chyb, které se týkají ocenění společnosti HSH a právního posouzení případných výhod pro menšinové akcionáře, jež se na rekapitalizaci nepodílejí.
(119)
Pochybnosti Komise ohledně ocenění společnosti vyplývají podle názoru Německa z chybného posouzení skutkového stavu. Proto není důležité, že původní ocenění společnosti ze strany PwC nezahrnuje snížení ratingu provedené agenturou S&P, a existují dobré důvody předpokládat, že se HSH v roce 2013 opět vrátí k ratingu A.
(120)
Pokud jde o emisní cenu nových akcií, jsou pro banky kotované na burze běžné srážky ve výši 30 až 60 %. Ocenění HSH je přiměřeným základem pro stanovení ceny nových akcií a původní akcionáři HSH by z opatření podpory neměli užitek, pokud by si ponechali příliš vysoký podíl na bance HSH.
6.3. STANOVISKO K ZÁRUCE NA POKRYTÍ RIZIK A K REKAPITALIZACI VZHLEDEM K NEOMEZENÉ STÁTNÍ ZÁRUCE
(121)
Německo prohlásilo, že bez podpory na záchranu by došlo k likvidaci HSH a následně by veřejní vlastníci museli v rámci neomezené státní záruky nést mnohem vyšší ztráty. Případné pohledávky v rámci neomezené státní záruky se odhadují na 30 mld. EUR a více. Německo poukázalo na to, že soukromý investor v situaci veřejných vlastníků by přijal stejná záchranná opatření, aby zabránil vyšším ztrátám.
(122)
Německo se domnívá, že záchranná opatření splňují kritéria „testu soukromého investora“ (tj. použití zásady investora v podmínkách tržního hospodářství), a tudíž nepředstavují státní podpory. Kritéria tohoto testu jsou splněna, pokud lze rozumně předpokládat, že podnik opět obnoví svou životaschopnost, a pokud náklady na likvidaci převýší náklady na kapitálová opatření (33). Podle Německa je původní plán restrukturalizace předložený dne 1. září 2009 dostatečným dokladem toho, že HSH je schopna obnovit svou životaschopnost. V souvislosti s odhadem nákladů na likvidaci Německo prohlásilo, že je třeba rozlišovat mezi závazky, které mají převzít spolkové země jako vlastníci HSH, a závazky, které mají jako orgány veřejné moci. Závazky spolkových zemí jako orgánů veřejné moci (např. podpora v nezaměstnanosti a příspěvky na sociální zabezpečení) se při odhadu nákladů na likvidaci nesmí brát v úvahu. V nákladech na likvidaci by měly být zohledněny pouze závazky spolkových zemí jako vlastníků HSH. S odvoláním na rozsudek ve věci Linde (34) Německo zastávalo názor, že při provádění testu soukromého investora je třeba zohlednit závazky vyplývající z dříve poskytnutých slučitelných podpor. Neomezené státní záruky byly Komisí povoleny, a tudíž představují podporu, která je slučitelná s vnitřním trhem. Kromě toho závazky vyplývající z neomezené státní záruky patří mezi závazky spolkových zemí coby vlastníků HSH a nikoli coby orgánů veřejné moci. Neomezená státní záruka je ve své povaze srovnatelná s prohlášením o převzetí ručení. Proto by při odhadu nákladů na likvidaci měly být zohledněny závazky veřejných vlastníků v rámci neomezené státní záruky ve výši nejméně 30 mld. EUR. Německo zastávalo názor, že by náklady na likvidaci výrazně překročily náklady na kapitálová opatření veřejných vlastníků ve prospěch HSH. Německo se proto domnívá, že kritéria testu soukromého investora jsou splněna a že se v případě záchranných opatření nejedná o státní podpory.
6.4. STANOVISKO K UDRŽITELNOSTI OBCHODNÍHO MODELU HSH
(123)
Přestože Německo nejprve považovalo předběžné posouzení obchodního modelu HSH v bodě 62 rozhodnutí o zahájení řízení za příliš negativní, aktualizovalo svůj původní plán restrukturalizace, aby rozptýlilo obavy Komise ohledně hospodářské soutěže.
6.5. STANOVISKO K VLASTNÍMU PŘÍSPĚVKU A K VYROVNÁVACÍM OPATŘENÍM
(124)
Německo prohlásilo, že opatřeními ke splnění přiměřeného vlastního příspěvku plánovanými v původním plánu restrukturalizace, které spočívají v kompenzaci opatření, uvolnění kapitálových rezerv, prodeji významných podílů a snížení nákladů, se ve výsledku dosáhne vlastního příspěvku ve výši 5,9 mld. EUR, a tudíž by tato opatření měla být dostatečná.
(125)
Navrhovaná vyrovnávací opatření - snížení bilanční sumy, ukončení ziskových obchodních portfolií, uzavření 12 (35) z dosavadních 21 mezinárodních poboček a prodej významných podílů (REAG a DAL (36)) - Německo zpočátku považovalo za dostatečná, avšak v pozměněném plánu restrukturalizace byla ještě jednou změněna.
7. PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH STRAN
(126)
Komise obdržela také připomínky od třetích stran. Své připomínky sdělila sdružení spořitelen dne 30. listopadu a 11. prosince 2009 a Flowers dne 17. prosince 2009.
7.1. PŘIPOMÍNKY SGVSH A SVB
(127)
Sdružení spořitelen nesouhlasila s předběžným názorem Komise, že nepřiměřeně profitovala z rekapitalizace poskytnuté bance HSH veřejnými akcionáři, neboť emisní cena nových akcií byla podle názoru sdružení spíše nízká.
(128)
Rozdělení řízení ve věci HSH, kdy by byla opatření podpory schvalována jedním řízením a otázka nepřímých podpor menšinovým akcionářům posuzována jiným řízením, by bylo porušením článku 7 nařízení (ES) č. 659/1999 (37) (dále jen „procesní nařízení“). Opatření podpory nemůže být zároveň (ve prospěch HSH) slučitelné s vnitřním trhem a neslučitelné ohledně vlastníků podílů HSH. Negativní rozhodnutí o rekapitalizaci vzhledem ke sdružením spořitelen a Flowers by vedlo k tomu, že by rekapitalizace představovala neslučitelnou podporu. Podle sdružení spořitelen by se Komise měla otázkou rozdělení zátěže také na menšinové akcionáře zabývat při obecném posouzení rozdělení zátěže v rámci rekapitalizace.
(129)
Podle názoru Komise nedostatečné rozmělnění podílů menšinových akcionářů nemůže podle sdružení spořitelen představovat státní podporu. Považují rozmělnění za druhotný efekt rekapitalizace. Kromě toho nejsou splněna kritéria čl. 107 odst. 1 SFEU v tom smyslu, že sdružení spořitelen nepředstavují podle pravidel pro státní podporu podniky. SGVSH a SVB nepůsobí samy na žádném trhu, pouze drží podíly pro své členy (veřejné spořitelny v Hamburku a Šlesvicku-Holštýnsku). Výhoda pro sdružení spořitelen by mohla spočívat nanejvýš ve zvýšení hodnoty podílů HSH, které je spjato se všemi kapitálovými injekcemi. Kromě toho nebyla údajná výhoda poskytnuta ze státních prostředků. Stupeň rozmělnění závisí na počtu a ceně akcií. O ceně však nerozhoduje stát, nýbrž valná hromada vlastníků podílů. Toto rozhodnutí není přičitatelné státu a nelze je podle rozsudku ve věci Stardust Marine (38) považovat za státní podporu. Údajná výhoda však v žádném případě neměla vliv na konkurenceschopnost spořitelen na trzích, na nichž působí. Proto tato údajná výhoda nenarušuje hospodářskou soutěž a neovlivňuje obchod mezi členskými státy.
(130)
Sdružení spořitelen dále poukazují na to, že Komise dosud nezkoumala druhotné efekty u jiných opatření rekapitalizace. Ani soudy Unie v rozsudku WestLB (39) nepotvrdily tento přístup. Sdružení spořitelen dále zjistila, že Komise neprozkoumala druhotné efekty ani v jiných případech, v nichž se emisní cena nových akcií zdála být mimořádně vysoká (40). Pokud by se tento aspekt zkoumal pouze v případech, jako je HSH nebo BayernLB, došlo by k porušení zásady rovnosti.
(131)
Sdružení spořitelen dále objasnila, že akcionáři podílející se na akciové společnosti mají přednostní právo na koupi nových akcií. Jedná se však o opci a nikoli o povinnost nákupu. Sdružení spořitelen považovala cenu nových akcií za přiměřenou, nemohla se však z finančních důvodů na rekapitalizaci podílet.
(132)
Sdružení spořitelen dále tvrdila, že v roce 2008 výrazně přispěla ke kapitálovým opatřením ve prospěch HSH. V červenci 2008 tak proměnila tichou spoluúčast ve výši 685 mil. EUR v kmenový kapitál HSH ve výši 125 mil. EUR a kapitálové rezervy ve výši 560 mil. EUR. Kromě toho sdružení spořitelen spolu s Flowers upsala tichou spoluúčast ve formě směnitelné obligace (hybridní nástroj) ve výši 962 mil. EUR, přičemž sdružení spořitelen převzala podíl ve výši 660,5 mil. EUR. Koncem roku 2008 HSH rozpustila kapitálové rezervy ve výši 3,1 mld. EUR, aby vyrovnala ztráty a zabránila absorpci ztrát hybridních nástrojů. V této souvislosti by sdružení spořitelen ztratila svůj podíl 560 mil. EUR na kapitálových rezervách. Povinně převoditelné cenné papíry se podílí na ztrátě HSH; rovněž nebyl vyplacen žádný kupón. Sdružení spořitelen již od roku 2008 neobdržela žádné dividendy.
(133)
V květnu 2009 chtěla sdružení spořitelen prodat své akcie. Prodej však nebyl možný v důsledku dohody o vlastnictví akcií uzavřené s veřejnými vlastníky dne 25. března 2003. Smluvní strany dohody o vlastnictví akcií se zavázaly vykonávat své hlasovací právo tak, aby veřejným vlastníkům podílů a sdružení spořitelen zůstala zachována většina hlasů a jejich podíly se až do určitého procenta neprodávaly. Dohodu o vlastnictví nelze vypovědět před 31. prosincem 2013.
(134)
Sdružení spořitelen poukázala na to, že jejich podíly byly během rekapitalizace značně rozmělněny a poklesly z 13,2 % na 4,7 %, resp. z 1,62 % na 0,6 %. Veřejní vlastníci s 85,5 % přímých a nepřímých podílů společně kontrolovali všechna strategická rozhodnutí HSH. Tato společná kontrola znamená z pohledu soukromého investora dodatečné snížení hodnoty podílů držených menšinovými akcionáři.
(135)
Sdružení spořitelen poukázala na to, že ocenění HSH společností PwC bylo zadáno bankou HSH a nikoli menšinovými akcionáři. PwC provedla ocenění na základě uznávaných zásad oceňování. Sdružení spořitelen se domnívají, že PwC měla zohlednit zvláštní hodnoty a upravenou rizikovou prémii, z čehož by vyplynula hodnota 30 EUR za akcii. Sdružení spořitelen tudíž zastávala stanovisko, že jejich podíly byly nadměrně rozmělněny, a odhadovala škodu na přibližně 200 mil. EUR.
7.2. PŘIPOMÍNKY FLOWERS
(136)
Flowers předložila obdobné argumenty jako sdružení spořitelen a navíc prohlásila, že již poskytla značný vlastní příspěvek k restrukturalizaci HSH. Kapitálová opatření provedená v červenci 2008 ve prospěch HSH jsou podle ní úzce spjata s navýšením kapitálu v květnu 2009. V červenci 2008 Flowers vložila 300 mil. EUR v hotovosti. Dále tvrdí, že ohledně tiché spoluúčasti ve formě směnitelné obligace v celkové výši 962 mil. EUR provedla Flowers platby v hotovosti v celkové výši 301,5 mil. EUR. Tichá spoluúčast ve formě směnitelné obligace se podílela na ztrátě, neboť nebyl vyplacen žádný kupon. Podíl investorů na těchto kapitálových opatřeních činil 48 %, a je tak podstatně vyšší než jejich tehdejší podíl na HSH v celkové výši 25,67 %.
(137)
Investoři konzultující společnost Flowers nesouhlasili s předběžným hodnocením Komise v bodech 65 a 73 rozhodnutí o zahájení řízení, že byl jejich vlastní příspěvek a jejich podíl na rozdělení zátěže nedostatečný. Poukázali na to, že v roce 2009 při uvolnění kapitálových rezerv ve výši 3,1 mld. EUR přispěli částkou 794 mil. EUR. Investoři odkazovali na rozhodnutí Komise ve věci Commerzbank (41) a tvrdili, že Komise v této věci považovala prodej podílů a jiných aktiv za dostatečný vlastní příspěvek a zákaz vyplácení kupónů a dividend za rozdělení zátěže. Investoři se domnívali, že kapitálová opatření z roku 2008 by měla být zohledněna.
(138)
Investoři požadovali, že ztrátu své blokační menšiny způsobenou rozmělněním jejich podílů je třeba rovněž považovat za vlastní příspěvek. Navzdory rozmělnění jejich podílů na 9,19 % by se od nich na základě jejich podílu vlastnictví před rakapitalizací i mohlo v rámci neomezené státní záruky požadovat 26,58 %. Dále nepovažovali pochybnosti Komise ohledně ocenění HSH a ani názor Komise, že je cena akcií přemrštěná, za oprávněné. Podle jejich názoru nebyla zohledněna řada faktorů zvyšujících hodnotu akcií.
(139)
Investoři tvrdí, že jelikož německé právo nepočítá s možností přenosu akcií, nelze vyžadovat navrácení nepřímých podpor pro menšinové akcionáře. Rozdělení probíhajícího řízení není možné, neboť ve prospěch HSH bylo provedeno pouze jedno opatření podpory.
8. STANOVISKO NĚMECKA K PŘIPOMÍNKÁM TŘETÍCH STRAN
(140)
Německo předložilo své stanovisko k připomínkám sdružení spořitelen a investorů konzultujících společnost Flowers. Zastává i nadále názor, že ocenění HSH je přiměřené a menšinoví akcionáři neměli prospěch z nepřímých státních podpor. Kromě toho Německo souhlasí s rozdělením řízení, pokud by se tím umožnilo rychlejší ukončení řízení očekávané bankou HSH a trhy. Německo pochybovalo o tom, že rekapitalizace představuje jednotný právní postup a že proto může být posuzována z hlediska podpor jen jednotně. Německo s odkazem na judikaturu soudů Unie prohlásilo, že rozdělení řízení je z právního hlediska možné. Pokud by právní posouzení podpory ve vztahu k různým příjemcům (v tomto případě HSH a menšinoví akcionáři) bylo odlišné, neohrožuje to slučitelnost podpory poskytnuté ve prospěch HSH s vnitřním trhem. Přiměřenost podpory na úrovni banky, která je příjemcem podpory, lze zajistit odpovídajícím zpracováním plánu restrukturalizace, zatímco případné výhody poskytnuté menšinovým akcionářům v důsledku příliš vysoké emisní ceny akcií by musely být posuzovány a opravovány odděleně. Německo nesouhlasilo s názorem Flowers, že nelze vyžadovat navrácení nepřímých podpor pro menšinové akcionáře, neboť německé právo nepočítá s možností přenosu podílových listů. Takový přenos je podle německého práva možný, avšak i kdyby možný nebyl, nemůže se Německo odvolávat na neexistenci exekučního titulu, aby odůvodnilo, proč neprovedlo rozhodnutí Komise o navrácení.
9. POSOUZENÍ
9.1. EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY
(141)
Podle čl. 107 odst. 1 SFEU „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem“.
(142)
Opatření se považuje za státní podporu, pokud jsou splněny tyto předpoklady: a) opatření musí být poskytnuto členským státem nebo ze státních prostředků; b) musí poskytovat výhodu, která by mohla určitým podnikům nebo odvětvím výroby přinášet prospěch; c) tato výhoda musí být selektivní a d) opatření narušuje nebo může narušovat hospodářskou soutěž a ovlivňovat obchod mezi členskými státy. Aby opatření představovalo státní podporu, musí být splněny všechny tyto předpoklady. Komise se i nadále domnívá, že jsou tyto předpoklady splněny.
(143)
Za prvé byla opatření poskytnuta společností HSH Finanzfonds AöR, která je veřejnoprávní institucí zřízenou veřejnými vlastníky a kterou stejným dílem vlastní a kontrolují veřejní vlastníci. Tato instituce byla založena na základě státní smlouvy mezi spolkovými zeměmi Hamburk a Šlesvicko-Holštýnsko podepsané dne 3. dubna 2009 v Kielu a dne 5. dubna 2009 v Hamburku (42). Úkolem společnosti HSH Finanzfonds AöR je poskytovat za veřejné vlastníky podporu bance HSH. Ke splnění tohoto úkolu přebírá společnost HSH Finanzfonds AöR záruky až do výše 10 mld. EUR, nabývá akcie HSH a přijímá úvěry na nákup těchto akcií. Podle § 3 státní smlouvy ručí veřejní vlastníci za závazky HSH Finanzfonds AöR. Opatření jsou tak jednoznačně financována státem.
(144)
Za druhé byla poskytnuta záruka na pokrytí rizik a provedena rekapitalizace, aby se zabránilo úpadku banky HSH (43), které následně přispěly k jejímu přežití. Jedná se proto o hospodářské výhody ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(145)
Za třetí jsou opatření zaměřená konkrétně na HSH, a tudíž jsou selektivní.
(146)
Daná opatření musí dále narušovat nebo hrozit narušením hospodářské soutěže a ovlivňovat obchod mezi členskými státy. Tyto účinky lze posoudit na základě výše podpory, znaků opatření podpory a příjemce podpory (44). Opatření podpory umožnila bance HSH zabránit úpadku a pokračovat v obchodní činnosti na celé řadě trhů. HSH je mezinárodně působící banka, která konkuruje dalším bankám v Německu a v jiných zemích. Navíc má HSH v německém bankovním odvětví systémový význam a je důležitým konkurentem na trhu financování lodí a letadel (HSH je největším poskytovatelem financí v oblasti stavby lodí na světě a vedoucím poskytovatelem finančních služeb v odvětví letectví). Kromě toho HSH obdržela poměrně vysokou podporu (viz bod 159) a záruka na pokrytí rizik kryje cca 75 % její bilanční sumy. S ohledem na účinky opatření, postavení HSH v bankovním sektoru (zejména na trhu financování lodí) a výše podpory hrozilo, že výhoda poskytnutá této bance ovlivní obchod mezi členskými státy.
(147)
Toto hodnocení se nezměnilo ani po zohlednění připomínek Německa a třetích stran. Připomínky Německa k tomu, zda mají opatření ve prospěch HSH charakter podpory, si protiřečí. Německo na jedné straně požaduje, aby Komise posoudila záruku na pokrytí rizik na základě sdělení o zárukách a nikoli na základě sdělení o znehodnocených aktivech, a zřejmě tedy předpokládá, že se u záruky na pokrytí rizik jedná o státní podporu. Na druhé straně Německo tvrdí (jak je shrnuto v oddíle 6.3 tohoto rozhodnutí), že soukromý investor, který by byl v situaci veřejného vlastníka, by vzhledem k neomezené státní záruce na pohledávky ve výši nejméně 30 mld. EUR rovněž provedl záchranná opatření ve prospěch HSH, aby zabránil větším ztrátám. Německo z toho vyvozuje závěr, že kritéria testu soukromého investora jsou splněna a že tedy daná záchranná opatření nepředstavují státní podpory.
(148)
Německo si špatně vyložilo judikaturu, na kterou se odvolává. V tomto případě Německo argumentuje, že by státní podpora (neomezená státní záruka) měla být považována za součást likvidačních nákladů, aby se mohly další státní podpory (rekapitalizace a záruka na pokrytí rizik) prohlásit za slučitelné se zásadou investora v tržním hospodářství. Ve věci Linde uzavřely strany obchod za tržních podmínek, který obsahoval dotaci, aby bylo možné zrušit smlouvu o dodávkách uzavřenou dříve rovněž za tržních podmínek, jejíž provádění vedlo k vysokým ročním ztrátám. Soud prvního stupně v této souvislosti zjistil: „… výše popsanou rozsáhlou dohodu je třeba považovat za obvyklou obchodní transakci, v jejímž rámci se … [Úřad pro správu státního majetku (Treuhandanstalt)] a LWG chovaly jako tržně orientované hospodářské subjekty. Je evidentní, že tyto subjekty byly motivovány především obchodními úvahami bez ohledu na cíle hospodářské a sociální politiky (45).“ Tato skutečnost není s předmětným případem srovnatelná, neboť ve věci Linde byly obě transakce uzavřeny za tržních podmínek, zatímco v případě HSH nebyla ani jedna z obou transakcí uzavřena za tržních podmínek.
(149)
Neomezená státní záruka je definována jako přímá, ze zákona nebo vyhlášky vyplývající povinnost územní jednotky nebo jiného veřejnoprávního subjektu vůči věřitelům veřejnoprávní úvěrové instituce na všechny závazky této instituce. Z neomezené státní záruky tak vyplývá povinnost ručitele v případě platební neschopnosti nebo likvidace úvěrové instituce zasáhnout. Vyplývá z ní bezprostřední nárok věřitelů úvěrové instituce vůči ručiteli, který však lze uplatnit pouze v případě, že majetek úvěrové instituce nestačí na uspokojení věřitelů. Neomezená státní záruka není limitována ani časově, ani z hlediska částky. Úvěrová instituce navíc za toto ručení neplatí žádnou odměnu (46). Neomezená státní záruka je neplacené, neomezené podpůrné ručení veřejného subjektu (obce, spolkové země) za pohledávky vůči veřejnoprávní instituci (v tomto případě veřejnoprávní úvěrové instituci) v případě, že je tato instituce v platební neschopnosti. Investor v podmínkách tržního hospodářství by v situaci veřejného vlastníka za banku nepřevzal - jako to učinili veřejní vlastníci s neomezenou státní zárukou - neplacenou neomezenou záruku, která by kryla celou bilanční sumu.
(150)
Komise skutečně považovala neomezenou státní záruku za státní podporu. Komise požadovala, aby Německo neomezenou stání záruku zrušilo.
(151)
Neomezená státní záruka je zakotvena ve veřejném právu. Veřejní vlastníci ručí v rámci neomezené státní záruky coby orgány veřejné moci a nikoli coby soukromí vlastníci. V souladu s rozhodovací praxí Komise (47) a judikaturou (48) se za součást likvidačních nákladů považují pouze závazky, které by mohl zaplatit investor v podmínkách tržního hospodářství. Jak je vysvětleno v bodě 149, investor v podmínkách tržního hospodářství by bance neposkytl neplacenou, neomezenou záruku, která kryje celou bilanční sumu. Proto rozsudek ve věci Linde není pro posouzení daného případu relevantní, neboť závazky vyplývající z neomezené státní záruky nemohou být klasifikovány jako likvidační náklady.
(152)
Jako prvek podpory v rekapitalizaci je třeba vzít v úvahu nominální hodnotu rekapitalizace, neboť investor v podmínkách tržního hospodářství by podniku v obtížích tyto prostředky nikdy neposkytl. Jak je uvedeno v bodech 27 a 28 rozhodnutí o záchraně, neúčast menšinových akcionářů na rekapitalizaci a nerovnoměrné rozdělení zátěže, která vyplývá ze záchranných opatření, mezi veřejné vlastníky poukazuje na to, že veřejní vlastníci sledovali rekapitalizací cíle veřejného zájmu a nejednali jako soukromý investor. Komise v souladu s rozhodovací praxí (49) potvrzuje svůj názor, že prvek podpory v rakapitalizaci představuje 3 mld. EUR.
(153)
Komise dále potvrzuje, že prvek podpory obsažený v záruce na pokrytí rizik činí 10 mld. EUR. Nehledě na tvrzení Německa je Komise i nadále přesvědčena o tom, že opatření je třeba posuzovat na základě sdělení o znehodnocených aktivech. V uvedeném sdělení se objasňuje, jak se mají z hlediska podpory posuzovat opatření členských států týkající se znehodnocených aktiv podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU. Znehodnocená aktiva jsou aktiva, v jejichž případě bankám hrozí ztráty. Podle názoru Komise se musí sdělení o znehodnocených aktivech použít na všechna podpůrná opatření, která se zaměřují na znehodnocená aktiva a skutečně pomáhají finanční instituci, jež je příjemcem podpory, neboť se podle uvedeného sdělení v případě opatření na záchranu aktiv jedná o opatření, jimiž mohou banky zabránit výraznému snížení hodnoty určitých kategorií aktiv (50). Totéž platí pro záruku na pokrytí rizik v daném případě.
(154)
Komise nesdílí názor Německa, že se nemá použít sdělení o znehodnocených aktivech a že prvek podpory v případě záruky druhé ztráty je třeba určit podle obecných předpisů o státních podporách a zejména podle sdělení o zárukách. Sdělení o zárukách se vztahuje na opatření podpory, kterými se bankám má zajistit likvidita (51). Záruka na pokrytí rizik slouží jinému účelu. Zaměřuje se na aktiva banky a má uvolnit co nejvíce kapitálu, aby banka mohla zlepšit svou kvótu vlastního kapitálu.
(155)
Ohledně námitky ratione temporis, kterou předložilo Nemecko, Komise připomíná, že bez ohledu na čas vypracování nebo oznámení opatření musí použít právní předpisy a sdělení platné v okamžiku přijetí rozhodnutí (52). Jedná se o obecné pravidlo a každá výjimka z tohoto pravidla musí být jasně uvedena v právním předpise, který by se jinak mohl uplatnit. Jak potvrdily soudy Unie (53), mělo by se oznámené opatření posuzovat podle pravidel použitelných v okamžiku přijímání rozhodnutí. Komise proto v souvislosti se současnou finanční krizí použila sdělení o znehodnocených aktivech již na opatření, která byla oznámena před zveřejněním tohoto sdělení (54).
(156)
Podle sdělení o znehodnocených aktivech odpovídá výše podpory rozdílu mezi převodní hodnotou aktiv a tržní cenou. Převodní hodnota zajištěného portfolia činí [cca 168] mld. EUR, což odpovídá jeho nominální hodnotě ve výši [cca 172] mld. EUR po odečtení první ztráty ve výši 3,2 mld. EUR (tranše první ztráty).
(157)
Vzhledem ke značnému objemu a složení zajištěného portfolia ([60-80] % portfolia tvoří úvěry) je stanovení jeho tržní hodnoty složité. Pokud neexistuje trh, může být tržní hodnota některých aktiv prakticky nulová (55). Tržní hodnota zajištěného portfolia je v každém případě mnohem nižší než jeho reálná ekonomická hodnota (56), která odráží příslušnou dlouhodobou ekonomickou hodnotu aktiv. Jelikož výše podpory obsažená v záruce nemůže překračovat její nominální hodnotu (10 mld. EUR), není nutné určit přesnou hodnotu. Komise se proto domnívá, že prvek podpory v záruce na pokrytí rizik představuje 10 mld. EUR.
(158)
Komise poukazuje na to, že záruky likvidity ve výši 17 mld. EUR poskytnuté fondem SoFFin představují podporu poskytnutou v rámci německého režimu.
(159)
Komise dospěla k závěru, že prvek podpory obsažený v záruce na pokrytí rizik a rekapitalizaci činí 13 mld. EUR. Komise se dále domnívá, že prvek podpory v zárukách likvidity představuje částku až 17 mld. EUR.
9.2. SLUČITELNOST OPATŘENÍ PODPORY
9.2.1. POUŽITÍ ČL. 107 ODST. 3 PÍSM. B) SFEU
(160)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU lze považovat za slučitelnou s jednotným trhem podporu, „která má napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“. Komise během schvalování německého balíčku na záchranu bank (57) potvrdila, že hrozí vážné porucha v hospodářství Německa a že k nápravě této poruchy je vhodná státní podpora bank. I když se hospodářství od počátku roku 2010 pomalu zotavuje, Komise se i nadále domnívá, že předpoklady pro schválení státních podpor podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU jsou splněny, neboť finanční trhy se opět ocitly pod tlakem. Komise potvrdila tento názor tím, že v prosinci 2010 přijala sdělení, kterým se prodloužilo použití pravidel pro poskytování státní podpory ve prospěch bank v souvislosti s finanční krizí (58) do 31. prosince 2011.
(161)
Úpadek banky, jako je HSH, by mohl přímo ovlivnit finanční trhy, a tím také celé hospodářství členského státu. Vzhledem k současné křehkosti finančních trhů vychází Komise při přezkumu opatření podpory v bankovním sektoru i nadále z čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
9.2.2. SLUČITELNOST ZÁRUKY NA POKRYTÍ RIZIK SE SDĚLENÍM O ZNEHODNOCENÝCH AKTIVECH
(162)
Komise by měla posoudit slučitelnost opatření na záchranu aktiv podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU a na základě sdělení o znehodnocených aktivech. Sdělení o znehodnocených aktivech neslouží, jak uvedlo Německo, pouze k zajištění jednotných správních postupů (59), ale objasňuje také uplatňování pravidel pro poskytování státní podpory na opatření na záchranu znehodnocených aktiv. Zohledňuje zvláštnosti opatření na záchranu aktiv a z pravidel pro státní podpory odvozuje kriteria slučitelnosti těchto opatření. Používání sdělení o znehodnocených aktivech má zajistit soulad opatření na záchranu aktiv, která přijímají členské státy, a dodržování předpisů v oblasti kontroly státních podpor. Podle bodu 18 sdělení o znehodnocených aktivech je cílem tohoto sdělení stanovit koordinované zásady a kritéria, aby se v co největší míře zaručila účinnost opatření na záchranu aktiv na vnitřním trhu, a přitom se zároveň sledoval dlouhodobý cíl, kterým je obnovení obvyklých tržních podmínek. Cíle tohoto sdělení jsou tudíž mnohem širší, než Německo předpokládá, a nejsou omezeny na jednotné správní postupy. Vzhledem k těmto cílům musí Komise použít sdělení o znehodnocených aktivech na všechna opatření na záchranu aktiv.
(163)
Komise tudíž nevidí žádný důvod, aby se opatření přezkoumalo přímo na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU, jak požadovalo Německo.
(164)
Ve sdělení o znehodnocených aktivech je stanoveno, za jakých podmínek jsou opatření na záchranu aktiv slučitelná s čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU. Ověření slučitelnosti je tedy třeba provést na základě řady kritérií. Mezi tato kritéria patří zejména způsobilost aktiv k záchraně, správa aktiv, ocenění zajištěného portfolia, jasné vymezení problému, naprostá transparentnost a úplné poskytnutí informací o znehodnocení aktiv ex ante, zaměření opatření na veřejný zájem, přiměřenost protiplnění a rozdělení zátěže, jakož i povinné posouzení plánu restrukturalizace ze strany Komise.
9.2.2.1. Způsobilost aktiv k záchraně
(165)
Podle bodu 33 a následujících bodů sdělení o znehodnocených aktivech se musí způsobilá aktiva vymezit a zařadit do kategorií (košů). Podrobné vysvětlivky k vymezení těchto kategorií jsou uvedeny v příloze III uvedeného sdělení. Avšak z důvodu různorodosti aktiv, na něž se vztahuje záruka na pokrytí rizik, je systém košů uvedený ve sdělení o znehodnocených aktivech nedostatečný. Bod 35 sdělení však poskytuje pro vymezení způsobilých aktiv další prostor. Tak mohou banky, na které se nevztahuje bod 33 sdělení, zachránit znehodnocená aktiva, aniž by bylo nutné zvláštní odůvodnění, pokud tato aktiva nepředstavují více než 10-20 % celkových aktiv, na něž se vztahuje záchranný mechanismus. Jelikož je v daném případě [cca 75] % bilanční sumy HSH zajištěno předmětnou zárukou na pokrytí rizik, neposkytuje bod 35 sdělení o znehodnocených aktivech uspokojivé řešení.
(166)
Podle bodu 32 sdělení o znehodnocených aktivech, v němž jsou obsaženy základní vysvětlivky ke způsobilosti aktiv, by se však při posuzování druhu aktiv spadajících pod určité opatření na záchranu mělo postupovat pragmaticky. Komise zjistila, že spektrum kategorií aktiv dotčených finanční krizí se v průběhu času v důsledku vedlejších účinků rozšířilo. Zejména cenné papíry z oblastí lodní dopravy, letecké dopravy a nemovitostí jsou v současnosti nelikvidní nebo se jejich hodnota výrazně snížila. Opatření na záchranu těchto druhů aktiv mohou přispět ke splnění cílů sdělení o znehodnocených aktivech, tzn. že se zvýší transparentnost a přispěje k finanční stabilitě, dokonce i v případě, že tato aktiva nespadají do kategorií aktiv, jež finanční krizi vyvolaly. Z tohoto důvodu Komise v dřívějších případech akceptovala opatření na záchranu těchto aktiv (60) a považuje to rovněž v daném případě za přiměřené.
(167)
Podle bodu 36 sdělení o znehodnocených aktivech je možné kritéria způsobilosti chápat šířeji, pokud je to kompenzováno rozsáhlejší restrukturalizací. Čím větší je podíl zajištěných aktiv v portfoliu banky, tím důkladnější musí být restrukturalizace. Komise v rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila pochybnosti ohledně způsobilosti aktiv, neboť měla dojem, že původní plán restrukturalizace, jenž jí byl tehdy předložen, nenabízí přiměřené vyrovnání za pružné uplatňování kritérií způsobilosti. Dne 11. července 2011 HSH předložila pozměněný plán restrukturalizace. Pozměněná restrukturalizační opatření zahrnují snížení bilanční sumy ve výši 61 %, prodej […] podílů a uzavření 15 z 21 mezinárodních poboček HSH. Komise se domnívá, že rozsah restrukturalizace nabízí vyrovnání za pružné uplatňování sdělení o znehodnocených aktivech, pokud jde o způsobilost aktiv. Pochybnosti Komise ohledně způsobilosti aktiv tak byly vyvráceny.
9.2.2.2. Správa aktiv
(168)
Komise v bodě 45 rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila vzhledem ke správě aktiv pochybnosti o slučitelnosti záruky s vnitřním trhem. Jelikož se všechna aktiva měla i nadále objevovat v bilanci HSH, neexistoval žádný důkaz o jasném funkčním a organizačním oddělení HSH a zajištěných aktiv (zejména vzhledem ke správě, personálu a zákazníkům).
(169)
Německo poskytlo dodatečné informace a uvedlo, že HSH zřídila restrukturalizační jednotku. Jedná se o interní banku za účelem likvidace s oddělenou správou. Aby nemohlo dojít ke střetu zájmů mezi hlavní bankou a restrukturalizační jednotkou, zavedla HSH podávání zpráv o jednotlivých oblastech činnosti a oddělenou správu restrukturalizační jednotky. Komise souhlasí s připomínkami Německa o správě aktiv, která jsou shrnuta v bodě 113, a akceptuje změny, které HSH v této oblasti provedla. Záruka na pokrytí rizik tak splňuje požadavky sdělení o znehodnocených aktivech ohledně správy aktiv.
9.2.2.3. Ocenění zajištěného portfolia
(170)
Komise v bodě 47 rozhodnutí a zahájení řízení vyjádřila také pochybnosti ohledně ocenění zajištěného portfolia, neboť nezávislí odborníci ocenili jen malou část portfolia a HSH nepředložila dostatek informací pro posouzení skutečné ekonomické hodnoty celého portfolia. Před provedením opatření HSH objednala dva nezávislé znalce: Blackrock a Cambridge Place. Tyto společnosti ocenily pouze malou část zajištěného portfolia, a to cenné papíry zajištěné aktivy a část portfolia CIP.
(171)
Komise nesdílí názor Německa uvedený v bodě 115, že úvěrové operace jsou pro ocenění obtížně přístupné, neboť prognózy peněžních toků se opírají o celou řadu předpokladů, např. ohledně budoucích opožděných plateb, pravděpodobnosti a data selhání, navracení a úrokových sazeb (bezrizikové úrokové sazby, jakož i rizikové prémie). I když je oceňování v případě úvěrů s možností prodloužení, které jsou běžné u financování lodí a nemovitostí, tj. u velké části zajištěného portfolia, čím dál složitější, rozhodovací praxe Komise ukazuje, že portfolia včetně podobných aktiv byla již oceněna na základě peněžních toků (61). Německo kromě toho nebylo schopné dokázat, že by ocenění založené na prognózách peněžních toků vedlo ke zcela jinému výsledku.
(172)
Ocenění by mělo probíhat na základě jednotné metody stanovené na úrovni Evropské unie. HSH a její externí znalec společnosti Morgan Stanley provedli na žádost Komise v úzké spolupráci s odborníky Komise úplné ocenění portfolia. Předpoklady, za jakých HSH provedla ocenění, byly v souladu s přísnými stresovými scénáři, které Komise použila v jiných případech. Použité metody byly koherentní.
(173)
Z ocenění vyplynulo, že očekávané ztráty dalece převyšují tranši první ztráty ve výši 3,2 mld. EUR a že by pohltily tranši druhé ztráty ve výši 10 mld. EUR […]. Kromě toho se ukázalo, že skutečná ekonomická hodnota […] činí cca [155-170] mld. EUR ([cca 172] mld. EUR mínus 3,2 mld. EUR mínus [2,5-10] mld. EUR).
(174)
Jelikož bylo ocenění provedeno v souladu se sdělením o znehodnocených aktivech, Komise se domnívá, že její pochybnosti vyjádřené v bodě 45 rozhodnutí o zahájení řízení byly vyvráceny.
9.2.2.4. Naprostá transparentnost a poskytnutí úplných informací ex ante
(175)
V bodě 42 rozhodnutí o zahájení řízení Komise vyjádřila pochybnosti ohledně transparentnosti a poskytnutí úplných informací, neboť Německo nepředložilo úplné ocenění zajištěného portfolia provedené uznaným nezávislým odborníkem.
(176)
Podle bodu 20 sdělení o znehodnocených aktivech by podmínkou žádostí o podporu měly být úplná transparentnost ex-ante a banky způsobilé k poskytnutí podpory musí poskytnout úplné informace o znehodnocení aktiv, a to pro každé aktivum, které má být předmětem opatření na záchranu. To by mělo být založeno na přiměřeném ocenění, potvrzeno nezávislými odborníky a schváleno příslušným orgánem dohledu. Předkládané informace o znehodnocených aktivech by měly tak podrobné, jak je uvedeno v příloze III oddílu II a tabulce 2 sdělení o znehodnocených aktivech.
(177)
Od přijetí rozhodnutí o zahájení řízení byly Komisi předloženy podrobné informace o zajištěném portfoliu a aktivech. Ocenění ukázalo, že skutečná ekonomická hodnota portfolia dosahuje [155-170] mld. EUR. Dopad kapitálové úlevy záruky na pokrytí rizik byl vyčíslen na [cca 3,5] mld. EUR. Společnost Morgan Stanley toto ocenění včetně výchozích předpokladů a použitých metod oficiálně podepsala a validovala. Dopad kapitálové úlevy daného opatření potvrdil úřad BaFin v únoru 2010. Dopad kapitálové úlevy vypočítaný na základě ocenění aktiv se liší od předběžného posouzení Komise uvedeného v bodě 21 a následujících bodech rozhodnutí o zahájení řízení. Komise souhlasí s výsledkem ocenění a s výpočtem dopadu kapitálové úlevy, které Německo poskytlo. Vzhledem k výsledku šetření proto už není nutné zabývat se připomínkami Německa k dopadu kapitálové úlevy.
(178)
Pochybnosti Komise ohledně transparentnosti a poskytování informací ex ante jsou vyvráceny.
9.2.2.5. Zajištění souladu s cíli veřejné politiky
(179)
Podle oddílu 5.3 sdělení o znehodnocených aktivech by měly být pobídky určené k motivaci bank k účasti na záchraně aktiv sladěny s cíli veřejné politiky tímto způsobem: a) omezením lhůty k předložení žádosti o účast na programu na šest měsíců, b) vytvořením mechanismů, kterými se zajistí, že se banky, které nejvíce potřebují záchranu aktiv, účastní opatření na záchranu aktiv a c) vhodným omezením týkajícím se chování bank, aby se mj. omezily účinky na hospodářskou soutěž.
(180)
Vzhledem k systémovému významu HSH pro ekonomiku veřejných vlastníků byla záruka koncipována výhradně pro HSH a přizpůsobena její specifické situaci. V souvislosti s pozměněným plánem restrukturalizace bude HSH uložena celá řada omezení týkajících se chování bank, která se vztahují zejména na tyto body: vyplácení dividend a kupónů, řízení společnosti, protiplnění a přítomnost na trhu v určitých odvětvích, jako je například financování lodí.
(181)
Záruka na pokrytí rizik ve prospěch HSH je proto slučitelná s požadavky sdělení o znehodnocených aktivech, které se týkají zajištění souladu s cíli veřejné politiky.
9.2.2.6. Protiplnění a rozdělení zátěže
(182)
V bodě 49 rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila Komise pochybnosti týkající se přiměřenosti rozdělení zátěže. Podle bodu 24 sdělení o znehodnocených aktivech se mělo od HSH vyžadovat, aby na základě ustanovení o první ztrátě přispěla k úhradě části ztrát nebo na pokrytí rizika (běžně nejméně 10 %). Přiměřené rozdělení zátěže lze zajistit i za pomoci vyššího protiplnění či dodatečného vyrovnání. Komise dále v bodě 51 a dalších bodech rozhodnutí o zahájení řízení vznesla pochybnosti o tom, zda prémie ve výši 400 bazických bodů představuje přiměřené protiplnění za riziko převzaté veřejnými vlastníky.
(183)
U všech opatření na záchranu aktiv musí být podle bodu 41 sdělení o znehodnocených aktivech zajištěno přiměřené protiplnění pro stát. Protiplnění za opatření na záchranu aktiv je přiměřené, pokud uhradí dopady opatření u vlastního regulačního kapitálu. To znamená, že musí být zajištěno přiměřené protiplnění za účinek záchrany kapitálu.
(184)
Pokud jde o účinek záchrany kapitálu, Komise ve svém rozhodnutí o státní podpoře, kterou poskytlo Německo na restrukturalizaci společnosti Landesbank Baden-Württemberg (62), konstatovala, že snížení kapitálu o 6,25 % je možné považovat za přiměřené protiplnění účinku záchrany kapitálu (63). Účinek záchrany kapitálu za záruku na pokrytí rizik byl vyčíslen na [zhruba 3,5] mld. EUR, z čehož vyplývá roční protiplnění ve výši přibližně 220 milionů EUR (což odpovídá nominální hodnotě záruky ve výši ([přibližně 220] bazických bodů) v případě, že HSH využije plnou částku záruky. Při (částečném) vypovězení záruky by minimální výše protiplnění za snížení kapitálu měla být úměrně snížena na [přibližně 220] bazických bodů zbývající nominální hodnoty záruky.
(185)
Jak je uvedeno v bodu 46, za záruku na pokrytí rizik navrhla HSH zaplatit záruku ve výši 400 bazických bodů. To znamená, že v závislosti na scénáři zaplatí HSH [ 1,5] mld.y EUR (žádné čerpání záruky), [ 2,5] mld.y EUR (čerpání ve výši 5 mld. EUR) nebo [ 4] mld. EUR (čerpání ve výši 10 mld. EUR).
(186)
Pokud jde o přiměřenost minimální výše protiplnění za záchranu kapitálu ve výši [přibližně 220] bazických bodů ročně na 10 mld. EUR nebo (v případě částečných vypovězení) na zbývající nominální hodnotu záruky (64), pak v případě částečného vypovězení záruky dojde ke snížení absolutní částky protiplnění za záchranu kapitálu. Ačkoliv účinek záchrany kapitálu pravděpodobně neklesne v přímém úměru k výši záruky na pokrytí rizik, je Komise přesvědčena, že se během trvání záruky na pokrytí rizik jedná o přiměřené přiblížení pro účely vypočítání minimální výše protiplnění za záchranu kapitálu. Komise by proto u zbývající nominální hodnoty záruky považovala protiplnění ve výši [zhruba 220] bazických bodů ročně za přiměřené.
(187)
Jelikož [zhruba 220] bazických bodů u zbývající částky záruky představuje přijatelné přiblížení k sazbě 6,25 % u částky snížení kapitálu, je podle Komise dostačující, aby se HSH Finanzfonds AöR každý rok platilo 6,25 % na účinek záchrany kapitálu. Protiplnění za záchranu kapitálu je možné považovat za slučitelné se sdělením o znehodnocených aktivech.
(188)
Podle bodu 41 sdělení o znehodnocených aktivech musí nadto převodní hodnota pro opatření spočívající v nákupu aktiv nebo jejich pojištění vycházet z jejich reálné ekonomické hodnoty.
(189)
Z posouzení záruky na pokrytí rizik provedeného Komisí vyplynulo, že garantovaná hodnota ve výši [zhruba 168] mld. EUR byla stanovena příliš vysoko (nad reálnou ekonomickou hodnotou), zatímco tranše z první ztráty byla nastavena příliš nízko. Rozdíl mezi garantovanou a skutečnou ekonomickou hodnotou činí [2,5-10] mld. EUR. V důsledku toho mělo dojít k „opravě“ garantované hodnoty a navýšení tranše z první ztráty. Německo předložilo důkazy o tom, že HSH není schopna splatit [2,5-10] mld. EUR a nadto takovou splátku odmítá. Ačkoliv HSH nemůže za účelem pokrytí očekávaných ztrát navýšit tranši z první ztráty o [2,5-10] mld. EUR, přesto by se dal podle bodu 41 sdělení o znehodnocených aktivech tento rozdíl získat zpět v pozdější fázi, například prostřednictvím mechanismu zpětného získání (tzv. claw-back mechanism) a rozsáhlých restrukturalizačních opatření.
(190)
Takto lze u základní prémie ve výši 400 bazických bodů, která se odvádí státu, zřídit mechanismus zpětného získání, který by se týkal části splátky přesahující protiplnění za záchranu kapitálu ve výši [zhruba 220] bazických bodů. Tato částka by nadto závisela na případném čerpání záruky, neboť (jak vyplývá z následující tabulky) se základní prémie může měnit.
Tabulka 12
Zpětná platba v podobě základní prémie a dalších splátek
(v milionech EUR)
Scénář 1
(žádné čerpání záruky 0 EUR)
Scénář 2
(čerpání záruky ve výši 5 mld. EUR)
Scénář 3
(čerpání záruky ve výši 10 mld. EUR)
Základní prémie (400 bazických bodů ze zbývající nominální hodnoty záruky)
[ 1,5]
[ 2,5]
[ 4]
Z toho protiplnění za záchranu kapitálu ([přibližně 220] bazických bodů ze zbývající nominální hodnoty záruky)
[700-900]
[1 200-1 600]
[1 800-2 500]
Další splátky obsažené v základní prémii
[500-800]
[1 000-1 400]
[1 500-2 000]
Další nezbytné splátky
(…)
(…)
(…)
(191)
Protiplnění by tudíž nezaručilo žádné dostačující splátky v podobě základní prémie. V zájmu úplného splacení musí HSH státu zaplatit i rozdíl mezi skutečnou ekonomickou hodnotou a převodní hodnotou, který není uhrazen formou základní prémie ve výši 400 bazických bodů. V závislosti na daném scénáři leží tento rozdíl mezi […] EUR a […] EUR.
(192)
Německo i HSH odmítají zvýšit příslušnou splátku, a proto nelze prohlásit podporu za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 659/1999.
(193)
Komise trvá na tom, že ze pozměněný plán restrukturalizace vyplývá, že dodatečná zpětná platba mezi […] EUR a […] EUR není možná, neboť by se tím jinak ohrozila životaschopnost HSH. Plná splátka by podle prognóz bodu (91) odčerpala veškeré zisky, které se HSH v průběhu celého období restrukturalizace i po něm podařilo vytvořit.
(194)
Komise se přesto domnívá, že slučitelnost podpory s vnitřním trhem by mohla být zajištěna za pomoci systémů protiplnění umožňujících opravu, jež by byla v souladu jak se sdělením o znehodnocených aktivech, tak i s rozhodovací praxí Komise, pokud jde o splátky a protiplnění. Podle bodu 41 sdělení o znehodnocených aktivech se za přijatelný považuje postup, při němž převodní hodnota (garantovaná hodnota) aktiv překračuje jejich reálnou ekonomickou hodnotu, doprovází-li ho rozsáhlá restrukturalizace a je-li vázaný na podmínky umožňující zpětné získání této dodatečné podpory v pozdější fázi. Bod 41 sdělení o znehodnocených aktivech ponechává tedy určitý prostor pro částečné splátky, pokud se tyto splátky vyváží úměrnou restrukturalizací.
(195)
V předmětné věci podpory je podle Komise možné dosáhnout částečných dodatečných splátek za pomoci několika opatření.
(196)
Podle Komise by tak (nakolik je to možné a aniž by se tím ohrozila dlouhodobá životaschopnost HSH) mělo dojít nejprve k okamžité úhradě případných dodatečných splátek, jež by se neměla odkládat déle, než je nezbytně nutné. Z tohoto důvodu Komise prověřovala, jestli je možné provést jednorázovou platbu, a v souladu s bodem (90) od HSH žádala, aby ve svých finančních prognózách na rok 2011 počítala s jednorázovou platbou ve výši 500 milionů EUR. Podle finančních prognóz uvedených v bodě (91) je HSH schopna vyplatit státu jednorázovou platbu ve výši 500 milionů EUR. Zaplacení takové částky by sice odčerpalo veškeré očekávané zisky HSH a v roce 2011 by mohlo vést k čisté ztrátě ve výši [150-200] milionů EUR. Tuto ztrátu však lze v následujících letech vyrovnat a HSH to nebude bránit v tom, aby ve zbývajících letech restrukturalizace docílila prokazatelné a trvalé zisky (které by odrážely životaschopnost její činnosti). Taková „úspěšné bilance“ je nutná k tomu, aby bylo možné prokázat obnovení životaschopnosti HSH a koneckonců i její schopnosti nalézt nové investory. Na základě toho se Komise domnívá, že 500 milionů EUR je nejvyšší možná částka určená na částečnou splátku, kterou si HSH může zatím dovolit.
(197)
Komise si ovšem nemyslí, že částka, kterou je třeba nejprve splatit, by měla být státu vyplacena v hotovosti. Vzhledem ke kapitálu, který má HSH nyní k dispozici a který doposud nestačil ani na pokrytí ztrát pocházejících z její investiční činnosti, ani na posílení kapitálového stropu, se Komise domnívá, že by se jednorázová platba ve výši 500 milionů EUR dala namísto v hotovosti provést formou podílů. Těžiště činnosti HSH bude i nadále spočívat v obchodních oblastech s výrazně procyklickou a volatilní povahou, jako je financování lodí (viz body (223) až (226)), a proto je posílení její kapitálové struktury nezbytně nutné.
(198)
Podle Komise je mimo to v silách HSH, aby vedle výše uvedené jednorázové platby prováděla další průběžné splátky. Další opravu převodní ceny lze dosáhnout pomocí dodatečné prémie, která by byla spolu se základní prémií odváděna během celého období restrukturalizace. Na základě finančních prognóz uvedených v bodě (91) se Komise domnívá, že by taková dodatečná prémie mohla činit 385 bazických bodů, aniž by se tím ohrozilo obnovení životaschopnosti HSH. Dodatečná prémie ve výši 385 bazických bodů by nepřekročila výši plateb základní prémie čítající 400 bazických bodů uvedených v tabulce 4, s nimiž se počítá po celé období restrukturalizace (65). Platby dodatečné prémie by tudíž překročily čistý zisk HSH, který se očekává v letech 2012 až 2014, pouze ve scénáři 3, v němž se čerpání odhaduje na 10 mld. EUR (viz bod (90)). Komise dále konstatuje, že HSH již 3 mld. EUR záruky vypověděla, a tak lze vyloučit, že by došlo ke scénáři 3 v tabulce 4 (čerpání celých 10 mld. EUR záruky).
(199)
Pokud by došlo k vyplacení vyšší částky, než je tato dodatečná prémie, hrozilo by nebezpečí, že HSH nedosáhne kvóty svého kmenového kapitálu ve výši 10 %. Jak se uvádí v bodech (223) až (226) a jak je podrobně rozvedeno v bodech (229) až (232), považuje Komise za nezbytné, aby si HSH vytvořila kapitál, který by jí umožnil absorbovat konjunkturální výkyvy jejích finančních výsledků, tak aby v žádném okamžiku nebylo ohroženo obnovení životaschopnosti HSH. Kvóta kmenového kapitálu ve výši 10 % se v tomto smyslu považuje za dostatečnou. Pokud by dodatečná prémie tuto kvótu zmírnila, mělo by se po dobu ohrožení životaschopnosti HSH od placení této prémie upustit.
(200)
Na tomto základě je podle Komise rozhodně v silách HSH provést v následujících letech další platby, aniž by se tím bránilo obnovení její životaschopnosti.
(201)
Z uvedených důvodů a k zajištění slučitelnosti záruky na pokrytí rizik se sdělením o znehodnocených aktivech požaduje Komise jiný mechanismus protiplnění, kterým se následujícím způsobem mění ustanovení o poskytnutí rámce záruk obsažená ve smlouvě uzavřené dne 2. června 2009 (dále jen „smlouva o poskytnutí záruk“). Mechanismus protiplnění se opírá o stávající základní prémii, jak ji ukládá smlouva o poskytnutí záruk, ve výši 400 bazických bodů ročně u nominální hodnoty zbývající záruky. Tato základní prémie zůstane nezměněna s tou výjimkou, že čerpání záruky nepovede ke snížení nominální hodnoty coby základu pro výpočet výše základní prémie. Tímto způsobem se Komise vyhýbá jakýmkoli pobídkám k využití záruky. Vedle základní prémie se ukládá jednak dodatečná prémie ve výši 385 bazických bodů, a poté jednorázová platba ve výši 500 milionů EUR v kmenových akciích („jednorázová platba“ nebo „jednorázová platba ve formě akcií“). V zájmu realizace těchto požadavků se v souladu s body (201) až (208) musí změnit původní smlouva o poskytnutí záruk.
(202)
Do smlouvy je nejprve třeba zapracovat dodatečnou prémii. Základ pro výpočet dodatečné prémie by se měl podobat základu pro výpočet základní prémie a měl by se skládat z nominální hodnoty záruky bez případných částečných vypovězení, ne však bez případného čerpání záruky. Základ pro výpočet dodatečné prémie by se však měl odvíjet v závislosti na rozsahu, v němž HSH nakonec záruku vypoví, přičemž nezáleží na době vypovězení. Životaschopnost HSH je tudíž dotčena jen v tom rozsahu, v jakém bude HSH záruku čerpat. V případě částečného vypovězení záruky bude HSH splacena část všech vyplacených dodatečných prémií, která odpovídá výši částečně vypovězené záruky. Za tímto účelem by se měla u zbývající částky záruky každý rok zaplatit základní prémie; dodatečná prémie by se však měla převést na konto, a to i přesto, že obě prémie je třeba vypočítat na základě smluvně dohodnuté částky záruky snížené o vypovězení, ne však o čerpání. Dodatečná prémie se společnosti HSH Finanzfonds AöR zaplatí, pouze pokud dojde k čerpání záruky. V souladu s tím by v případě částečného vypovězení záruky měla být HSH vrácena dodatečná prémie, která byla převedena na konto a která odpovídá výši částečně vypovězené záruky.
(203)
Aby se výpovědi neděly na úkor životaschopnosti, mělo by k částečným vypovězením záruky docházet pouze tehdy, pokud tím kvóta kmenového kapitálu HSH k 31. prosinci 2011 neklesne pod [8,5-9,5] %, k 31. prosinci 2012 pod [9-10] %, k 31. prosinci 2013 pod [9,5-10,5] %, příp. k 31. prosinci 2014 pod [10-11] %. K částečnému vypovězení se dále nesmí přistoupit v případě, že by se v okamžiku částečného vypovězení sice dosáhlo uvedených kvót, ale v následujících letech by to již při opatrnějším plánování neplatilo.
(204)
Dodatečná prémie by se měla vybírat se zpětnou platností od 31. března 2009 a u částí obchodních roků by se měla vypočítávat pro rata temporis. Dodatečná prémie by se měla vyplácet společně se základní prémií za předpokladu, že kvóta kmenového kapitálu HSH činí alespoň 10 % („kvóta minimálního kmenového kapitálu“).
(205)
Mechanismu zpětného získání by měl obsahovat konsolidační příslib, aby v důsledku odvodu dodatečné prémie nedošlo k ohrožení životaschopnosti HSH. Konsolidační příslib by měl platit až do 31. prosince [2030-2040]. Dostane-li se kvóta kmenového kapitálu HSH kvůli nutnosti vyplatit dodatečnou prémii pod kvótu minimálního kmenového kapitálu, odloží se po předložení konsolidačního příslibu tato platba na pozdější dobu. Překročí-li kvóta kmenového kapitálu kvótu minimálního kmenového kapitálu, splatí se konsolidační příslib opět až do výše kvóty minimálního kmenového kapitálu. Tento mechanismus poskytuje HSH nutný manévrovací prostor, současně však zaručuje, že k splátce dojde, jakmile toho HSH bude opět schopná.
(206)
Během platnosti konsolidačního příslibu by měl být odložený nárok na vyplacení dodatečné prémie opět zcela obnoven. Dodatečná prémie je splatná nejpozději k 31. prosinci [2015-2025]. Nehledě na to by k splátce základní i dodatečné prémie mělo dojít nejpozději v době, kdy se součet částečných vypovězení a využití záruky rovná 10 mld. EUR.
(207)
Za druhé by společnosti HSH Finanzfonds AöR a HSH mělo být uloženo, aby smlouvu o poskytnutí záruky uzavřenou dne 2. června 2009 změnily v tom smyslu, že se nárok společnosti HSH Finanzfonds AöR vůči HSH bude zakládat na jednorázové platbě ve výši 500 milionů EUR. Aby se předešlo snížení kvóty vlastního kapitálu HSH, měla by HSH tento nárok splatit emisí kmenových akcií za pomoci navýšení kapitálu. Emisní cena se vypočítá na základě hodnoty HSH ke dni rozhodnutí valné hromady o takovém navýšení kapitálu a čisté hodnoty nároku na jednorázovou platbu. HSH by měla vydat akcie ve výši čisté hodnoty nároku přímo společnosti HSH Finanzfonds AöR (a nepřímo tak i veřejným vlastníkům).
(208)
Navýšení kapitálu lze provést buď řádným navýšením fyzického kapitálu za vyloučení předkupního práva menšinových akcionářů, nebo kombinovaným navýšením fyzického kapitálu a kapitálu v hotovosti při uplatnění předkupního práva všech akcionářů kromě společnosti HSH Finanzfonds AöR, pokud jde o podíl v hotovosti. Společnosti HSH Finanzfonds AöR a HSH zůstává vyhrazeno, aby zvolily způsob navýšení kapitálu, čímž by se zajistila rychlejší realizace a zapsání do obchodního rejstříku.
(209)
Pokud dojde ke změně smlouvy o poskytnutí záruky, kolísá absolutní částka dodatečné prémie úměrně k výši ztrát skutečně krytých společností HSH Finanzfonds AöR (tj. čím vyšší ztráty pokryté společností HSH Finanzfonds AöR, tím vyšší splátky). Splátky, které z obou výše popsaných podmínek Komise stanovených pro tři scénáře popsané v bodu (46) vyplývají, jsou shrnuty v následující tabulce.
Tabulka 13
Zpětná platba prostřednictvím základní prémie, jednorázové platby a dodatečné prémie
(V mil. EUR)
Scénář 1
(žádné čerpání záruky 0 EUR)
Scénář 2
(čerpání záruky: ve výši 5 mld. EUR)
Scénář 3
(čerpání záruky: ve výši 10 mld. EUR)
Základní prémie (400 bazických bodů ze zbývající nominální hodnoty záruky)
[ 1,5]
[ 2,5]
[ 4]
Z toho protiplnění za snížení kapitálu ([přibližně 220] bazických bodů ze zbývající nominální hodnoty záruky)
[700-900]
[1 200-1 600]
[1 800-2 500]
Další splátky obsažené v základní prémii
[500-800]
[1 000-1 400]
[1 500-2 000]
Dodatečná prémie (385 bazických bodů z naposledy čerpané částky záruky)
0
[1 500-2 500]
[3 500-4 500]
Jednorázová platba ve formě akcií
500
500
500
Zpětné platby celkem
[1 000-1 300]
[3 000-4 400]
[5 500-7 000]
Další nezbytné splátky
(…)
(…)
(…)
(210)
Komise uznává, že i přes dodatečné požadavky dojde u mechanismu protiplnění v případě všech tří scénářů uvedených v tabulce 13 pouze k částečnému splacení celkového rozdílu ve výši [2,5-10] mld. EUR mezi reálnou ekonomickou hodnotou a garantovanou hodnotou ([…] mld. EUR u prvního scénáře, […] mld. EUR u druhého scénáře a […] mld. EUR u třetího scénáře).
(211)
Komise však předmětnou záruku na pokrytí rizik (včetně dalších požadavků spojených s protiplněním) srovnala se schválenými opatřeními na záchranu aktiv u jiných bank. Komise kromě toho poukazuje na to, že u ocenění opatření na záchranu aktiv, u nichž nelze zaplatit žádné přiměřené protiplnění, ponechává bod 41 sdělení o znehodnocených aktivech určitý prostor pro případ, že příslušné opatření bude založeno na rozsáhlé restrukturalizaci a/nebo mechanismu zpětného získání. Komise poukazuje dále na to, že v rámci své rozhodovací praxe schválila jak opatření s plnou splátkou (např. u ING (66) nebo LBBW (67)), tak opatření, u nichž sice nedošlo k žádné splátce, ale u nichž byla provedena rozsáhlá restrukturalizace (např. u Parex Banka (68)).
(212)
Záruka na pokrytí rizik počítá s částečnou splátkou spojenou s rozsáhlou restrukturalizací. Splňuje tím předpoklady uvedené v bodě 41 sdělení o znehodnocených aktivech a spadá tak mezi opatření, která Komise doposud ve své rozhodovací praxi schválila. Mechanismus HSH záruka/protiplnění nadto umožňuje částečnou splátku u všech možných scénářů. Pokud by se jako například u scénáře 3 vyčerpala celá záruka, činila by odpovídající částečná splátka […] % zpětné pohledávky. V důsledku restrukturalizace HSH dojde současně ke snížení bilanční sumy o 61 %, jak je uvedeno níže v bodech (266) až (270). Vzhledem k probíhající rozsáhlé restrukturalizaci je tato částečná splátka v souladu s rozhodovací praxí Komise. Komise proto zastává názor, že pokud budou splněny výše uvedené požadavky, jež jsou dále upřesněny v příloze II, lze opatření na záchranu aktiv považovat za slučitelná se sdělením o znehodnocených aktivech.
9.2.2.7. Závěr
(213)
Z výše uvedených důvodů dospěla Komise k závěru, že připomínky Německa a dalších zúčastněných stran nerozptýlily její obavy týkající se hospodářské soutěže, pokud jde o záruku na pokrytí rizik. Komise má zato, že záruka na pokrytí rizik, pokud jde o aspekty zkoumané v oddíle 9.2.2 tohoto rozhodnutí, není v souladu se sdělením o znehodnocených aktivech. Pokud však budou splněny požadavky uvedené v příloze II, mohlo by být dosaženo slučitelnosti s vnitřním trhem.
9.2.3. SLUČITELNOST POZMĚNĚNÉHO PLÁNU RESTRUKTURALIZACE S VNITŘNÍM TRHEM
9.2.3.1. Stupeň potřebné restrukturalizace
(214)
Ve sdělení o restrukturalizaci byla stanovena pravidla státní podpory, jež platí pro restrukturalizaci finančních institucí vzhledem k opatřením, která byla Komisi oznámena do 31. prosince 2010 včetně. Změna plánu na restrukturalizaci HSH bude proto posuzována na tomto základě. V zájmu slučitelnosti s čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU musí restrukturalizace finančních institucí v souvislosti s dnešní finanční krizí podle sdělení o restrukturalizaci zaručit, aby
a)
byla obnovena dlouhodobá životaschopnost HSH;
b)
příjemce nesl dostatečný vlastní podíl (rozdělení zátěže) a
c)
byla přijata dostatečná opatření zabraňující narušení hospodářské soutěže.
(215)
V souladu se svou rozhodovací praxí Komise při posuzování požadavků na restrukturalizaci nepřipojí částku záruky likvidity k částce podpory.
9.2.3.2. Obnovení dlouhodobé životaschopnosti
(216)
V rozhodnutí o zahájení řízení byly vyjádřeny pochyby, zda je v silách HSH, aby obnovila svou dlouhodobou životaschopnost. Důkladné prověření životaschopnosti, k němuž došlo po přijetí rozhodnutí o zahájení řízení, tyto pochybnosti ještě posílilo.
(217)
V rozhodnutí o zahájení řízení byla identifikována tři podstatná slabá místa, která pravděpodobně ohrožují dlouhodobou životaschopnost HSH a k nimž se v původním plánu restrukturalizace dostatečně nepřihlédlo: a) závislost HSH na peněžním a kapitálovém trhu, b) její závislost na volatilních a cyklických činnostech a c) rozsáhlost jejích činností na kapitálovém trhu v poměru k jejím bankovním činnostem. Pochybnosti byly dále vzneseny u spolehlivosti míry růstu a dalších prognóz, o něž se opírá původní plán restrukturalizace.
(218)
Pokud jde o schopnost financování, přezkum u HSH odhalil: a) slabou strukturu financování s omezenými zdroji dlouhodobého stabilního financování, neboť bude nutné postupně splácet a refinancovat především státem garantované dluhopisy, které byly emitovány podle „ustanovení o zachování právních účinků“, b) velkou závislost na spořitelnách coby přednostním zdroji financování a c) nedostatek financování vedeného v USD.
(219)
V rozhodnutí o zahájení řízení (69) se zdůrazňovalo, že v roce 2014 musí HSH na peněžním a kapitálovém trhu refinancovat [60-110] mld. EUR; současně byla zpochybněna schopnost HSH takové refinancování provést. Komise zjistila mezeru ve výši kolem [15-30] mld. EUR, na jejíž pokrytí HSH ve svém plánování nevyčlenila žádné zvláštní zdroje financování. Jak se uvádí v bodě (54), vykazoval finanční plán HSH mezeru ve výši 48 mld. EUR, kterou lze na základě prognóz vlastního kapitálu a derivátů v souladu s údaji z minulosti přizpůsobit a jejíž nekrytou potřebu financování je možné vyčíslit na [15-30] mld. EUR. Snížením bilanční sumy na úrovni koncernu o 34 mld. EUR na 120 mld. EUR do konce roku 2014 (ve srovnání se 150 mld. EUR uváděnými v původním plánu restrukturalizace) však dojde k poklesu potřeby financování na peněžním a kapitálovém trhu a tlaku na HSH a její schopnost financování. Tímto způsobem se uzavře mezera ve financování, na kterou si HSH nevyčlenila žádné zvláštní finanční zdroje. HSH dále doložila, že její prognózy k plánovaným usazeným depozitům jsou ve srovnání se současnou a dřívější úrovní financování z tohoto zdroje nastaveny opatrně. Komise se proto domnívá, že potřebu financování ve výši [15-25] mld. EUR, na jejíž pokrytí nebyly vyčleněny žádné finanční zdroje, lze bez negativního dopadu na náklady financování HSH pokrýt vlastním kapitálem, nadměrnými vklady a prostřednictvím krátkodobého financování (nezajištěné a zajištěné finanční prostředky). HSH tak nebude muset hledat nové zdroje financování a může se opírat o zjištěné a stávající zdroje, pokud jde o její celkovou potřebu financování do roku 2014.
(220)
Pokud jde o závislost na spořitelnách coby přednostnímu zdroji financování (viz bod (95)), Komise podotýká, že spolu se snížením rizikového profilu HSH klesne rovněž význam spořitelen oproti jiným zdrojům. Dodatečné snížení bilanční sumy (o 30 mld. EUR ve srovnání s původním plánem restrukturalizace, viz bod (51)), s nímž počítá pozměněný plán restrukturalizace, povede k výraznému snížení potřeby nového financování a k výrazně menší mezeře ve financování. V důsledku plánovaného kombinovaného financování se ke konci období restrukturalizace (viz tabulku 7 a bod (93)) sníží závislost HSH na krátkodobých nezajištěných způsobech financování, čímž se rovněž oslabí hrozba nedostatku likvidity. HSH bude kromě toho své financování více zakládat na krytých dluhopisech, které v Německu podléhají přísným emisním podmínkám a které lze považovat za stabilní a relativně laciné zdroje financování.
(221)
Nedostatek financování HSH vedeného v USD představuje další důležité slabé místo v obchodním profilu HSH. Koncem roku 2010 bylo v USD vedeno zhruba [20-30] % celkových aktiv HSH. To odpovídá [50-70] mld. USD, z čehož bylo pouze [15-20] mld. USD ([20-25] %) přímo financováno v USD. Tato mezera bude uzavřena pomocí obchodování s měnovými swapy, jež se bude pravidelně prodlužovat. Kvůli neustálému rozšiřování měnových swapů v EUR/USD od vypuknutí finanční krize se cena této strategie financování ve srovnání se strategií financování vedeného v USD rovná dalším zhruba [20-30] bazickým bodům. Tato strategie kromě toho v sobě skrývá řadu rizik. K nim patří a) další možné náklady plynoucí z pravděpodobných nesrovnalostí mezi reálnými a očekávanými hotovostními toky z aktiv vedených v USD, b) vyšší volatilita krátkodobého stavu likvidity kvůli závazku vyrovnání marží ve spojitosti se stavem swapů (70) a c) zvýšená expozice vzhledem k úvěrovému riziku protistrany způsobená tím, že obchodování se swapy probíhá mimo burzu a HSH u těchto transakcí nese plné úvěrové riziko protistrany. K snížení rizikového profilu HSH však dochází hlavně v segmentech, v nichž vznikají aktiva vedená v USD (např. financování letadel, lodí a zahraničních nemovitostí), a proto se tím rovněž významně přispěje ke snížení potřeby financování v USD. HSH se kromě toho zavázala, že do roku 2014 zvýší podíl obchodování hlavní banky v USD, který bude refinancován financováním v USD, minimálně na […] %.
(222)
Na závěr lze konstatovat, že navrhovaná opatření odstraní pochyby vznesené Komisí. Opatření by měla zaručit, že HSH je na správné cestě k vytvoření udržitelnějšího a stabilnějšího kombinovaného financování, pokud jde o objem, splatnost, prioritu, bezpečnost a měny. Závazek dosáhnout do konce roku 2012, tj. před uplynutím lhůty stanovené za tímto účelem Basilejským výborem pro bankovní dohled, koeficientu čistého stabilního financování (net stable funding ratio) a koeficientu krytí likvidity (liquidity coverage ratio) […] umožní kontrolu pokroku HSH v této oblasti a měl by přispět k dalšímu zlepšení kvality jejího financování a k vytvoření dostatečně nadbytečné likvidity pro krizové situace.
(223)
V rozhodnutí o zahájení řízení (71) bylo zpochybněno, zda je HSH schopná zajistit svou dlouhodobou životaschopnost tím, že se bude soustředit na expanzi svých cyklických a volatilních obchodních segmentů (72). Podrobné prověření životaschopnosti tyto pochybnosti ještě posílilo, neboť se ukázalo, že rostoucího podílu čistých výnosů HSH z úroků se dosahuje prostřednictvím volatilních a cyklických činností (73). Za zvlášť problematický byl označen relativně velký význam, který se přikládá financování lodí a letadel. V pozměněném plánu restrukturalizace je však aspekt cykličnosti aktiv přiměřeně zohledněn a zároveň je zachována franšíza HSH v obchodní divizi lodní dopravy.
(224)
Dodatečná likvidace aktiv v objemu [30-35] mld. EUR (na 82 mld. EUR v roce 2014) bude u hlavní banky a zejména u cyklických a volatilních činností provedena v plném rozsahu. HSH ukončí své aktivity v oblasti financování letadel. Stávající aktiva v oblasti financování letadel v objemu [3-8] mld. EUR se do konce roku [2011-2012] přenesou na restrukturalizační jednotku a zlikvidují. HSH se zaváže, že v této oblasti nebude vyvíjet žádnou další činnost. HSH se kromě toho zavázala, že do konce roku 2014 sníží svá celková aktiva v rámci hlavní banky v obchodní oblasti lodní dopravy na 15 mld. EUR, a to tak, že do konce roku [2011-2012] převede dalších [0,5-2] mld.y EUR na restrukturalizační jednotku a omezí objem nových obchodů. Celková hodnota aktiv v oblasti financování lodí a letadel činí 15 mld. EUR ve srovnání s hodnotou [25-30] mld. EUR v roce 2008.
(225)
Kromě toho se do roku 2014 sníží celková aktiva obchodní divize nemovitostí na 13 mld. EUR, neboť nový mezinárodní obchod s nemovitostmi pro německé firemní zákazníky skončí a další nové obchody se omezí. Nadto se v důsledku nižšího objemu nových obchodů do roku 2014 výrazně omezí divize firemních zákazníků.
(226)
Celkové snižování bude doprovázet zlepšování postupů HSH při řízení rizik. HSH pracuje zejména na tom, aby se především v obchodní oblasti lodní dopravy omezila velká jednotlivá rizika. Kromě toho se zavázala snížit stávající velká jednotlivá rizika na […] milionů EUR a nová jednotlivá rizika omezit na maximálně […] milionů EUR.
(227)
V bodě 62 rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila Komise pochybnosti týkající se objemu obchodování HSH na kapitálových trzích, který byl i přes novou orientaci na regionální činnosti nadále považován za neúměrně velký. K těžkostem HSH přispělo zejména obchodování na vlastní účet.
(228)
Snížení bilanční sumy povede k značnému snížení aktivit HSH na kapitálových trzích. Ty se do roku 2014 sníží na objem [25-35] mld. EUR v aktivech hlavní banky. Ve srovnání s tím činil objem aktiv v roce 2008 98,8 mld. EUR. Německo dále přislíbilo, že HSH nebude vykonávat žádný obchod na vlastní účet. HSH se bude obchodním činnostem věnovat pouze v tom rozsahu, který je nutný k realizaci zákaznických smluv, za účelem snížení rizika (hedging) v rámci obchodů se zákazníky, popř. pro řízení likvidity v oblasti treasury, jakož i ke správě bilanční sumy (v každém případě až do hodnoty měřené maximální hodnotou v riziku (value-at-risk, VaR)). Pomocí těchto opatření budou odstraněny pochybnosti vyjádřené v rozhodnutí o zahájení řízení.
(229)
Další možnou překážku dlouhodobé životaschopnosti HSH představuje slabá struktura jejího kapitálu. Zejména vzhledem k dalším bodům uvedeným níže nebylo jasné, zda očekávaná slabá kapitalizace, s níž se ke konci období restrukturalizace v původním plánu restrukturalizace počítalo (kvóta Tier 1 ve výši [zhruba 9] %), je přiměřená: a) cykličnost a volatilní povaha obchodního profilu HSH, jež si vynucuje další kapitálový val, který by absorboval opakované, vyšší a propojené ztráty, b) dopady finanční krize na kapitál HSH (74) a c) zavedení nových pravidel Basel III, která povedou k výraznému navýšení minimální výše kapitálu (75) požadované z hlediska dozoru. Kromě toho lze předpokládat, že účastníci trhu a zejména instituce, jež na peněžním a kapitálovém trhu nabízejí pravděpodobně nezajištěné finanční prostředky, očekávají vyšší kvóty kapitálu.
(230)
Další snížení rizikového profilu HSH, ponechání si zisků a navýšení kapitálu o 500 milionů EUR v roce 2013 povedou k výraznému zlepšení kapitalizace HSH. Koncem roku 2014 by kvóta kmenového kapitálu mohla dosahovat výše nad 10 % a kvóta Tier 1 výše nad 12 %. Tato čísla se neshodují s kvótami ve výši [zhruba 7] %, resp. [zhruba 9] %, s nimiž počítal původní plán restrukturalizace. Odpovídají spíše novým kapitálovým normám pro banky. Část těchto zlepšení je sice nadále svázána s značným snížením aktiv zatížených rizikem, jež je podmíněno zárukou na pokrytí rizik, ale ke zlepšení struktury kapitálu by došlo v každém případě. Toto zlepšení je nutné vidět v souvislosti se snížením rizikového profilu bilance HSH a zejména se snížením podílu na cyklických aktivech.
(231)
Dalším požadavkem Komise týkajícím se slučitelnosti jak protiplnění za záruku na pokrytí rizik, tak splátky s vnitřním trhem je, že HSH nesmí vypovědět záruku na pokrytí rizik, pokud by kvóta kmenového kapitálu během období restrukturalizace v důsledku toho klesla pod stanovené hodnoty a především k 31. prosinci 2014 pod 10 % (viz bod (203)). To zaručí, že během období restrukturalizace bude HSH schopná si udržet přiměřenou úroveň kapitalizace, i kdyby došlo ke zhoršení hospodářské situace. Tento mechanismus by měl na trhu přispět k znovuzískání důvěry obchodních partnerů v HSH. Pozměněný plán restrukturalizace HSH předpokládá, že HSH do roku [2014-2016] záruku zcela opustí. Kvóta kmenového kapitálu by v té době měla být na [ 10] %.
(232)
Na závěr lze konstatovat, že díky navrhovaným opatřením dojde ke zlepšení struktury kapitálu HSH, takže bude v souladu s novými mezinárodními normami. Lepší kvóty kapitálu a vyšší odolnost vůči krizím budou mít v střednědobém horizontu u HSH pozitivní vliv na náklady financování.
(233)
V rozhodnutí o zahájení řízení (body 60 a 63) byly vyjádřeny pochyby o spolehlivosti určitých prognóz, jež byly použity při plánování HSH. Tyto pochybnosti se týkaly především prognóz a) růstu nejdůležitějších obchodních segmentů, b) růstu příjmů pocházejících z úrokových výnosů, c) marží v nejdůležitějších obchodních segmentech a d) vývoje rezervy pro případ rizika.
(234)
Zejména v segmentech lodní dopravy, dopravy a firemních zákazníků shledala Komise prognózy růstu příliš optimistické. Byla proto zpochybněna schopnost HSH dosáhnout celkových plánovaných výnosů. Pozměněný plán restrukturalizace se však opírá o přiměřené prognózy růstu v segmentech lodní dopravy a firemních zákazníků (viz tabulka 5). Míra růstu v rámci financování letadel není důležitá, neboť HSH tento segment v současnosti opouští. Jak ukazují tabulky 5 a 6, jsou míry růstu stanovené pro plánování segmentů lodní dopravy a firemních zákazníků značně nižší než ty, které se používaly v původním plánu restrukturalizace ze dne 1. září 2009. Mimoto odpovídají absolutnímu objemu obchodu, který by HSH v těchto oblastech mohla dosáhnout, pokud zvážíme její podíl na trhu a celkový objem trhu.
(235)
HSH kromě toho přehodnotila své prognózy růstu u příjmů, které nepocházejí z úrokových výnosů. Předpokládá se, že příjmy, které nepocházejí z úrokových výnosů, budou v období 2010-2014 činit v průměru zhruba [7-12] % čistých úroků hlavní banky. Vzhledem k úmyslu HSH zlepšit vzájemný prodej produktů mezi jejími segmenty finančního trhu a jinými obchodními oblastmi se tento cíl zdá dosažitelný.
(236)
V rozhodnutí o zahájení řízení byly zpochybněny prognózy marží stanovené v původním plánu restrukturalizace. Nové obchodní marže však byly koncem roku 2010 skutečně vyšší, než se původně předpokládalo, čemuž byly odpovídajícím způsobem přizpůsobeny prognózy plánování.
(237)
V rozhodnutí o zahájení řízení bylo zpochybněno, zda je HSH schopná přestát nejbližší recesi, aniž by musela opět žádat o státní podporu. Zpochybněna byla tudíž její dlouhodobá životaschopnost. Tyto pochybnosti se opíraly o tato slabá místa: a) křehkou strukturu financování, zejména nadcházející velké mezery ve financování a chronický nedostatek financování vedeného v USD, b) důraz na cyklické a volatilní činnosti, které pravděpodobně povedou k opětovným velkým a navzájem propojeným ztrátám a c) nízkou kapitalizaci k vyrovnání těchto ztrát. Návrhy dodatečných opatření obsažené v pozměněném plánu restrukturalizace však dokázaly pochybnosti Komise rozptýlit. Pozměněný plán restrukturalizace staví na reálnějších a srozumitelnějších prognózách, a proto nabízí spolehlivější obraz životaschopnosti HSH. Tento obraz představuje banku, která je na konci období restrukturalizace vybavena přiměřeným kapitálem, do silně cyklických segmentů směřuje menší část svých transakcí a vykazuje stabilizovanou, i když stále ještě problematickou strukturu financování. Kontrolní nástroje (koeficient čistého stabilního financování a podíl financování vedeného v USD) by přitom měly přispět k tomu, aby se HSH v střednědobém horizontu zaměřila na trvalé zlepšování v této oblasti. HSH by tak nyní měla disponovat kapitálovou základnou a nezbytnou strukturou financování, jež by jí umožnily přestát recesi bez potřeby nové státní podpory. Pokud jde o celkovou životaschopnost HSH, vyplývá z pozměněného plánu restrukturalizace, že výnosnost vlastního kapitálu HSH dosáhne během období restrukturalizace v roce 2014 [5-10] % (76). V absolutních číslech je toto procento nízké, ale v důsledku daleko menšího rizikového profilu HSH by mělo být stabilnější. Mělo by proto znamenat výrazné zlepšení ve srovnání s procenty v průběhu deseti let před krizí.
9.2.3.3. Vlastní příspěvek menšinových akcionářů a jejich zapojení do rozdělení zátěže
(238)
V zájmu omezení narušení hospodářské soutěže a zabránění morálním rizikům by se podle sdělení o restrukturalizaci měly omezit a) náklady na restrukturalizaci a současně b) výše státní podpory; mimoto je zapotřebí zvýšit vlastní příspěvek. Podle sdělení o restrukturalizaci by banky měly financovat restrukturalizaci nejprve z vlastních prostředků a tím snížit státní podporu na nezbytné minimum. Náklady spojené s restrukturalizací by neměl nést pouze stát, ale i ti, kteří do HSH vložili své investice. Mezi ně patří vlastníci akcií a držitelé druhotných dluhových obligací.
9.2.3.3.1. Vlastní příspěvek, rozdělení zátěže a omezení státní podpory na nezbytné minimum
(239)
V bodě 65 rozhodnutí o zahájení řízení Komise konstatovala, že objem vlastního přípěvku, který měl být proveden formou odprodejů, byl stanoven neurčitě. Německo přislíbilo, že HSH do konce období restrukturalizace odprodá [100-120] dceřiných společností. HSH již odprodala [30-40] z těchto [100-120] dceřiných společností a očekává, že veškeré odprodeje budou ukončeny nejpozději k […]. Příjmy a zisky z odprodeje budou použity k pokrytí nákladů na restrukturalizaci. Finanční podíly určené k odprodeji jsou uvedeny v příloze II a zahrnují HSH Real estate AG, […], DekaBank a […], tedy největší dceřiné společnosti HSH.
(240)
Dále Německo přislíbilo, že do 31. prosince 2014 HSH neuskuteční žádná převzetí.
(241)
Komise se domnívá, že opatření ohledně vlastního příspěvku uvedená v bodech (239) a (240) nezaručují, že HSH za současných finančních podmínek poskytne nejvyšší možný vlastní příspěvek na pokrytí nákladů na restrukturalizaci. V souladu s bodem 26 sdělení o restrukturalizaci se Komise zejména domnívá, že v kontextu restrukturalizace není vyrovnání ztrát (například uvolněním rezerv či snížením vlastního kapitálu), k němuž by došlo podle uvážení bank přijímajících státní podporu za účelem zajištění vyplácení dividend a kupónů za závazky, které jsou v oběhu, v zásadě slučitelné s cílem omezit státní podporu na nezbytné minimum. Na vzniklých ztrátách by se měly podílet především finanční nástroje vybavené vlastním kapitálem.
(242)
Německo odmítá navrhnout dodatečná opatření ohledně vlastního příspěvku, a proto nelze prohlásit podporu za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 659/1999. Je však možné taková opatření uložit.
(243)
Komise proto HSH ukládá, že během období restrukturalizace nesmí provádět platby týkající se nástrojů vlastního kapitálu závislých na zisku (např. hybridní finanční nástroje a podílové listy), pokud nejsou dlužné na základě smlouvy nebo ze zákona. Součástí takového zákazu rozdělování dividend podle názoru Komise je, že se tyto nástroje budou rovněž podílet na ztrátách, pokud by bilance HSH bez uvolnění úspor a rezerv vykazovala ztrátu. Tyto nástroje by se neměly spolupodílet na ztrátách z předchozích let.
(244)
S cílem zajistit, aby se vlastníci banky budou během období restrukturalizace v co možná největší míře spolupodíleli na znovuvytvoření přiměřené kapitálové základny (viz body (229) až (231)), by Komise považovala za porušení zásady omezení státní podpory na nezbytné minimum také veškeré vyplácení dividend během období restrukturalizace. Komise proto zastává stanovisko, že HSH by až do konce obchodního roku 2014 neměla vyplácet žádné dividendy.
9.2.3.3.2. Zapojení menšinových akcionářů do rozdělení zátěže
(245)
V rozhodnutí o zahájení řízení (body 66 až 72) zastávala Komise předběžné stanovisko, že podíly menšinových akcionářů, kteří se v květnu 2009 nepodíleli na rekapitalizaci HSH, nebyly dostatečně rozmělněny. Původní plán restrukturalizace tak nepočítal s žádným přiměřeným rozdělením zátěže, které by posouzení státní podpory pro HSH připustilo jakožto slučitelné s vnitřním trhem. Dále se Komise ptá, zda menšinoví akcionáři nebyli sami případně státní podporou zvýhodněni tím, že si podrželi nadměrně vysoké podíly v HSH. Komise dospěla k závěru, že opatření obsahuje možnou nepřímou státní podporu ve prospěch menšinových akcionářů, jež by nemusela být slučitelná s vnitřním trhem, pokud by nedošlo k zřízení mechanismů zaručujících přiměřené rozdělení zátěže (bod 73 rozhodnutí o zahájení řízení).
(246)
Komise nejprve rozporuje stanovisko sdružení spořitelen, že dosud v žádné jiné věci podpory týkající se rekapitalizací nezkoumala druhotné efekty nepřímých státních podpor (viz bod (130)). V rozporu s tímto tvrzením Komise již nepřímé státní podpory v souvislosti s velkým rozsahem státních podpor v řadě svých rozhodnutí zkoumala (77).
(247)
Komise připomíná, že čl. 107 odst. 1 SFEU podle ustálené judikatury nerozlišuje státní zásahy vzhledem k jejich důvodům či cílům, nýbrž k jejich účinkům (78). Výhoda nepřímo poskytnutá menšinovým akcionářům vznikla tak, že se veřejní vlastníci zřekli dodatečných podílů v HSH, které by obdrželi v případě, že by cena nových podílů byla stanovena správně. Mezi podporami poskytnutými HSH ze státních prostředků a výhodou, jež vznikla menšinovým akcionářům, existuje příčinná souvislost.
(248)
Komise dále nesdílí uplatňovaný názor, že výhodu pro menšinové akcionáře nelze přičítat státu, jelikož rozhodnutí o rekapitalizaci, jakož i o počtu podílů a jejich ceně bylo učiněno na valné hromadě vlastníků podílů (viz bod (129)). Na uvedené valné hromadě však byli veřejní vlastníci zastoupeni jakožto vlastníci podílů a jednali coby veřejná zařízení (79). Z toho plyne, že se v té době odehrávala politická diskuze o budoucnosti HSH.
(249)
Nejdůležitější připomínky Německa a menšinových akcionářů se týkají argumentu, že nižší rozmělnění státní podporu nepředstavuje a že zředění je v každém případě jednoduše výsledkem ukazatelů zvolených k navýšení kapitálu, tj. počtu a ceny podílů. Pokud jde o tyto ukazatele, Německo a menšinoví akcionáři poukázali na to, že PwC (což je renomovaná společnost) provedla ocenění na základě uznávaných zásad oceňování. Ocenění se zakládalo na předpokladu, že se HSH v roce 2013 opět vrátí k ratingu A, pro což existovaly dobré důvody. Sdružení spořitelen a společnost Flowers v tomto bodě Německo podpořily. Podle jejich argumentace byla emisní cena nových podílů ve skutečnosti příliš nízká.
(250)
Komise nezpochybňuje dobré jméno společnosti PwC ani skutečnost, že ocenění HSH bylo provedeno v souladu s uznávanými zásadami oceňování. Trvá však na tom, že při ocenění HSH nebylo zohledněno více aspektů, které by jinak vedly k nižší ceně HSH.
(251)
Zpráva PwC o ocenění HSH (80) (dále jen „zpráva o ocenění“) byla zveřejněna dne 15. května 2009. Dne 30. dubna 2009 oznámilo Německo Komisi opatření na poskytnutí státní podpory HSH, neboť hrozilo, že by HSH nemohla splnit regulační kapitálové požadavky. V té době bylo zřejmé, že HSH bude muset podstoupit rozsáhlou restrukturalizaci a navrhnout opatření na vyrovnání narušení hospodářské soutěže, k němuž by opatření na poskytnutí státní podpory mohla vést. Ocenění PwC bylo provedeno na základě obchodního plánu, který nezohledňoval všechny tyto aspekty. PwC ve shrnutí (81) zprávy o ocenění jednoznačně uváděla, že se při svém ocenění opírala o plánování HSH, jež vycházelo z normalizace trhů v roce 2011. Tuto prognózu nelze považovat za opatrnou.
(252)
Ocenění se dále zakládalo na předpokladu, že v roce 2013 bude mít HSH opět rating A. PwC ve zprávě o ocenění výslovně uvedla (82), že S&P dne 6. května 2009 snížila rating HSH z kategorie A na kategorii BBB + s negativním výhledem a že se toto snížení ratingu neodrazilo v plánu financování, o nějž se ocenění opíralo, a tudíž se k němu při výpočtu indikativní hodnoty HSH nepřihlíželo. PwC dále tvrdí, že vzhledem k nadcházejícímu vyšetřování státní podpory lze očekávat požadavky, které mají umožnit zjištění slučitelnosti státní podpory s vnitřním trhem a které by mohly mít značný vliv na obchodní plán HSH. PwC kromě toho konstatuje, že jak obecné hospodářské rámcové podmínky, které panují v oblastech (lodní a letecká doprava), jež jsou pro HSH stěžejní, tak i omezení na kapitálovém trhu (financování) ztížily předpověď budoucího vývoje.
(253)
Na závěr se konstatuje, že ocenění bylo provedeno za předpokladu, že dojde k realizaci záruky na pokrytí rizik. Bez záruky na pokrytí rizik by nedošlo ke snížení rizikových aktiv, nebyl by navýšen rozsah nezbytné rekapitalizace a musely by být přezkoumány ratingové předpovědi. PwC (83) vypočítala hodnotu HSH i pro případ, že by nedošlo k realizaci záruky na pokrytí rizik, a dospěla k indikativní hodnotě HSH ve výši [0,8-1,2] až [1,5-2] mld. EUR, což odpovídá ceně za akcii v hodnotě mezi [ 9] a [ 22] EUR. Vzhledem k těmto skutečnostem považuje Komise cenu nově vydaných akcií stále ještě za značně vysokou.
(254)
Menšinoví akcionáři dále uvedli, že Komise ve svém rozhodnutí ve věci státní podpory Hypo Real Estate akceptovala cenu za nové akcie, která byla vyšší než cena na burze, aniž by zpochybnila přiměřenost ceny vzhledem k rozdělení zátěže. Podle názoru menšinových akcionářů by se proto neměla přezkoumávat ani cena akcie HSH. Podle názoru Komise však nejsou obě věci státní podpory srovnatelné. Ve věci státní podpory Hypo Real Estate byla přijata řada opatření, která vedla k plnému zestátnění banky. Hlavní rozdíl mezi oběma případy spočívá v tom, že Hypo Real Estate byla zestátněna a stát získal podíly za cenu, která se opírala o hodnotu koncernu bez státní podpory (84). To v případě HSH neplatí. K ocenění HSH za účelem stanovení ceny nově vydaných akcií došlo za předpokladu, že záruka na pokrytí rizik ve výši 10 mld. EUR bude realizována. Tento předpoklad se výrazně podepsal na výsledném ocenění.
(255)
Menšinoví akcionáři dále uvedli, že v roce 2008 poskytli HSH výraznou finanční podporu a že by se v dubnu 2009 rekapitalizace nebyli mohli zúčastnit. Nebyli k tomu ani povinni, jelikož se opce na nové akcie nerovná povinnosti jejich nákupu.
(256)
Podle Komise sice sdružení spořitelen právo na nákup nových akcií měla, ale nebyla vázána jeho uplatněním. Komise však nemůže brát finanční podporu menšinových akcionářů ve prospěch HSH v roce 2008 za příspěvek k rozdělení zátěže v souvislosti se státní podporou, která byla HSH poskytnuta v květnu a červnu 2009. Podpora poskytnutá bance v roce 2008 se udála v důsledku investičního rozhodnutí, které tehdy menšinoví akcionáři přijali. Komise nespatřuje žádnou spojitost mezi opatřením týkajícím se kapitálu z roku 2008 a opatřením státní podpory z roku 2009.
(257)
Komise nesouhlasí se stanoviskem sdružení spořitelen, že neprovozovaly žádnou hospodářskou činnost, a proto je nelze považovat za podniky způsobilé pro účely pravidel státní podpory (viz bod (129)). Spořitelny v Šlesvicku-Holštýnsku hospodářskou činnost provozují (85). Své hospodářské zájmy spojily v rámci sdružení spořitelen. Sdružení spořitelen poskytují služby spořitelnám v Šlesvicku-Holštýnsku a spravují podíly/akcie spořitelen, jako se to děje i v případě podílů spořitelen v HSH. Zvýší-li se hodnota podílů spořitelen ve sdruženích, stoupne rovněž hodnota spořitelen. Sdružení spořitelen a spořitelny, které jsou jejich členy, tvoří dohromady hospodářskou jednotku. Co je výhodné pro sdružení, je současně výhodné pro spořitelny v Šlesvicku-Holštýnsku. Sdružení spořitelen, která lze hospodářsky plně přičíst spořitelnám v Šlesvicku-Holštýnsku, je proto možné považovat za příjemce státních podpor podle čl. 107 odst. 1 SFEU.
(258)
Stanoviska Německa a třetích stran nerozptýlily pochybnosti Komise ohledně nedostatečného zapojení menšinových akcionářů do rozdělení zátěže. Komise je i nadále toho názoru, že podíly menšinových akcionářů, kteří se nezúčastnili rekapitalizace HSH v roce 2009, nebyly dostatečně rozmělněny, jelikož počet podílů, které byly v rámci rekapitalizace veřejným vlastníkům přiděleny, se tehdy nezakládal na správném ocenění HSH. Komise však konstatuje, že pozměněný plán restrukturalizace obsahuje dodatečná opatření, která výrazným způsobem zvyšují zapojení menšinových akcionářů do rozdělení zátěže.
(259)
Zejména díky dodatečným opatřením k protiplnění za záruku na pokrytí rizik, která Komise přijala (viz body (202) až (208)), se příspěvek k rozdělení zátěže zvýší. Dodatečné protiplnění za záruku na pokrytí rizik, které se skládá z dodatečné prémie a jednorázové platby ve výši 500 milionů EUR ve formě akcií, přinese dva hlavní účinky: na jedné straně se v důsledku zvýšení absolutního příspěvku protiplnění vypláceného veřejným vlastníkům sníží zisky HSH, které by mohla vyplatit ve formě dividend, a tím pro vlastníky akcií klesne hodnota HSH. Na druhé straně jednorázová platba ve výši 500 milionů EUR zředí podíly menšinových akcionářů z dnešních 16,8 % na zhruba 14-15 % (v závislosti na ocenění ceny akcií).
(260)
Kromě účinku, který vyplývá z požadavku v souvislosti s protiplněním za záruku na pokrytí rizik, se omezením protiplnění za kapitálové nástroje dále zlepší zapojení menšinových akcionářů do rozdělení zátěže (viz body (241) až (244)). Hodnota HSH pro vlastníky akcií je závislá na budoucích hotovostních tocích, přičemž do roku 2014 nelze tyto hotovostní toky vyplácet ve formě dividend. Proto omezení, jež Komise uložila ohledně časového harmonogramu budoucích hotovostních toků, povedou k většímu zapojení menšinových akcionářů do rozdělení zátěže.
(261)
Komise je toho názoru, že opatření na zapojení menšinových akcionářů do rozdělení zátěže obsažená v pozměněném plánu restrukturalizace se sice díky požadavkům uloženým Komisí výrazně zlepšila, ale přesto ještě nezaručují, že menšinoví akcionáři se na rozdělení zátěže podílejí nejvyšší možnou částkou. Jelikož Německo odmítá navrhnout další opatření na rozdělení zátěže, nelze opatření podpory prohlásit za slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 659/1999. Pokud by nebylo možné přijmout další opatření zlepšující zapojení menšinových akcionářů do rozdělení zátěže, bylo by na zmíněném základě nezbytné klasifikovat nepřímou podporu pro menšinové akcionáře jako neslučitelnou s vnitřním trhem.
(262)
Vzhledem k možné výhodě, kterou by menšinoví akcionáři mohli získat, a nutnosti přiměřeného rozdělení zátěže má Komise za to, že je nutné prodloužit zákaz vyplácení dividend i za rok 2014. V zájmu zachování přiměřenosti by se však měl zákaz vyplácení dividend omezit. K tomu Komise nařizuje, že v období od 1. ledna 2015 do 31. prosince 2016 se dividendy smějí vyplácet pouze do výše 50 % ročního přebytku předchozího ukončeného účetního roku. Kromě toho jsou platby dividend v tomto období přípustné pouze v případě, že neohrozí ve střednědobém horizontu dodržování předpisů upravujících vybavení úvěrových institucí kapitálem v souladu s Basel III.
9.2.3.3.3. Závěr k vlastnímu příspěvku menšinových akcionářů a k jejich zapojení do rozdělení zátěže
(263)
Komise dospěla k závěru, že lze dosáhnout odpovídající výše vlastního příspěvku a odpovídajícího zapojení menšinových akcionářů do rozdělení zátěže, a že je proto možné považovat podporu za slučitelnou s vnitřním trhem s výhradou splnění podmínek uvedených v bodech (262), (202) až (208) a (241) až (244).
9.2.3.4. Opatření omezující narušení hospodářské soutěže
(264)
Podle sdělení o restrukturalizaci musí plán restrukturalizace obsahovat opatření omezující narušení hospodářské soutěže a zajišťující konkurenceschopnost bankovního sektoru. Podle bodu 30 sdělení o restrukturalizaci by opatření omezující narušení hospodářské soutěže měla být vždy přizpůsobena specifickým problémům trhů, na nichž působí banka přijímající podporu, která je po restrukturalizaci znovu rentabilní. Během posuzování dotyčných opatření by Komise měla vycházet především z objemu, rozsahu a druhu obchodní činnosti banky.
(265)
V rozhodnutí o zahájení řízení dospěla Komise k závěru, že navrhovaná opatření omezující případná narušení hospodářské soutěže nebyla dostatečná. Pozměněný plán restrukturalizace ovšem obsahuje další opatření omezující narušení hospodářské soutěže.
(266)
V pozměněném plánu restrukturalizace se ve srovnání s jeho původním zněním počítá s výrazně silnějším snížením bilanční sumy. Do roku 2014 se suma bilančních aktiv koncernu sníží o 61 % oproti bilanční sumě z roku 2008 (86). Snížení bilanční sumy o více než polovinu hodnoty HSH je vzhledem k narušením hospodářské soutěže, které vznikly v důsledku velmi vysokých podpor, úměrné. Toto snížení je v relativním vyjádření v souladu s rozhodovací praxí Komise při srovnatelných částkách státní podpory. Vzhledem k nedostatečnému rozdělení zátěže, jež bylo zapříčiněno neúplností ustanovení o zpětném získání, jsou restrukturalizace a snížení bilanční sumy v případě HSH zvláště důležité. Snížení bilanční sumy je doplněno příslibem HSH o rozprodání většiny svých podílů.
(267)
HSH nadto přislíbila, že sníží počet mezinárodních poboček či zastoupení z 21 na 6 a počet poboček v Německu z 9 na 7. Zbylé pobočky příp. zastoupení v Londýně a New Yorku se výrazně ztenčí a pobočka v Lucembursku bude fungovat výhradně coby pobočka restrukturalizační jednotky.
(268)
HSH dále přislíbila, že se během období restrukturalizace (do 31. prosince 2014) zřekne převzetí (zákaz převzetí). HSH nebude rozšiřovat svou obchodní činnost prostřednictvím převzetí jiných podniků. Fúze jsou v rámci možné konsolidace zemské banky a v závislosti na předchozím schválením ze strany Komise i nadále možná. Kapitalizace pohledávky a jiná opatření v rámci obvyklé správy aktiv jsou přípustné, pokud nesledují záměr obejít zákaz převzetí. Vzdají-li se veřejní vlastníci kontroly nad HSH, pak tento zákaz převzetí platí pouhé tři roky. Komise zastává názor, že privatizace HSH bude mít pozitivní vliv na životaschopnost HSH a zaručí účinnou hospodářskou soutěž. Zachování platnosti zákazu převzetí dlouho po datu prodeje by možnou privatizaci mohlo ztížit.
(269)
Kromě toho se HSH zavázala přijmout další opatření týkající se přímo narušení hospodářské soutěže na trzích, na nichž HSH získala silné postavení a kde chce expandovat. HSH se v plném rozsahu vzdá své obchodní činnosti v oblasti finančních služeb pro leteckou dopravu (87). Celkem [3-8] mld. EUR aktiv z obchodní oblasti letecké dopravy bude přeneseno na restrukturalizační jednotku, příp. se od konce roku [2011-2012] prodá. HSH dále výrazným způsobem zredukuje své obchodní činnosti v odvětvích lodní dopravy, financování nemovitostí a firemních zákazníků. U obchodního odvětví lodní dopravy, u kterého si vybudovala jméno předního poskytovatele financování lodí a které plánovala dále rozšířit, tak HSH přislíbila, že po celé období restrukturalizace její tržní podíl na nové obchodní činnosti v rámci celosvětového financování lodí nepřekročí [ 8] % a že se zřekne svého místa mezi třemi poskytovateli financování lodí s největším objemem nových obchodních činností.
(270)
Navrhovaná opatření omezující narušení hospodářské soutěže představují tudíž oproti dosavadním krokům HSH stanoveným v původním plánu restrukturalizace podstatné zlepšení a jsou považována za přiměřená a dostačující.
9.2.3.5. Závěry ohledně restrukturalizace
(271)
Komise dospěla k závěru, že restrukturalizační opatření, která zahrnují závazky Německa uvedené v přílohách I a III, jsou schopná vést k znovuobnovení dlouhodobé životaschopnosti HSH a představují přiměřený vlastní příspěvek HSH, který vyváží narušení hospodářské soutěže, k nimž došlo v důsledku podpory. V rámci podmínek uvedených v příloze II, které Komise uložila a jež se týkají protiplnění a rozdělení zátěže, obsahuje pozměněný plán restrukturalizace přiměřené a dostatečné rozdělení zátěže, a může být proto prohlášena za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
(272)
Komise zastává názor, že státní podpora, jež je obsažena v zárukách likvidity poskytnuté fondem SoFFin v objemu 17 mld. EUR, představuje podporu restrukturalizace slučitelnou s vnitřním trhem do té míry, v níž byly zapotřebí záruky ohledně selhání trhu, k němuž došlo v důsledku zhroucení mezibankovního trhu.
10. POTENCIÁLNÍ UŽITEK PRO OSTATNÍ DRŽITELE PODÍLŮ
(273)
Menšinoví akcionáři tvrdili, že by rozdělení postupu v rámci řízení, kdy by byla přímá opatření podpory ve prospěch HSH schvalována jedním postupem a otázka nepřímých podpor menšinovým akcionářům posuzována jiným postupem, bylo porušením článku 7 procesního nařízení. Negativní rozhodnutí o rekapitalizaci s ohledem na sdružení spořitelen a společnosti Flowers by vedlo k tomu, že by rekapitalizace představovala neslučitelnou podporu. Podle názoru sdružení spořitelen by se Komise měla při obecném posouzení rozdělení zátěže v souvislosti s rekapitalizací zabývat otázkou rozdělení zátěže také mezi menšinové akcionáře.
(274)
Pokud jde o výklad procesního nařízení, Komise s menšinovými akcionáři nesouhlasí. Rozdělení řízení ve věci podpory je právně možné a Komise je již použila v jiných případech (88). Pokud u jednotlivého opatření podpory existuje více příjemců, které je nutno z důvodu jejich právního postavení posuzovat různě, což může ovlivnit tempo vyšetřování a jeho pokrok, může být formální vyšetřování v zájmu efektivního provedení řízení rozděleno.
(275)
Komise se dále nedomnívá, že by rozdílné právní posouzení opatření podpory, pokud jde o menšinové akcionáře jako nepřímé příjemce, ovlivnilo právní posouzení (a slučitelnost) stejného opatření podpory, pokud jde o HSH jako přímého příjemce podpory. V této souvislosti Komise odkazuje na rozsudek Soudního dvora v věci C-382/99, Nizozemsko v. Komise (89), ve kterém Soudní dvůr potvrdil posouzení Komise, podle kterého může být podpora poskytnutá ve prospěch příjemce považována za slučitelnou s vnitřním trhem (protože je v souladu s pravidly de minimis), avšak zároveň může být prohlášena za neslučitelnou s vnitřním trhem s ohledem na nepřímé příjemce podpory, a musí být proto požadována zpět. Komise konstatuje, že s pomocí vhodných opatření v pozměněném plánu restrukturalizace může být s ohledem na HSH zajištěna přiměřenost rekapitalizace, zatímco výhody, které byly poskytnuty menšinovým akcionářům prostřednictvím zcela nadhodnocených emisních cen akcií, mohou být posouzeny a napraveny odděleně (tím, že se např. akcionáři zohlední při rozdělení zátěže).
(276)
Komise však nevidí důvod pro rozdělení této věci podpory, neboť může různé aspekty tohoto opatření podpory posoudit v rámci jednoho rozhodnutí. Možné výhody menšinových akcionářů by tedy mohly být rovněž posouzeny v případě, že by rozdělení zátěže bylo nedostatečné, jak je uvedeno v operativní části rozhodnutí o zahájení řízení. Komise však konstatuje, že v důsledku změny protiplnění za záruku na pokrytí rizik a díky dodatečným opatřením ohledně rozdělení zátěže dojde ke značnému rozmělnění vlastnictví akcií menšinových akcionářů a k jejich dodatečnému zohlednění při rozdělení zátěže, čímž se zmírní nedostatky vzniklé v důsledku ocenění, které provedla PwC, takže bude znovu nastoleno vhodné rozdělení zátěže. Protože je vhodné rozdělení zátěže zajištěno požadavky, které ukládá toto rozhodnutí, Komise považuje rozdělení zátěže za dostatečně rozsáhlé a nebude je dále zkoumat.
11. ZÁVĚRY
(277)
Pokud jde o seznam závazků, který předložilo Německo a který se týká restrukturalizace banky HSH, a s ohledem na požadavky, které má Komise vůči tomuto členskému státu, pokud jde o protiplnění a rozdělení zátěže, Komise dospěla k závěru, že záruka na pokrytí rizik je v souladu s částí 5 sdělení o znehodnocených aktivech. Pokud jde o předložený pozměněný plán restrukturalizace, seznam závazků Německa a s ohledem na požadavky, které má Komise vůči tomuto členskému státu, je podpora na restrukturalizaci, která zahrnuje záruku na pokrytí rizik, rekapitalizaci a záruky likvidity, v souladu s čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU a lze ji považovat za slučitelnou s vnitřním trhem. Pochybnosti Komise uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení, které se týkaly pravidel státní podpory, se podařilo rozptýlit,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Rekapitalizace ve výši 3 mld. EUR, záruka na pokrytí rizik poskytnutá Německem ve prospěch HSH AG ve výši 10 mld. EUR a záruky likvidity poskytnuté Německem představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
2. Státní podpora v podobě rekapitalizace ve výši 3 mld. EUR, záruka v podobě pokrytí rizik poskytnutá Německem ve prospěch HSH AG ve výši 10 mld. EUR a záruky likvidity poskytnuté Německem jsou s ohledem na závazky uvedené v přílohách I a III a s podmínkou splnění požadavků uvedených v příloze II slučitelné s vnitřním trhem.
Článek 2
Německo zajistí, aby byl realizován původní plán restrukturalizace předložený dne 1. září 2009 a naposledy změněný v souladu se sdělením Německa ze dne 11. července 2011, a to včetně seznamu závazků uvedeného v přílohách I a III a včetně požadavků uvedených v příloze II a plně v souladu s časovým plánem uvedeným v seznamu závazků a požadavků.
Článek 3
Německo do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí informuje Komisi o opatřeních přijatých k jeho splnění.
Článek 4
Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.
Německo se vyzývá, aby příjemcům podpory neprodleně zaslalo kopii tohoto rozhodnutí.
V Bruselu dne 20. září 2011.
KOMISIJAS LĒMUMS
(2011. gada 20. septembris)
par Valsts atbalstu, ko Vācija piešķīrusi HSH Nordbank AG SA.29338 (C 29/09 (ex N 264/09))
(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 6483)
(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2012/477/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zona līgumu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
pēc aicinājuma dalībvalstīm un citām ieinteresētajām personām iesniegt piezīmes saskaņā ar šiem noteikumiem (1),
tā kā:
1. PROCEDŪRA
(1)
Vācija 2009. gada 30. aprīlī ziņoja Komisijai par valsts atbalsta pasākumiem HSH Nordbank AG (turpmāk “HSH”) garantijas formā, kas ietvēra EUR 10 miljardus lielu otrās kārtas daļu (turpmāk “garantiju režīms”) un kapitāla ieguldījumu EUR 3 miljardu apmērā (turpmāk “rekapitalizācija”). Pasākumus netieši piemērojuši HSH valsts sektora īpašnieki, konkrēti Brīvā un Hanzas pilsēta Hamburga un Šlēsvigas-Holšteinas federālā zeme (turpmāk atsevišķi minēti kā “Hamburga” un “Šlēsviga-Holšteina” vai kopā kā “valsts sektora īpašnieki”).
(2)
Ar 2009. gada 29. maija lēmumu lietā N 264/09 (2) (turpmāk “Glābšanas lēmums”) Komisija atļāva HSH veikt rekapitalizāciju un piešķirt garantiju režīmu uz sešiem mēnešiem, jo glābšanas pasākumi bija atbilstīgi iekšējam tirgum saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu (3). Lēmumā Komisija pieprasīja Vācijas iestādēm trīs mēnešu laikā iesniegt pārstrukturēšanas plānu.
(3)
Vācija nosūtīja Komisijai pārstrukturēšanas plānu 2009. gada 1. septembrī.
(4)
Komisija 2009. gada 22. oktobrī pieņēma Lēmumu uzsākt procedūru saskaņā ar LESD 108. panta 2. punktu attiecībā uz HSH garantiju režīmu un novērtējumu saistībā ar rekapitalizāciju (turpmāk “Lēmums uzsākt procedūru”) (4).
(5)
Lēmums uzsākt procedūru 2009. gada 21. novembrī tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (5), un ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt savus apsvērumus divu nedēļu laikā no lēmuma publicēšanas dienas.
(6)
Komisija 2009. gada 30. novembrī un 11. decembrī saņēma apsvērumus no “Sparkassen- und Giroverband für Schleswig-Holstein” un no “Schleswig-Holsteinische Sparkassen-Vermögensverwaltungs- und Beteiligungs” GmbH & Co. KG (turpmāk atsevišķi attiecīgi “SGVSH” un “SVB” vai abas kopā “krājbanku asociācijas”.
(7)
“J.C. Flowers & Co. LLC” konsultētā ieguldītāju grupa (turpmāk “Flowers”) 2009. gada 3. decembrī pieprasīja pagarināt termiņu iesniegt apsvērumus, un Komisija 2009. gada 7. decembrī piešķīra šādu atļauju. Komisija 2009. gada 17. decembrī saņēma “Flowers” apsvērumus.
(8)
Vācija 2009. gada 1. decembrī pieprasīja termiņa pagarinājumu apsvērumu iesniegšanai, ko Komisija tai piešķīra 2009. gada 7. decembrī. Arī HSH2009. gada 7. decembrī pieprasīja termiņa pagarinājumu apsvērumu iesniegšanai, ko Komisija piešķīra 2009. gada 17. decembrī. Vācija 2009. gada 17. decembrī nosūtīja valsts sektora īpašnieku un HSH kopējos apsvērumus par Lēmumu uzsākt procedūru.
(9)
“Flowers”, krājbanku asociācijas, Vācijas iestādes un Komisija 2009. gada 2. decembrī tikās sanāksmē.
(10)
Komisija 2009. gada 21. decembrī nosūtīja Vācijai ieinteresēto personu iesniegto apsvērumu nekonfidenciālās versijas un lūdza Vācijai viena mēneša laikā iesniegt savus komentārus.
(11)
Vācija 2010. gada 18. janvārī nosūtīja valsts sektora īpašnieku atbildi uz “Flowers” un krājbanku asociāciju apsvērumiem.
(12)
Garantiju režīma un jo īpaši aktīvu portfeļa novērtējumu, kura risku sedza garantija (“garantēts portfelis”), Vācijas iestādes un Komisija no 2009. gada septembra līdz 2010. gada februārim apsprieda vairākās sanāksmēs, telekonferencēs un izmantojot citus informācijas apmaiņas veidus. Vācijas iestādes turklāt iesniedza papildu informāciju 2009. gada 6., 20., 21., 22., 23. un 29. oktobrī, 11., 12., 16. un 27. novembrī un 17. decembrī, 2010. gada 26. un 27. janvārī un 19. februārī.
(13)
Vācijas iestādes un Komisijas dienesti apsprieda pārstrukturēšanas plānu, garantiju režīmu un rekapitalizāciju, kā arī garantētā portfeļa novērtējumu vairākās sanāksmēs, telekonferencēs un izmantojot citus informācijas apmaiņas veidus no 2009. gada oktobra līdz 2011. gada jūnijam, tostarp 2009. gada 5., 21. un 27. oktobrī, 4., 12., 13., 18., 27. un 30. novembrī, 7., 9., 14. un 15. decembrī, 2010. gada 14. un 19. janvārī, 21. aprīlī, 5., 12., 20., 26., 28. un 31. maijā, 15. jūnijā, 13., 16., 22. un 23. jūlijā, 30. septembrī, 22. novembrī, 9. un 22. decembrī, 2011. gada 23. un 28. februārī, 18. martā, 1. un 8. aprīlī, 25. maijā un 7., 16. un 29. jūnijā. Galīgā pārstrukturēšanas plāna versija tika iesniegta 2011. gada 11. jūlijā.
(14)
Vācija 2011. gada 5. septembrī iesniedza saistību sarakstu, kas ir pievienots šā lēmuma I pielikumā.
2. SAŅĒMĒJA APRAKSTS
(15)
HSH grupa ir piektā lielākā Vācijas federālās zemes banka (Landesbank), kuras vadības biroji atrodas Hamburgā un Ķīlē. Tā ir akciju sabiedrība (Aktiengesellschaft), kas izveidota 2003. gada 2. jūnijā, apvienojoties Hamburgas federālās zemes bankai un Šlēsvigas-Holšteinas federālās zemes bankai. “Flowers” (6) 2006. gada oktobrī nopirka 24,1 % HSH akciju (26,6 % balsstiesību) no WestLB ar mērķi 2008. gadā uzsākt HSH akciju sākotnējo publisko piedāvājumu.
(16)
HSH kopējā bilance 2008. gada 31. decembrī bija EUR 208 miljardi un riska svērtie aktīvi (RWA) - EUR 112 miljardi.
(17)
Pēc Komisijas 2009. gada 29. maija Glābšanas lēmumā noteikto pasākumu ieviešanas HSH partnerattiecību struktūra bija šāda: Hamburga 10,89 %; Šlēsviga-Holšteina 10,42 %; “SH Finanzfonds AöR” - publisko tiesību iestāde, ko izveidojušas un vienādās daļās pārvalda Hamburga un Šlēsviga-Holšteina - 64,18 %; SGVSH 4,73 %; SVB 0,58 % un “Flowers” 9,19 % (7).
(18)
HSH ir komercbanka, tās galvenais reģions ir Ziemeļvācija, bet galvenā darbības joma - finanšu pakalpojumi un banku pakalpojumi privātpersonām. Bankas finanšu darbības ir koncentrētas uz kuģniecības, korporatīvo banku pakalpojumu, transporta, nekustamā īpašuma un atjaunojamās enerģijas projektiem. HSH ir pasaulē lielākā kuģniecības finansētāja, un tai ir ievērojama tirgus daļa aviācijas finansēšanā (daļa no tās transporta uzņēmējdarbības vienības). HSH 2008. gada decembrī bija pārstāvēta 21 lielākajā finanšu centrā Eiropā, Āzijā un Amerikā.
(19)
HSH ir viena no Vācijas valsts bankām, kas līdz 2005. gada 18. jūlijam saņēma neierobežotās valsts garantijas Anstaltslast un Gewährträgerhaftung (8).
(20)
20. gadsimta 90. gadu sākumā tika veikta aktīvu un kapitāla pārvešana EUR 523 miljonu apmērā par labu HSH priekšgājējām iestādēm - Hamburgas federālās zemes bankai un Šlēsvigas-Holšteinas federālās zemes bankai. Komisija 2004. gada 20. oktobrī nolēma, ka šie pārvedumi ir valsts atbalsts, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu, un tie ir jāatgūst (9). HSH bija jāatmaksā tās valsts sektora īpašniekiem kopā EUR 756 miljoni, ieskaitot procentus. Tā veica šos maksājumus ar divām iemaksām - 2004. gada 31. decembrī un 2005. gada 3. janvārī.
(21)
Lai kompensētu kapitāla aizplūdi, akcionāri 2005. gada 20. jūlijā palielināja HSH kapitālu par EUR 556 miljoniem (10). Kapitāla palielināšana tika veikta no pašu līdzekļiem un tā sauktajiem daļējiem maksājumiem. Izmantojot šādu mehānismu, īpašumtiesību struktūra mainījās tikai nedaudz. Komisija 2005. gada 6. septembrī nolēma, ka kapitāla palielināšana atbilda tirgus ieguldītāju principam, un tādējādi tas nebija valsts atbalsts (11).
(22)
HSH akcionāri 2008. gada jūlija vidū nolēma palielināt tās pamatkapitālu ar mērķi finansēt bankas izaugsmi. Kapitāla pasākumu apjoms bija gandrīz EUR 2 miljardi, un aptuveni EUR 1,26 miljardi no šā apjoma bija jauni līdzekļi.
(23)
Pirmo kapitāla pasākumu daļu veidoja visu valsts sektora īpašnieku uzņēmuma daļu bez balsstiesībām (stille Beteiligungen) EUR 685 miljonu apmērā (12) un priekšrocību akciju EUR 57 miljonu apmērā pārvēršana parastās akcijās. Šīs pārvēršanas laikā “Flowers” parakstīja skaidras naudas pašu kapitāla emisiju, lai novērstu savu akciju daļu pavājināšanos (13). Tā rezultātā HSH saņēma papildus aptuveni EUR 300 miljonus.
(24)
Otrajā kapitāla pasākumu daļā īpašnieki veica jaunu konvertējamā kapitāla bez balsstiesībām ieguldījumu EUR 962 miljonu apmērā. Valsts un privāto akcionāru uzņēmuma daļas bez balsstiesībām bija atbilstošas to akciju daļu apjomam (valsts akcijas - EUR 660 miljoni, privātās akcijas - EUR 240 miljoni). Papildu EUR 62 miljonus pārņēma privātie akcionāri. Ar 2010. gada 31. decembri šīs uzņēmuma daļas bez balsstiesībām tika pārvērstas parastās akcijās.
(25)
Vācija informēja Komisiju par 22.-24. punktā minētajiem kapitāla pasākumiem. Komisija uzskatīja, ka valsts sektora akcionāru ieguldījumi atbilda tirgus ekonomikas ieguldītāju principam, jo privātajiem ieguldītājiem bija ievērojama daļa darījumā ar tādiem pašiem nosacījumiem, kādi bija valsts sektora akcionāriem. Komisija 2008. gada 1. augustā informēja Vāciju, ka tā necels iebildumus.
(26)
No 1999. gada līdz 2009. gadam HSH reģistrēja zaudējumus par kopējo summu EUR 1,85 miljardi un izmaksāja saviem valsts sektora īpašniekiem dividendes par kopējo summu EUR 354 miljoni. Tajā pašā laikposmā valsts sektora īpašnieki rekapitalizēja HSH ar EUR [4-5] (14) miljardiem jauna kapitāla un EUR 166 miljardiem garantēto saistību.
1. tabula
HSH ziņojums par finanšu darījumiem valsts sektora īpašniekiem 1999.-2009. gadā (15)
Uzņēmējdarbības gads
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
Ieņēmumi un zaudējumi (miljoni EUR) (16)
111
110
204
239
261
127
400
460
270
-3 195
- 838
Kopējie ieņēmumi un zaudējumi (miljoni EUR)
111
221
425
664
925
1 052
1 452
1 912
2 182
-1 013
-1 851
Dividenžu maksājumi valsts sektora īpašniekiem (miljoni EUR)
36
44
72
96
105
0
0
Kopējie dividenžu maksājumi valsts sektora īpašniekiem (miljoni EUR)
36
80
153
248
354
354
354
Jauns īpašnieku kapitāla ieguldījums (miljoni EUR) saskaņā ar vietējo GAAP
[300-600]
0
0
[700-1 400]
3 000
Valsts sektora īpašnieku kopējais kapitāla ieguldījums (miljoni EUR)
[300-600]
[300-600]
[300-600]
[1 000-2 000]
[4 000-5 000]
Garantiju režīms - garantija (miljardi EUR)
10
Garantētās saistības (miljardi EUR), no kurām
162
166
152
144
161
88
78
75
73
Gewährträgerhaftung (miljardi EUR)
162
166
152
144
161
88
78
65
56
SoFFin garantijas (miljardi EUR)
0
0
0
0
0
0
0
10
17
(27)
Iepriekš visas trīs lielākās reitingu aģentūras piešķīruša HSH AA līmeni (17). Ilgtermiņa reitings bija balstīts uz HSH valsts sektora īpašnieku sniegtajām neierobežotajām valsts garantijām. Valsts sektora īpašnieku atbalsta sniegšana paliek nozīmīgs faktors HSH kredītreitingā, kas ietver reitinga paaugstināšanu (18) par 7 “Fitch” pakāpēm. “Moody’s” piešķīra kopā 7 pakāpju paaugstinājumu, no kuriem viena pakāpe ir par valsts sektora īpašnieku sniegto atbalstu (reģionālais atbalsts).
(28)
C atsevišķais reitings (“Moody’s”- “bankas finansiālās stabilitātes reitings” jeb “BFSR”) (19) atspoguļoja reitingu aģentūru viedokli, ka HSH bija pietiekami finansiāli spēcīga ar ierobežotu, bet novērtējamu uzņēmējdarbības modeli. Saskaņā ar “Moody’s”BFSR metodi bankām ar C reitingu ir pieņemams finanšu pamats paredzamā un stabilā darbības vidē vai labs finanšu pamats mazāk paredzamā un stabilā darbības vidē.
(29)
“Fitch” no 2004. gada jūlija sāka piešķirt A reitingu HSH obligācijām bez garantijas, saglabājot atsevišķo reitingu C līmenī. “Moody’s” un “S&P” piešķīra A reitingu obligācijām bez garantijas 2005. gada jūlijā. Līdz krīzes sākumam 2008. gadā HSH reitingi saglabājās stabili.
(30)
Kopš 2008. gada oktobra HSH reitingos var novērot divas tendences. Pirmā tendence parādījās 2008. gada oktobrī, kad “Fitch” un “Moody’s” pazemināja HSH atsevišķos reitingus uz zemāko D līmeni un augstāko E līmeni (“Moody’s” zemākais iespējamais BFSR reitinga līmenis ir E) (20). Aģentūras minēja šādus pazemināšanas iemeslus: a) ievērojamu risku, ko rada HSH cikliskais aktīvu pamats un jo īpaši kuģniecības aktīvi; b) HSH ierobežoto piekļuvi kapitālam, lai arī uzņēmējdarbība ir saistīta ar lieliem kapitāla aizdevumiem; c) HSH vājo un zemo ienesīgumu salīdzinājumā ar līmeni pirms krīzes, ko izraisa mazāki aktīvu ieņēmumi, nosacīti augstāki riska līmeņi ar aktīviem nodrošinātajās finansēs un ievērojami pieaugušās finansēšanas izmaksas salīdzinājumā ar situāciju pirms krīzes. Turklāt aģentūras pauda lielas bažas par HSH uzņēmējdarbības profilu. Tā kā HSH nav ievērojamas tiešas saskares ar privātiem klientiem, banka turpinās būt atkarīga no lielo klientu tirgiem, kuros tai būs grūtības nodrošināt finansējumu. Stingrāku regulējuma prasību ievērošana attiecībā uz kapitalizāciju, likviditātes rezervēm un finansējuma neatbilstību ir īpašs izaicinājums tādām lielo klientu bankām kā HSH.
(31)
Otrā tendence sākās 2009. gada maijā, kad “S&P” pazemināja HSH kredītreitingu uz BBB + un attiecīgi 2010. gada maijā un jūlijā “Moody’s” un “Fitch” pazemināja HSH reitingu uz A3/A-. Kā pamatojumu šim pazeminājumam reitingu aģentūras minēja valsts sektora īpašnieku ierobežotu turpmāko atbalstu šādu iemeslu dēļ: a) ES valsts atbalsta noteikumi; b) valsts sektora īpašnieku budžeta ierobežojumi. Iepriekšējo atbalsta pasākumu apjoms bija liels apgrūtinājums valsts sektora īpašnieku finansēm, tāpēc tie ir mazāk ieinteresēti sniegt turpmāku atbalstu. Būtisks aspekts, novērtējot valsts sektora īpašnieku turpmāku gatavību veikt atbalsta pasākumus, bija lielais parādsaistību apjoms HSH bilancē, kas tika emitētas saskaņā ar “grandfathering” klauzulu (21).
(32)
Jau 2007. gadā finanšu krīzes ietekme radīja EUR 1,3 miljardu lielus zaudējumus HSH USD 30 miljardu lielajā strukturētajā kredītportfelī (CIP) (22). Krīzes nelabvēlīgā ietekme uz reālo ekonomiku negatīvi ietekmēja tradicionālo aizdevumu portfeli un ievērojami ietekmēja HSH izsniegto kredītu kvalitāti kuģniecības, transporta, nekustamo īpašumu un atjaunojamās enerģijas projektu finansējumam. Papildu zaudējumi EUR 1,6 miljardu sakarā ar CIP vērtības pazemināšanu un riska nodrošinājums EUR 1,9 miljardu apmērā aizdevumu portfelim bija būtiski faktori, kuru dēļ bija negatīvs darbības rezultāts - EUR 3,2 miljardi 2008. gadā.
(33)
“Lehman Brothers” bankrots 2008. gada septembrī arī palielināja HSH refinansēšanas grūtības, tāpēc tā iesniedza “Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung” (Vācijas fonds finanšu tirgu stabilizēšanai, turpmāk “SoFFin”) pieprasījumu piešķirt tai likviditātes garantijas EUR 30 miljardu apjomā.
(34)
“Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht” (Vācijas Finanšu uzraudzības iestāde, turpmāk “BaFin”) 2009. gada 29. aprīlī informēja HSH, ka, ņemot vērā reālo situāciju, “BaFin” uzskata, ka HSH ir grūtības ievērot pamatkapitāla prasības. “BaFin” paziņoja, ka tas iesniegs prasību par bankrotu saskaņā ar Vācijas Banku likuma 47. punktu, ja HSH īpašnieki nepastiprinās bankas pamatkapitālu.
(35)
“S&P”2009. gada 6. maijā pazemināja HSH kredītreitingu par divām pakāpēm no A uz BBB + ar negatīvu prognozi.
3. ATBALSTA PASĀKUMI
(36)
HSH 2009. gada maijā un jūnijā saņēma divu veidu atbalstu no Šlēsvigas-Holšteinas un Hamburgas: rekapitalizāciju EUR 3 miljardu apmērā un otrās kārtas zaudējumu garantiju pasākumu (“garantiju režīms”) EUR 10 miljardu apmērā. Turklāt HSH saņēma atbalstu no “SoFFin” likviditātes garantiju formā, kas kopā sasniedza EUR 17 miljardus (turpmāk “likviditātes garantijas”).
3.1. REKAPITALIZĀCIJA
(37)
Rekapitalizāciju veidoja skaidras naudas iepludināšana EUR 3 miljardu apmērā no 1. līmeņa kapitāla apmaiņā pret parastajām akcijām ar balsstiesībām. Akcijas emitēja HSH, un tās visas iegādājās “HSH Finanzfonds AöR”. Tā ir publisko tiesību iestāde, ko izveidojušas un vienādās daļās pārvalda Hamburga un Šlēsviga-Holšteina.
(38)
“HSH Finanzfonds AöR” ieguva rekapitalizācijai nepieciešamos finanšu līdzekļus, emitējot obligācijas kapitāla tirgos. Tā saistības attiecībā uz obligāciju emisiju vienādā mērā garantē Hamburga un Šlēsviga-Holšteina kā daļēji debitori un izmantojot garantijas obligāciju turētājiem. “HSH Finanzfonds AöR” emitētās obligācijas vajadzīgas tikai HSH rekapitalizācijas finansēšanai. “HSH Finanzfonds AöR” darbojas tikai kā Hamburgas un Šlēsvigas-Holšteinas instruments, un tā vienīgais darbības mērķis ir nodrošināt rekapitalizāciju un garantiju režīmu.
(39)
Jauno akciju emisijas cenas pamatā bija HSH novērtējums, ko veica “PricewaterhouseCoopers” (“PwC”), un tās vērtība tika noteikta no EUR [ 2] miljardiem līdz EUR [ 3] miljardiem (EUR [ 19] līdz EUR [ 28] par vienu akciju). Vidējā HSH vērtība, balstoties uz šo novērtējumu, ir EUR [2-3] miljardi (EUR [19-28] par vienu akciju). Novērtējums tika veikts pirms HSH reitinga pazemināšanas 2009. gada 6. maijā. Reitinga pazemināšanas ietekme uz HSH vērtību novērtējumā netika ņemta vērā, bet tā tika ņemta vērā cenu apspriedē. Novērtējums balstījās uz pieņēmumu, ka 2013. gadā tiks atjaunots iepriekšējais A reitings.
(40)
Par jauniepludināto kapitālu EUR 3 miljardu apmērā Hamburga un Šlēsviga-Holšteina plānoja sasniegt 10 % lielu atlīdzību gadā (EUR 300 miljoni gadā). Tā kā HSH uzņēmējdarbības plānā nebija paredzēta pietiekama peļņa 2009.-2012. gadā, lai samaksātu 10 % dividenžu par visām parastajām akcijām, jauno parasto akciju emisijas cena tika samazināta par 10 % dividenžu maksājumu, kas netika izmaksāts 2009.-2012. gadā. Pašreizējā vērtība 10 % dividenžu maksājumam par 2009.-2012. gadu ir EUR [650-800] miljoni (EUR [3-6] par akciju). Jauno akciju cena tika noteikta EUR 19 par akciju (EUR [19-28] mīnus EUR [3-6]). “HSH Finanzfonds AöR” iegādājās 157 894 737 jaunās parastās akcijas.
(41)
Krājbanku asociācijas un Flowers nepiedalījās rekapitalizācijā. Tādējādi pēc rekapitalizācijas to akciju daļas no 13,20 %, 1,62 % un 25,67 % samazinājās attiecīgi uz 4,73 %, 0,58 % un 9,19 %, bet Hamburgas un Šlēsvigas-Holšteinas kopējā tiešā un netiešā akciju daļa (kopā ar “HSH Finanzfonds AöR” piederošajām akcijām) palielinājās no 59,51 % uz 85,49 %.
3.2. GARANTIJU REŽĪMS
(42)
Garantiju režīms tika ieviests vienlaicīgi ar rekapitalizāciju 2009. gada jūnijā. Arī to tieši ieviesa “HSH Finanzfonds AöR”. Ne krājbanku asociācijas, ne “Flowers” nepiedalījās. Garantiju režīms sastāv no otrās kārtas zaudējumu garantijas EUR 10 miljardu apmērā, kas pasargā HSH no zaudējumiem, kas varētu rasties no portfeļa ar aptuveno kopapjomu EUR 172 miljardi (darījuma risks saistību nepildīšanas gadījumā ir EUR 187 miljardi) līdz konkrētam termiņam 2009. gada martā. Pirmās kārtas zaudējumu daļu EUR 3,2 miljardu apmērā sedz HSH. Otrās kārtas zaudējumu daļu EUR 10 miljardu apjomā sedz “HSH Finanzfonds AöR”. Zaudējumus, kas pārsniedz EUR 13,2 miljardus (pirmās un otrās kārtas zaudējumu daļas kopā), sedz HSH. Garantētā portfeļa pārveduma vērtība ir [aptuveni EUR 168] miljardi (kopējā aktīvu vērtība [aptuveni EUR 172] miljardi mīnus EUR 3,2 miljardi).
(43)
Faktiski HSH var jebkurā brīdī atteikties no garantijas, bet līdz 2013. gada 31. decembrim atteikšanās ir ierobežota līdz EUR [2-5] miljardiem kopā un ne vairāk kā EUR [1-4] miljardiem gadā. HSH iesniedza atteikumu par EUR 1 miljardu no garantijas summas 2011. gada 9. martā. Pēc tam 2011. gada 18. jūnijā un 6. septembrīHSH atteicās vēl pa EUR 1 miljardam no garantijas summas, tādējādi samazinot atlikušo garantiju līdz EUR 7 miljardiem. “BaFin” tika informēta par šiem atteikumiem. “BaFin” apstiprināja, ka tā neiebildīs pret šiem darījumiem.
(44)
Tādi samazinātas vērtības aktīvi, kā ar aktīviem nodrošināti vērtspapīri (ABS) aptver aptuveni [3-6] % no aptuveni EUR [172] miljardu lielā portfeļa, ko sedz garantiju režīms. Lielāko daļu no garantētajiem aktīviem veido klientu kredīti, kas ir HSH galvenais darbības veids. Garantētais portfelis ir denominēts dažādās valūtās, tostarp EUR, USD un GBP.
2. tabula
Garantēto aktīvu (aptuveni EUR [172] miljardu apmērā) sadalījums
Aktīvu kategorija
Aktīvi bilancē
(miljardos EUR)
% no portfeļa
Klientu kredīti
aptuveni 115
(…)
Fiksēto ienākumu vērtspapīri
aptuveni 30
(…)
Ar vērtspapīriem nodrošināti tirgojamie aizdevumi (23)
aptuveni 15
(…)
Ar aktīviem nodrošināti vērtspapīri
aptuveni 10
(…)
Maksājumu garantijas
aptuveni 5
(…)
Kopā
aptuveni 172
100,0
(45)
HSH nebija ārējo speciālistu veikts novērtējums par visu portfeli pirms garantiju režīma ieviešanas, bet tikai par ABS portfeli un daļu no CIP portfeļa, ko bija novērtējis “Blackrock” un “Cambridge Place”. Pēc Komisijas pieprasījuma HSH no 2009. gada novembra līdz 2010. gada janvārim veica garantētā portfeļa novērtēšanu, balstoties uz Komisijas pieņēmumiem par ļoti liela stresa situāciju. Novērtēšana tika veikta kopā ar Komisijas speciālistiem. Novērtēšanas pieņēmumi bija atbilstīgi ļoti liela stresa situācijai, ko Komisija bija piemērojusi citos gadījumos. Novērtējuma pamatā bija visaptveroša analīze 40 darījumu paraugiem, kuru kopējā vērtība bija EUR 1 miljards, t. i., 0,6 % no kopējā darījuma riska, un zaudējumu daļu novērtējums lielai portfeļa daļai, izmantojot “Moody’s”CDOROM (24) instrumentu. Attiecīgie pieņēmumi tika apspriesti ar Komisijas speciālistiem. HSH palīdzēja tā ārējais eksperts - “Morgan Stanley”, kas apstiprināja aprēķinu tehnisko precizitāti. Garantiju režīma radītā kapitāla prasību atvieglojuma ietekme tās ieviešanas laikā tika aplēsta [aptuveni EUR 3,5] miljardu apmērā. “BaFin” 2010. gada februārī apstiprināja metodes precizitāti un izmantotos aprēķinus kapitāla prasību atvieglojuma ietekmes noteikšanai.
(46)
Saskaņā ar līgumu par garantijas sniegšanu, kas 2009. gada 2. jūnijā noslēgts starp “HSH Finanzfonds AöR” un HSH, “HSH Finanzfonds AöR” par garantijas sniegšanu otrās kārtas zaudējumiem saņem prēmiju, ko aprēķina kā 400 bāzes punktus gadā no garantijas nominālvērtības (EUR 10 miljardi) (turpmāk “pamatprēmija”). Garantijas izmantošana vai atteikšanās no tās samazina summu, par kuru tiek maksāta 400 bāzes punktu atlīdzība. 3. tabulā attēlota kopējā maksājuma summa trīs scenāriju gadījumā: a) 1. scenārijs: HSH pamatvariants, kurā pieņemts, ka garantija netiks izmantota un HSH no tās pilnībā atteiksies līdz 2015. gada beigām; b) 2. scenārijs: vidējais scenārijs, kurā pieņemts, ka garantija tiks izmantota EUR 5 miljardu apmērā; c) 3. scenārijs: aktīvu novērtējumā pieņemtais variants, ka garantija tiks pilnībā izmantota līdz [2015.-2020. gadam] (bez atcelšanas).
3. tabula
Vācijas ieteiktā garantiju režīma atlīdzība dažādos scenārijos
(Miljonos EUR)
1. scenārijs
(garantija netiek izmantota)
2. scenārijs
(izmantotā garantija - EUR 5 miljardi)
3. scenārijs
(izmantotā garantija - EUR 10 miljardi)
Pamatprēmija (400 bāzes punktu no neizmantotās garantijas nominālvērtības)
[ 1,5]
[ 2,5]
[ 4]
(47)
Pārstrukturēšanas laikposmā pamatprēmijas maksājumi ir no EUR [100-150] miljoniem līdz EUR 405 miljoniem gadā atkarībā no garantijas izmantošanas summas, kā parādīts 4. tabulā.
4. tabula
Prognozētais HSH pamatprēmijas (400 bāzes punktu) maksājums “HSH Finanzfonds AöR” pārstrukturēšanas laikposmā miljonos EUR
(Miljonos EUR)
2009. gada faktiskais rādītājs
2010. gada faktiskais rādītājs
2011
2012
2013
2014
1. scenārijs (garantija netiek izmantota)
- 300
- 405
- [300-350]
- [200-250]
- [150-200]
- [100-150]
2. scenārijs (garantijas izmantojums EUR 5 miljardi)
- 300
- 405
- [300-350]
- [200-250]
- [180-230]
- [150-200]
3. scenārijs (garantijas izmantojums EUR 10 miljardi)
- 300
- 405
- [300-400]
- [300-400]
- [300-400]
- [300-400]
3.3. LIKVIDITĀTES GARANTIJAS
(48)
Papildus HSH bija pieprasījusi “SoFFin” garantijas par jaunajām parādsaistībām EUR 30 miljardu apmērā. “SoFFin” 2008. gada decembra sākumā apstiprināja pirmās daļas emisiju EUR 10 miljardu apmērā. Garantijas tika apstiprinātas Vācijas glābšanas shēmā (25). Atlikušie EUR 20 miljardi būtu pieejami pēc pārstrukturēšanas plāna iesniegšanas. Otrā daļa EUR 20 miljardu apmērā tika darīta pieejama pēc tam, kad HSH2009. gada 7. martā iesniedza “SoFFin” pārstrukturēšanas plānu. Kopš 2009. gada 30. septembra garantija kopā ir izmantota par EUR 17 miljardiem. No 2010. gada 1. janvāra“SoFFin” samazināja garantijas maksimālo apjomu no EUR 30 miljardiem uz EUR 17 miljoni. Šis maksimālais apjoms turpmāk samazināts netika.
4. PĀRSTRUKTURĒŠANAS PLĀNS
4.1. SĀKOTNĒJAIS PĀRSTRUKTURĒŠANAS PLĀNS UN TURPMĀKO FINANŠU PROGNOŽU PĀRSKATĪŠANA
(49)
Sākotnējais pārstrukturēšanas plāns, kas tika iesniegts 2009. gada 1. septembrī (turpmāk “sākotnējais pārstrukturēšanas plāns”), bija raksturots Lēmumā uzsākt procedūru (23.-28. punkts). Sākotnējā pārstrukturēšanas plānā ietvertā papildu informācija par pārstrukturēšanas modeli tika iesniegta vēlāk, no 2009. gada oktobra līdz 2011. gada jūnijam. Grozītā pārstrukturēšanas plāna versija tika iesniegta 2011. gada 11. jūlijā (turpmāk “grozītais pārstrukturēšanas plāns”). Sākotnējā pārstrukturēšanas plānā ietvertās finanšu prognozes ar attiecīgajiem grozījumiem ir īsi raksturotas turpmāk.
(50)
Sākotnējā pārstrukturēšanas plānā bija prognozēts procentu likmju neto ienākumu samazinājums par [aptuveni 20 %] no 2009. gada līdz 2014. gadam, no aptuveni EUR [1,4] miljardiem līdz aptuveni EUR [1,1] miljardiem. Attiecībā uz finanšu rezultātu elementiem HSH prognozēja galvenās bankas (26) neto ienākumu palielinājumu pirms pārstrukturēšanas (un pēc riska nodrošinājuma kredītu darījumiem) par vairāk nekā 200 % no 2009. gada līdz 2014. gadam - no aptuveni EUR [350] miljoniem līdz aptuveni EUR [1,1] miljardam. Prognozētajos neto ienākumos pirms pārstrukturēšanas (aptuveni EUR [1,1] miljards 2014. gadā) bija iekļauta kredīta darījumu nodrošinājuma daļēja atcelšana - aptuveni EUR [100] miljonu apmērā. Gan komisijas maksu neto ienākumi, gan tirdzniecības rezultāti bija paredzēti [aptuveni 20 %] no galvenās bankas neto ienākumiem 2014. gadā bez pārstrukturēšanas izmaksām. Grozītajā pārstrukturēšanas plānā prognozētie neto ienākumi pirms pārstrukturēšanas izmaksām 2014. gadā bija mainīti uz EUR [350-450] miljoniem, no kuriem komisijas maksu neto ienākumi un tirdzniecības rezultāti bija [10-15] %.
(51)
Sākotnējā pārstrukturēšanas plānā HSH bija prognozēts kopējais aktīvu samazinājums no aptuveni EUR [175] miljardiem 2009. gadā uz aptuveni EUR [150] miljardiem 2014. gadā. Sākotnējā pārstrukturēšanas plānā bija paredzēts galvenās bankas aktīvu palielinājums no aptuveni EUR [100] miljardiem 2009. gadā uz aptuveni EUR [110] miljardiem 2014. gadā. Attiecīgi grozītajā pārstrukturēšanas plānā HSH un galvenās bankas plānotie kopējie aktīvi 2014. gadā tika mainīti attiecīgi uz EUR 120 miljardiem un EUR 82 miljardiem.
(52)
Saskaņā ar sākotnējo pārstrukturēšanas plānu sektora bankas segmenta aktīvus, tostarp kuģniecības, enerģijas un transporta aktīvus, bija prognozēts palielināt no aptuveni EUR [30] miljardiem 2009. gadā uz aptuveni EUR [35] miljardiem 2014. gadā, no kuriem aptuveni EUR [20] miljardi būtu galvenokārt ar USD finansēti kuģniecības aktīvi. Grozītajā pārstrukturēšanas plānā prognozētie sektora bankas segmenta aktīvi un kuģniecības aktīvi 2014. gadā bija mainīti attiecīgi uz EUR [20-25] miljardiem un EUR 15 miljardiem. Salīdzinājumā ar sākotnējo pārstrukturēšanas plānu aviācijas uzņēmējdarbības līnija grozītajā pārstrukturēšanas plānā bija pārtraukta.
(53)
Prognozētais 1. līmeņa kapitāla apjoms sākotnējā pārstrukturēšanas plānā bija aptuveni [10] % 2014. gadā, un grozītajā pārstrukturēšanas plānā tas tika mainīts uz [10-15] %.
(54)
Sākotnējā pārstrukturēšanas plānā banka prognozēja sadalīt pa plānotajiem finansējuma avotiem 2014. gadā aptuveni EUR [100] miljardus no finansētās bilances (no kuriem aptuveni EUR [25] miljardi no nenodrošinātā lielo klientu finansējuma), atstājot starpību par aptuveni EUR [50] miljardiem salīdzinājumā ar plānoto kopējo aktīvu apjomu - aptuveni EUR [150] miljardi. Grozītajā pārstrukturēšanas plānā starpība starp prognozētajiem kopējiem aktīviem un prognozētajām kopējām saistībām tika samazināta, un HSH sniedza informāciju par finansējuma avotiem, kas tiks izmantoti, lai segtu finansējuma vajadzības, kas radušās starpības dēļ.
(55)
Sākotnējā pārstrukturēšanas plānā paredzētie izaugsmes pieņēmumi galvenajos HSH darbības segmentos un izmaiņas grozītajā pārstrukturēšanas plānā ir attēlotas tabulā.
5. tabula
Izaugsmes līmeņu salīdzinājums kuģniecības un korporatīvajā jomā
Segments
Sākotnējais pārstrukturēšanas plāns
(2009. gada 1. septembris)
Grozītais pārstrukturēšanas plāns
(2011. gada 11. jūlijs)
Piezīmes par izaugsmes pieņēmumu grozītajā pārstrukturēšanas plānā
Kuģniecība
Jaunu darījumu izaugsmes rādītājs aptuveni [250] % laikā no 2010. gada (reālā vērtība) līdz 2014. gadam (aptuveni [40] % vidējais gada izaugsmes rādītājs)
Jaunu darījumu izaugsmes rādītājs [90-130] % laikā no 2010. gada (reālā vērtība) līdz 2014. gadam ([…] % vidējais gada izaugsmes rādītājs)
Izaugsmes rādītāja pamatā ir jauno darījumu kopējais gada apjoms vidēji EUR […] miljardi no 2011. līdz 2014. gadam. Tas ir salīdzināms ar jauno darījumu kopējo tirgus apjomu aptuveni EUR [25] miljardi vidēji šajā laikposmā
Korporatīvā uzņēmējdarbība
Aizdevumu apjoma izaugsme aptuveni [100] % (2010. gads, reālā vērtība -2014. gads)
Aizdevumu apjoma izaugsme […] % (2010. gads, reālā vērtība - 2014. gads)
Izaugsme atbilst jaunās uzņēmējdarbības kopējam apjomam EUR […] miljardi četros gados un ir salīdzināma ar kopējiem aktīviem šajā segmentā - EUR 25,7 miljardi 2008. gada 31. decembrī
4.2. GROZĪTĀ PĀRSTRUKTURĒŠANAS PLĀNA VISPĀRĒJS APRAKSTS
(56)
Grozītais pārstrukturēšanas plāns tika iesniegts 2011. gada 11. jūlijā. Tajā ietvertas būtiskas izmaiņas HSH uzņēmējdarbības modelī. Jaunajam uzņēmējdarbības modelim raksturīgs mazāks risks, spēcīgāka ievirze uz reģionālo uzņēmējdarbību un finansējuma un aizdevumu jomu ilgtspējība. Plānotie un jau uzsāktie pārstrukturēšanas pasākumi papildus galvenajai uzņēmējdarbībai un attiecīgi vairāku darbību un lielu īpašumu atsavināšanai vai likvidēšanai ietver arī filiāļu tīkla maiņu un izmaksu struktūras optimizāciju. Grozītais pārstrukturēšanas plāns ietver iekšējās pārstrukturēšanas vienības izveidošanu, kurā darbības, kas netiks turpinātas, tiks apvienotas grāmatvedības un organizatoriskiem mērķiem. Jaunā uzņēmējdarbības modeļa galvenās tendences ir:
a)
pārorientācija uz dzīvotspējīgu galveno banku, ievērojami samazinot aktīvus, reģionālā uzņēmējdarbības stiprināšana (korporatīvie klienti Vācijā, nekustamā īpašuma uzņēmējdarbība Vācijā un banku pakalpojumi privātpersonām) un galveno kompetenču saglabāšana konkrētās starptautiskās uzņēmējdarbības jomās ar ciešu reģionālo saikni (kuģniecība un atjaunojamās enerģijas, fokusējoties uz Eiropu);
b)
kapitāla tirgus darījumu vēršana tikai uz valsts kases darījumiem un ar klientiem saistītu uzņēmējdarbību, jo īpaši piedāvājot produktus citām uzņēmējdarbības vienībām (šķērspārdošana (cross-selling)); kapitāla darījumi uz sava rēķina ir pārtraukti;
c)
to darbību pārtraukšana, kas neatbilst HSH stratēģiskajai fokusa maiņai, t. i., starptautiskie kreditētie izpirkšanas darījumi (LBO), ārzemju nekustamā īpašuma uzņēmējdarbība, ar aktīviem nodrošināta aviācijas finansēšana un cita kredīta uzņēmējdarbība bez skaidras saistības ar galveno darbības jomu;
d)
visu to meitasuzņēmumu atsavināšana, kas neatbilst HSH stratēģiskajai fokusa maiņai; grozītajā pārstrukturēšanas plānā paredzēta pavisam [100-120] uzņēmumu daļu atsavināšana; HSH jau ir atsavinājusi dalību 25 uzņēmumos; visu atsavināšanu paredzēts pabeigt vēlākais līdz […];
e)
skaidra tās uzņēmējdarbības, kas netiek turpināta vai tiek samazināta vai pārdota, nodalīšana uz iekšējo pārstrukturēšanas vienību; pārstrukturēšanas vienība neiesaistīsies jaunos darījumos;
f)
būtiska valsts un starptautisko filiāļu pielāgošana. Nestratēģisku darbību pārtraukšanas dēļ tiks slēgtas 15 no 21 starptautiskās filiāles. Filiāles vai pārstāvniecības biroji Helsinkos, Šanhajā, Mumbajā, Stokholmā, Neapolē, Oslo, Rīgā, Tallinā, Varšavā, Sanfrancisko un Hanojā jau ir slēgti. Filiāles vai pārstāvniecības Kopenhāgenā, Parīzē, Amsterdamā un Maskavā jāslēdz 2012. gadā. Pēc pārstrukturēšanas HSH saglabās sešas filiāles vai pārstāvniecības - Londonā, Honkongā, Ņujorkā, Singapūrā, Luksemburgā un Atēnās. Tomēr Londonas, Luksemburgas un Ņujorkas filiāles tiks samazinātas, un Honkongas filiāle tiks pārveidota par pārstāvniecības biroju.
(57)
Reģionālais fokuss ietver īpaši Ziemeļvācijas korporatīvo uzņēmējdarbību un banku pakalpojumus privātpersonām, nekustamā īpašuma uzņēmējdarbību un krājbanku uzņēmējdarbību. Turklāt HSH koncentrēsies uz konkrētām starptautiskās kuģniecības finansēšanas jomām, kā arī uz atjaunojamās enerģijas projektu finansēšanu ar fokusu uz Eiropu un konkrētiem ieguldījumiem infrastruktūrās. HSH slēgs Lībekas biroju līdz 2011. gada beigām.
(58)
Jaunās galvenās bankas kopējā bilance tiks būtiski samazināta, jo īpaši pārvedot aktīvus no galvenās bankas uz iekšējo pārstrukturēšanas vienību. Pārstrukturēšanas laikposma beigās 2014. gada 31. decembrīHSH (galvenās bankas) kopējā bilance būs EUR 82 miljardi. Salīdzinājumā ar kopējo bilanci - EUR 208 miljardi 2008. gadā - tā tiks samazināta par EUR 126 miljardiem, t. i., gandrīz par 61 %.
(59)
Grozītais pārstrukturēšanas plāns balstās uz vispārējiem pieņēmumiem par Vācijas, eurozonas, ASV un globālā IKP attīstību, īstermiņa un ilgtermiņa procentu likmju izmaiņām, inflāciju eurozonā un ASV, naftas cenām un EUR/USD valūtas maiņas kursu. Atsevišķu uzņēmējdarbības vienību prognožu pamatā ir pieņēmumi par attiecīgā tirgus izaugsmes līmeni, jauno produktu apjomiem un peļņu pa segmentiem, kā arī šķērspārdošanas kapacitāti. Ņemot vērā kuģniecības vienības nozīmīgo ietekmi uz HSH kopējiem finanšu rezultātiem, HSH ir izstrādājusi konkrētus pieņēmumus par kuģniecības tirgus attīstību. Prognozes par tirgus apjoma attīstību jauniem darījumiem pasaulē (apkopota pa kravas, konteineru un cisternu segmentiem), HSH jauno darījumu apjoms un HSH tirgus daļas ir attēlotas tabulā.
6. tabula
Pieņēmumi par kuģniecības finansēšanu 2011.-2014. gadā
Vidēji 2005.-2008. gadā
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Jauni kuģniecības darījumi pasaulē kopā (Miljardos EUR)
109,4
25,9
48,3
[10-15]
[15-25]
[25-35]
[40-50]
HSH jaunie darījumi (Miljardos EUR)
6,7
0,2
1
[0,5-1,5]
[0,5-1,5]
[1-2]
[2-3]
HSH tirgus daļa (%)
6,1
0,8
2,1
Aptuveni [4]
Aptuveni [5]
Aptuveni [5]
Aptuveni [5]
(60)
HSH pieņem vidējo EUR/USD valūtas maiņas kursu - [1,30-1,50]. Tā ir iesniegusi jutīguma datus par pieņēmumu izmaiņu ietekmi uz peļņu un zaudējumiem un tās neto likviditātes pozīciju, un jo īpaši jutīguma analīzi par izmaiņām procentu likmēs un izmaiņām EUR/USD valūtas maiņas kursā. Jutīguma analīze parādīja, ka procentu likmju un EUR/USD valūtas maiņas kursa pieņēmumu būtisku izmaiņu gadījumā HSH necietīs zaudējumus, kas būtu lielāki par tiem, ko tā var uzņemties. Turklāt HSH likviditātes pozīcija nebūtu negatīva, ja EUR/USD valūtas maiņas kurss būtiski mainītos salīdzinājumā ar pamatpieņēmumu.
(61)
Turklāt HSH iesniedza vispesimistiskāko un grupai nelabvēlīgāko iespējamo gadījumu, pamatojoties uz visnelabvēlīgākajiem tirgus pieņēmumiem. Finanšu prognozes nelabvēlīgā un vispesimistiskākajā gadījumā rāda, ka stresa ietekmi uz HSH maksātspēju neitralizē garantiju režīma struktūra. Nelabvēlīgākajā gadījumā HSH atliktu daļēju atteikšanos no garantijas un tādējādi ierobežotu RWA palielinājumu negatīvas ekonomiskās vides dēļ. Abos gadījumos attiecīgais HSH 1. līmeņa kapitāla apjoms pārstrukturēšanas laikposmā saglabātos aptuveni 10 %.
4.3. ATSEVIŠĶU HSH DARBĪBAS JOMU PĀRSTRUKTURĒŠANAS APRAKSTS
(62)
Galvenās bankas korporatīvo darījumu kopējā bilance samazināsies no EUR 26,3 miljardiem 2008. gadā uz EUR [10-20] miljardiem 2014. gadā. Kopā darbības joma šajā laikposmā samazināsies par aptuveni [45-55] %.
(63)
HSH korporatīvo darījumu vienība piedāvās finansējumu lielākajiem vidēja apjoma uzņēmumiem, īpaši tās galvenās darbības reģionā - Ziemeļvācijā.
(64)
HSH ir pārtraukusi savas darbības līzinga uzņēmumu refinansēšanā un starptautiskajā LBO uzņēmējdarbībā un pārtrauks savu uz personīgām attiecībām balstīto uzņēmējdarbību ar korporatīvajiem klientiem Āzijā un Skandināvijā. Korporatīvo darījumu vienība nesniegs ar aktīviem nodrošinātu finansējumu aviācijā vai kuģniecībā. Tomēr HSH spēja atbalstīt reģionālo uzņēmējdarbību tās galvenās darbības reģionā netiks samazināta.
(65)
HSH fokusēsies galvenokārt uz lielākiem vidēja lieluma uzņēmumiem Ziemeļvācijas reģionā, kā arī uz Vācijas uzņēmumiem konkrētās galvenajās nozarēs. Tā skaidri fokusēsies uz ienesīgu uzņēmējdarbību, kā arī uz klientiem ar labu kredītstāvokli, kam nepieciešami dažādi produkti. HSH ar šo klientu palīdzību mēģinās sasniegt “pirmās bankas” statusu.
(66)
Lai atbalstītu finansēšanas situāciju, uzņēmējdarbības vienība arvien vairāk izvirzīs mērķi piesaistīt noguldījumus un izmantot finanšu struktūras, kas pieļauj sindicēšanu, atbilst ECB prasībām par garantijām vai var tikt nodotas ieguldītājiem.
(67)
Galvenās bankas nekustamā īpašuma darījumu vienības bilance tiks samazināta no EUR 30,5 miljardiem 2008. gadā uz EUR [9-18] miljardiem 2014. gadā. Tas nozīmē samazinājumu par [50-70] %.
(68)
HSH piedāvās visu veidu aizdevumu produktus un jebkurus citus bankas produktus, kas ir atbilstīgi nekustamā īpašuma uzņēmumiem. Banka fokusēsies uz uzņēmējdarbību Ziemeļvācijā un Vācijas lielāko pilsētu reģionos. Galvenais uzsvars tiks likts uz […] finansēšanas risinājumiem un projektu finansēšanu ar pārvaldāmu riska līmeni. Nekustamā īpašuma uzņēmējdarbības jomā HSH koncentrēsies uz […] finansēšanu. Konkrētas nekustamā īpašuma kategorijas tiks finansētas tikai izlases kārtībā.
(69)
Darbības citās valstīs, tostarp starptautiski nekustamā īpašuma darījumi, kas ietver Vācijas klientu atbalstīšanu Eiropas metropolēs, tiks pārtraukta. Šajos reģionos HSH neveiks nekādus jaunus darījumus un pašreizējā uzņēmējdarbība tiks palēnām izbeigta.
(70)
HSH fokusēsies galvenokārt uz profesionāliem nekustamā īpašuma ieguldītājiem, galveno uzmanību pievēršot esošajiem klientiem un izvēlētiem nekustamā īpašuma attīstītājiem un klientiem ar ilgtspējīgu darbību nekustamā īpašuma jomā un augstu šķērspārdošanas potenciālu, kā arī Ziemeļvācijas klientiem, kam vajadzīgas sarežģītas finanšu struktūras. HSH turpinās izmantot struktūras un produktus, kas samazina finansēšanas nepieciešamību, piemēram, uzņēmējdarbību, kas ir tiesīga izmantot segtās obligācijas, ECB prasībām atbilstošus aizdevumus vai Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW) sniegto finansējumu un galvojumus.
(71)
Galvenās bankas krājbanku darījumu vienības bilance tiks samazināta no EUR 8,7 miljardiem 2008. gadā uz EUR [ 3] miljardiem 2014. gadā, īpaši samazinot krājbanku refinansēšanas darbības.
(72)
Šīs darījumu jomas klienti galvenokārt ir krājbankas un valsts sektora klienti Ziemeļvācijā, bet krājbankas un valsts sektora klienti ārpus Ziemeļvācijas ir mazāk svarīgi (sekundārie banku pakalpojumi).
(73)
HSH piedāvā plašu produktu klāstu krājbanku galvenajās darbības jomās. Tie īpaši ietver privāto un korporatīvo klientu uzņēmējdarbību, valsts kases uzņēmējdarbību, pašu vērtspapīru pārvaldību un kredītportfeļa pārvaldību.
(74)
Banku pakalpojumu privātpersonām darījumu vienībā kopējā galvenās bankas bilance tiks samazināta no EUR 1,7 miljardiem 2008. gadā uz EUR [0,5-1,5] miljardiem 2014. gadā.
(75)
HSH fokusēsies uz pakalpojumu sniegšanu bagātiem privātiem klientiem tās galvenajā darbības reģionā - Ziemeļvācijā. Turklāt tā piedāvās banku pakalpojumus privātpersonām pārreģionu izplatīšanas filiālēs, kas nodarbojas ar citiem tirgus segmentiem. Pakalpojumu klāstā jāietver […].
(76)
HSH koncentrēsies uz bagātu un ļoti bagātu privāto klientu, kā arī fondu piesaistīšanu un atbalstīšanu. Saistībā ar šķērspārdošanu banku pakalpojumi privātpersonām tiks sniegti arī citu galvenās bankas uzņēmējdarbības vienību klientiem/fiziskām personām.
(77)
Kuģniecības darījumu vienībā kopējā bilance tiks samazināta no EUR 28,3 miljardiem 2008. gadā uz aptuveni EUR 15 miljardiem galvenajā bankā 2014. gadā, t. i., par 46 % mazāk.
(78)
Līdz 2014. gada 31. decembrimHSH tirgus daļa attiecībā uz jauno uzņēmējdarbību kuģniecības finansēšanā pasaulē nepārsniegs [ 8] % gadā. Turklāt HSH nodrošinās, lai līdz 2014. gada 31. decembrim tā nebūtu starp trim lielākajiem kuģniecības finansētājiem ar augstāko jauno darījumu gada apjomu pasaulē saskaņā ar tirgus rādītājiem, ko nosaka katru gadu.
(79)
HSH portfelis tiks mainīts gan attiecībā uz kuģu veidiem, gan valstīm. Attiecībā uz aktīvu klasēm uzsvars paliks uz […], kā arī uz vairākiem […]. Standarta ilgtermiņa hipotēku aizdevumi jaunu kuģu būvei un lietotu kuģu finansēšanai būs nozīmīgi produkti. Turklāt HSH izlases kārtā darbosies kā strukturētu finanšu pakalpojumu piegādātāja.
(80)
HSH samazinās savu uzņēmējdarbību, pārtraucot finansēt ro-ro kuģus un kruīza kuģus, kā arī […].
(81)
HSH fokusēsies uz vidējiem un lieliem pasaules kuģniecības uzņēmumiem, maziem rentabliem klientiem un klientiem, kas izvēlēti pēc to kopējā peļņas potenciāla un riska aspektiem. Turklāt tiks ņemta vērā klienta gatavība attiecībā uz sindicēšanu, kā arī sindicēšanas (piemēram, pārredzamības) un refinansēšanas priekšnoteikumu ievērošana.
(82)
Kuģniecības darījumu vienība galvenokārt piedāvās vienkāršu (27) un ierobežotā apjomā arī strukturētu finansējumu un darbosies kā pilnvarots galvenais vadītājs (Mandated lead Arranger) un grāmatvedis (Bookrenner).
(83)
Galvenās bankas transporta/aviācijas darījumu vienība tiks likvidēta. Tā EUR 11,7 miljardu bilance 2008. gadā tiks likvidēta pārstrukturēšanas vienībā vai tiks piešķirta citu darījumu vienībām. Nākotnē HSH neveiks nekādu jaunu ar aktīviem nodrošinātu aviācijas finansēšanu. Attiecīgā pašreizējā uzņēmējdarbība tiks izbeigta, pārdota vai pārcelta uz pārstrukturēšanas vienību samazināšanas nolūkā. Pārstrukturēšanas procesā HSH jau ir daļēji pārveidojusi šo darījumu vienību un pārcēlusi dzelzceļa un infrastruktūras struktūras, kas joprojām ir stratēģiski nozīmīgas, uz enerģijas un infrastruktūras darījumu vienību.
(84)
Enerģētikas un infrastruktūras vienības pārkārtošanas dēļ pārstrukturēšanas procesā kopējā enerģētikas un infrastruktūras vienības bilance galvenajā bankā 2014. gadā palielināsies no EUR 4,6 miljardiem 2008. gadā (iepriekš - enerģijas uzņēmējdarbības vienībā) uz EUR [5-10] miljardiem. Enerģētikas un infrastruktūras darījumu vienība ietver gan atjaunojamās enerģijas segmentu, gan infrastruktūras un dzelzceļa segmentus, kas iepriekš bija ietverti transporta darījumu vienībā.
(85)
Enerģētikas segmentā HSH darbosies kā projektu finansējuma nodrošinātāja vēja un saules enerģijas projektu jomās. Tie ietver vēja (iekšzemes un piejūras), saules (fotoelektrisko un termālo) aktīvu kategorijas un kā papildu darījumus - tīklus, kas saistīti ar vēja un saules enerģijas projektiem. Šo darbību mērķa reģions galvenokārt ir Eiropa. HSH darījumi saistībā ar tradicionālajiem enerģijas avotiem un visi enerģētikas darījumi Ziemeļamerikā tiks pārtraukti.
(86)
Uzņēmējdarbības vienību pārkārtošana, jo īpaši aviācijas darījumu vienības likvidēšana un starptautiskā nekustamā īpašuma un kuģniecības segmentu samazināšana automātiski samazinās “dažādo jomu” segmentu.
(87)
“Dažādo jomu” segments bez korporatīvā centra ietver kapitāla tirgu darījumus, ar kuriem HSH pārvalda savus līdzekļus un piedāvā produktus citu darījumu veidu vienībām.
(88)
HSH pastāvīgi uzlabos sava finansējuma stabilitāti un kvalitāti. Sākot ar 2012. gada beigām, tā nodrošinās, ka tās neto finansējuma stabilitātes rādītājs (NSFR) un likviditātes seguma attiecība (LCR) (28) ir […]. Galvenās bankas USD darījumu daļa, ko refinansē ar USD denominētu finansējumu (nevis ar mijmaiņas darījumiem), līdz 2012. gada beigām palielināsies vismaz par […] % un līdz 2014. gadam beigām vismaz par […] %.
(89)
HSH pastāvīgi samazinās kapitāla tirgus darījumus ar augstu riska potenciālu un jau ir ievērojami samazinājusi savu produktu piedāvājumu. Darījumi uz sava rēķina jau ir pārtraukti.
4.4. FINANŠU PLĀNOŠANAS APRAKSTS GROZĪTAJĀ PĀRSTRUKTURĒŠANAS PLĀNĀ
(90)
HSH iesniedza sīki izstrādātu uzņēmējdarbības plānu 2011.-2014. gadam, ietverot peļņas un zaudējumu aprēķinus un bilanci, ienesīguma un ražošanas rādītājus katrai uzņēmējdarbības vienībai un grupai kopumā. Turklāt HSH iesniedza jutīguma analīzi grupai nelabvēlīgā un vispesimistiskākajā gadījumā. Saskaņā ar peļņas un zaudējumu prognozēm HSH grupa 2011. gadā cietīs papildu zaudējumus aptuveni EUR [100-200] miljonu apmērā un pastāvīgi palielinās savu peļņu līdz EUR [400-500] miljoniem pēc nodokļiem 2014. gadā. Peļņa no pašu kapitāla 2011. gadā būs negatīva un palielināsies par aptuveni [7-8] % 2014. gadā. 1. līmeņa kapitāls 2012.-2014. gadā sasniegs aptuveni [13-16] %. Pēc Komisijas pieprasījuma finanšu prognozes grozītajā pārstrukturēšanas plānā ietver vienreizējo maksājumu EUR 500 miljonu apmērā 2011. gadā, kas ir atskaitīts no neto ienākumiem pirms nodokļiem. Tiek prognozēts, ka kopējie aktīvi samazināsies no EUR 208 miljardiem 2008. gadā uz EUR 120 miljardiem 2014. gadā.
(91)
Svarīgākie HSH un galvenās bankas grozītā pārstrukturēšanas plāna rādītāji ir attēloti tabulās.
7. tabula
HSH finanšu plāns 2011.-2014. gadam
2008. gada faktiskais rādītājs
2009. gada faktiskais rādītājs
2010. gada faktiskais rādītājs
2011. gada plāns
2012. gada plāns
2013. gada plāns
2014. gada plāns
Kopējie ienākumi (Miljonos EUR)
157
2 876
1 603
[1 300-1 800]
[1 300-1 800]
[1 300-1 800]
[1 300-1 800]
Neto ienākumi pirms pārstrukturēšanas izdevumiem (Miljonos EUR)
(2 796)
(718)
545
[500-1 000]
[500-1 000]
[500-1 000]
[500-1 000]
Neto ienākumi pirms nodokļiem (Miljonos EUR)
(2 968)
(1 325)
17
[- 200-300]
[0-500]
[100-600]
[200-700]
Neto ienākumi (Miljonos EUR)
(3 195)
(902)
48
[- 400-100]
[0-500]
[0-500]
[0-500]
Izmaksu un ienākumu attiecība (CIR) (%)
573
29
54
[45-55]
[45-55]
[45-55]
[40-50]
Peļņa no pašu kapitāla (RoE) pēc nodokļiem (%)
0
0
0
[- 5-+ 5]
[5-10]
[5-10]
[5-10]
Kopējie aktīvi (miljardos EUR)
208
175
151
[130-150]
[125-145]
[120-140]
[115-135]
8. tabula
Galvenās bankas finanšu plāns 2011.-2014. gadam
2008. gada faktiskais rādītājs
2009. gada faktiskais rādītājs
2010. gada faktiskais rādītājs
2011. gada plāns
2012. gada plāns
2013. gada plāns
2014. gada plāns
Kopējie ienākumi (Miljonos EUR)
1 582
1 756
1 103
[750-1 250]
[750-1 250]
[750-1 250]
[750-1 250]
Neto ienākumi pirms pārstrukturēšanas (Miljonos EUR)
418
354
574
[300--600]
[300-600]
[300-600]
[300-600]
Neto ienākumi pirms nodokļiem (Miljonos EUR)
295
18
318
[200-500]
[200-500]
[200-500]
[200-500]
Izmaksu un ienākumu attiecība (CIR) (%)
39
32
52
[40-60]
[40-60]
[40-60]
[40-60]
Segmentu aktīvi (miljardos EUR)
113
97
88
[60-90]
[60-90]
[60-90]
82
(92)
HSH finansēšanas plāns attiecībā pret kopējo finansēšanas stratēģiju un attiecībā pret USD finansēšanas stratēģiju ir attēlots tabulās.
9. tabula
HSH finansēšanas plāns 2010.-2014. gadam
(miljardos EUR)
Apjomi finansējuma veidos
2010. gada faktiskais rādītājs
2011
2012
2013
2014
Segtās obligācijas
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Valsts garantētās ilgtermiņa obligācijas
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Nenodrošinātas ilgtermiņa priekšrocību obligācijas
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Īstermiņa finansējums naudas un kapitāla tirgū
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Cita veida finansējums naudas un kapitāla tirgū
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Komerciālie un privātie noguldījumi (līdz 2010. gadam)/atlikušie noguldījumi (pastāvīgi vidējie atlikumi kopš 2011. gada)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Attīstības bankas un komerciāli aizdevumi
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Hibrīdi (1. un 2. līmeņa kapitāls)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kopā
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Atvasināti finanšu instrumenti
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kopējie aktīvi
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kopējie aktīvi - (kopējās saistības + atvasinātie finanšu instrumenti), ko finansē ar īstermiņa nodrošināto finansējumu, pārējiem noguldījumiem un pašu kapitālu
[…]
[…]
[…]
[…]
(93)
Valsts garantētās ilgtermiņa obligācijas tiks samazinātas no EUR 44 miljardiem 2010. gada beigās uz EUR [13-18] miljardiem 2014. gada beigās. Tai pašā laikā HSH kopējie aktīvi tiks samazināti par EUR [25-35] miljardiem. Starpība starp kopējiem aktīviem un kopējām saistībām (atvasināto finanšu instrumentu ietekmes dēļ) rada plaisu finansēšanas plānā, kas jāsedz ar īstermiņa nenodrošināto un nodrošināto finansējumu, kā arī pārējiem noguldījumiem un pašu kapitālu. HSH plānošana attiecībā uz noguldījumu faktoriem tikai daļai kopējo noguldījumu ir uzskatīta par stabilu (atlikušie noguldījumi (pastāvīgie vidējie atlikumi - Bodensatz)), lai arī ir gaidāms, ka faktiskais noguldījumu apjoms būs augstāks un segs finansējuma plaisas daļu. Lai gan finansējuma plaisas daļu starp finansētajiem aktīviem un saistībām varētu segt ar īstermiņa naudas un kapitāla tirgu finansējumu, HSH atkarība no īstermiņa finansējuma naudas un kapitāla tirgū pārstrukturēšanas laikposmā noteikti samazinās. Attiecībā uz finansēšanas stratēģiju EUR valūtā HSH relatīvi vairāk izmantos segtās obligācijas.
10. tabula
Finansēšanas stratēģija USD valūtā 2010.-2014. gadam
(miljardos USD)
Apjomi
2010. gada faktiskais rādītājs
2011
2012
2013
2014
USD denominētais finansējums
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Finansējums USD ar mijmaiņas darījumiem
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kopējie aktīvi USD
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kopējie kuģniecības aktīvi USD
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(94)
HSH 2010. gadā finansēja 75 % no tās USD aktīviem ar mijmaiņas darījumiem ar dažādām valūtām, taču tās atkarība no mijmaiņas darījumiem samazināsies līdz […] % no kopējiem USD aktīviem (tostarp aktīviem pārstrukturēšanas vienībā). Relatīvi mazāka atkarība no finansējuma ar mijmaiņas darījumiem tiks panākta ar USD denominēto aktīvu samazināšanu un attiecīgi ar kopējā USD finansējuma apjoma samazināšanu.
(95)
Krājbankas 2010. gadā sniedza HSH ilgtermiņa nenodrošināto finansējumu EUR [2,5-3,5] miljardu apmērā un ilgtermiņa nodrošināto finansējumu EUR [200-500] miljonu apmērā. Kopējais apjoms EUR [2,7-4] miljardi ir salīdzināms ar kopējo finansējumu EUR [150-250] miljonu apmērā, ko sniedza citas Vācijas federālo zemju bankas, un EUR [1-2] miljardiem, ko sniedza citas finanšu iestādes (privātas un valsts iestādes, kas nav krājbankas un Vācijas federālās zemes bankas).
(96)
Grozītajā pārstrukturēšanas plānā uzrādīts HSH kapitāla pozīciju un līmeņu palielinājums pārstrukturēšanas laikposmā ar prognozēto pamata kapitāla attiecību [10-13] % 2014. gada beigās. Pēc Komisijas pieprasījuma HSH savās finanšu prognozēs ietvēra akciju kapitāla palielinājumu 2013. gadā par EUR 500 miljoniem.
11. tabula
HSH kapitāla pozīcija 2009.-2015. gadā
2009. gada faktiskais rādītājs
2010. gada faktiskais rādītājs
2011
2012
2013
2014
2015
Riska svērtie aktīvi pēc garantijas (Miljardi EUR)
71
41
[40-60]
[40-60]
[45-65]
[50-70]
[50-70]
Neatmaksātā garantija (Miljardi EUR)
10
10
7,0
[ 7,0]
[ 7,0]
[ 5,0]
[ 5,0]
Kapitāla attīstība (Miljardi EUR)
1. līmeņa pamata kapitāls (Miljardi EUR)
5,080
4,433
[4 000-6 000]
[4 500-6 500]
[5 000-7 000]
[5 500-7 500]
[6 000-8 000
1. līmeņa kapitāls (Miljardi EUR)
7,491
6,274
[5 000-7 000]
[5 500-7 500]
[6 000-8 000]
[6 500-8 500]
[7 000-9 000]
Kopējais kapitāls (Miljardi EUR)
11,523
9,400
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
Kapitāla līmeņi
Pamata kapitāls/RWA (%)
7,1
10,7
[ 7,0]
[ 8,0]
[ 9,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
1. līmeņa kapitāls/RWA (%)
10,5
15,2
[ 10,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
4.5. VĀCIJAS SAISTĪBAS
(97)
Vācija ir devusi solījumu, ka HSH īstenos grozīto pārstrukturēšanas plānu, un ir izpildījusi šā lēmuma I un III pielikumā noteiktās saistības.
4.6. UZRAUDZĪBA
(98)
Vācija ir devusi solījumi, ka par uzraudzību atbildīgā iestāde katru ceturksni nosūtīs Komisijai sīki izstrādātus ziņojumus. Ziņojumos īpaši būs iekļauta informācija par samazinātas vērtības aktīvu pasākuma atlīdzību (saskaņā ar Komisijas Paziņojuma par samazinātas vērtības aktīviem piemērojamo režīmu Kopienas banku nozarē, turpmāk “Samazinātas vērtības aktīvu paziņojums”, V pielikumu (29)) un grozītā pārstrukturēšanas plāna ieviešanu (saskaņā ar Komisijas Paziņojuma par finanšu nozares dzīvotspējas atjaunošanu un tās pārstrukturēšanas pasākumu novērtējumu pašreizējās krīzes apstākļos atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem, turpmāk “Pārstrukturēšanas paziņojums”, 46. punktu (30)).
5. PAMATOJUMS OFICIĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAI ATTIECĪBĀ UZ ATBALSTA PASĀKUMIEM PAR LABU HSH
(99)
Komisija 2009. gada 30. oktobrī uzsāka oficiālu izmeklēšanas procedūru, lai pārbaudītu, vai garantiju režīms atbilst Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma nosacījumiem attiecībā uz atbilstošo aktīvu definīciju, novērtēšanu (tostarp novērtēšanas metodi), atlīdzību un samazinātas vērtības aktīvu pārvaldību. Turklāt Komisija gribēja izmeklēt rekapitalizācijas pasākuma, sloga sadales un konkurences izkropļojumu ierobežošanas pasākumu nosacījumus.
(100)
Attiecībā uz garantiju režīma segto aktīvu atbilstību Komisija izteica šaubas (Lēmuma uzsākt procedūru 40. punkts) par to, vai aktīvi ir saskaņā ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā noteiktajiem atbilstības kritērijiem, jo tikai neliela daļa no garantētā portfeļa tieši atbilda Paziņojumā noteiktajai samazinātas vērtības aktīvu definīcijai.
(101)
Attiecībā uz pārredzamību un informācijas izpaušanu Komisija Lēmuma uzsākt procedūru 43. punktā minēja, ka HSH ir iesniegusi neatkarīgo speciālistu novērtējuma ziņojumus, kas aptver tikai garantētā portfeļa atlikušo daļu, konkrēti - lielu daļu strukturēto kredīta vērtspapīru. Turklāt tobrīd Vācija nebija iesniegusi “BaFin” veiktā novērtēšanas procesa apstiprinājumu un rezultātus.
(102)
Attiecībā uz aktīvu pārvaldību Komisija Lēmuma uzsākt procedūru 45. punktā izteica šaubas, vai HSH plānotie pasākumi atbilst Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā noteiktajām prasībām, jo visi aktīvi paliktu HSH bilancē.
(103)
Attiecībā uz novērtējumu Komisija Lēmuma uzsākt procedūru 47. punktā minēja, ka neatkarīgie speciālisti ir veikuši tikai strukturētā kredītportfeļa novērtēšanu, un tobrīd Komisijai nebija pietiekamas informācijas par visa garantētā portfeļa faktiskās ekonomiskās vērtības novērtējumu. Komisija mēģināja pārbaudīt korelācijas pieņēmumus, kas tika izmantoti garantētajiem aktīviem.
(104)
Attiecībā uz atlīdzību Lēmuma uzsākt procedūru 49. punktā Komisija izteica šaubas par sloga sadales atbilstību, jo saskaņā ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu HSH būtu jānodrošina zaudējumu vai riska nosegšana pirmās kārtas zaudējumu formā (parasti vismaz 10 % apmērā). Turklāt Lēmuma uzsākt procedūru 51. punktā un turpmākajos punktos Komisija izteica šaubas, vai maksājums 400 bāzes punktu apmērā atbilstoši atlīdzināja valsts sektora īpašnieku risku.
(105)
Attiecībā uz dzīvotspējas atjaunošanu Lēmuma uzsākt procedūru 59. punktā Komisija izteica šaubas, vai HSH ir spējīga ilgtermiņā atjaunot dzīvotspēju. Īpaši, ņemot vērā HSH lielo atkarību no finansējuma naudas un kapitāla tirgū, Komisija apšaubīja, vai iesniegtā finansēšanas stratēģija pati par sevi būtu ilgtspējīga vidējā termiņā un ilgtermiņā, kad būs beigušās valsts garantijas.
(106)
Lēmuma uzsākt procedūru 60. un 61. punktā Komisija apšaubīja pieņēmumus sākotnējā pārstrukturēšanas plānā attiecībā uz izaugsmes līmeņiem un aktīvu peļņu. Komisija īpaši apšaubīja paaugstināto peļņu banku pakalpojumu privātpersonām segmentā un izaugsmes pieņēmumus kuģniecības un transporta segmentos, kuros HSH jau bija proporcionāli augstas tirgus daļas.
(107)
Lēmuma uzsākt procedūru 62. punktā Komisija apšaubīja HSH plānu turpināt savas starptautiskā kapitāla tirgus darbības nozīmīgā līmenī, vienlaicīgi apgalvojot, ka tā gatavojas pārorientēt savu uzņēmējdarbības modeli uz reģionālām darbībām. Lēmuma uzsākt procedūru 63. punktā Komisija apšaubīja, vai ir reālistiski pieņemt, ka iepriekšējais A reitings tiks atgūts 2013. gadā.
(108)
Attiecībā uz saņēmēja paša ieguldījumu Komisija minēja, ka sākotnējā pārstrukturēšanas plānā netika ietverti tālejoši priekšlikumi. Pašu ieguldījumu joma atsavināšanas formā bija neskaidra. Attiecībā uz mazāko akciju daļu turētāju iesaisti sloga sadalē Komisija izteica šaubas par HSH novērtējumu un attiecīgi par jauno emitēto akciju cenu. Lēmuma uzsākt procedūru 10. un 32. punktā Komisija izteica bažas, vai krājbanku asociācijas un “Flowers”, kas nepiedalījās rekapitalizācijā, nav guvušas labumu no kapitāla ieguldījuma, saglabājot pārāk lielas akciju daļas HSH.
6. VĀCIJAS APSVĒRUMI
(109)
Vācija 2009. gada 17. decembrī iesniedza kopējus valsts sektora īpašnieku un HSH apsvērumus par Lēmumu uzsākt procedūru.
6.1. APSVĒRUMI PAR GARANTIJU REŽĪMU
(110)
Vācija uzskatīja, ka Komisijas veiktais garantiju režīma tiesiskais novērtējums bija kļūdains, jo tas balstījās uz Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma piemērošanu, kas šajā gadījumā, pēc Vācijas uzskatiem, nebija piemērojams.
(111)
Vācija nepiekrita Komisijas viedoklim, ka novērtējumā jāpiemēro Samazinātas vērtības aktīvu paziņojums un ka Komisija bija spiesta piemērot Lēmuma pieņemšanas brīdī spēkā esošos tiesību aktus un pamatnostādnes neatkarīgi no laika, kad tika sniegti vai paziņoti atbalsta pasākumi (31). Vācija uzskatīja, ka šis viedoklis būtu pareizs tikai tad, ja novērtētais pasākums būtu attiecīgā Komisijas tiesisko akta piemērošanas jomā, kas nav šis gadījums. Turklāt Vācija iebilda, ka Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu nevar ņemt vērā attiecībā uz visiem atbalsta pasākumu veidiem, kas attiecas uz samazinātas vērtības aktīviem. Samazinātas vērtības aktīvu paziņojums būtu jāuzskata tikai par administratīvu atsauci, kas izveidota vienīgi saskaņotas administratīvās prakses nodrošināšanai, un tas ir saistošs tikai Komisijai. Garantiju režīma atbilstība iekšējam tirgum būtu jānovērtē tieši saskaņā ar LESD. Vācija uzskatīja, ka tas, ka otrās kārtas zaudējumu garantijas mērķis un garantētā portfeļa sastāvs nav Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma darbības jomā, bija pierādījums, ka Paziņojums HSH gadījumā nav piemērojams.
(112)
Vācija apgalvoja, ka, piemērojot Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu, tika izveidota kļūdaina novērtējuma sistēma, kas bija nelabvēlīga HSH attiecībā uz atbalsta elementu, portfeļa vērtību, pasākuma atlīdzību un pārstrukturēšanas darbības jomu.
(113)
Vācija atsaucās uz Lēmuma uzsākt procedūru 38. punktu, kurā Komisija minēja grūtības novērtēt tirgus vērtību portfelim, ko veidoja galvenokārt aizdevumi korporatīvajiem klientiem. Vācija norādīja uz šīm grūtībām kā pierādījumu, ka otrās kārtas zaudējumu garantija nav jāvērtē saskaņā ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu. Tā uzsvēra, ka Komisija bez pamatojuma bija pieņēmusi, ka atbalsta līmenis ir līdzvērtīgs garantijas nominālvērtībai. Vācija argumentēja, ka šāds rezultāts bija pierādījums tam, ka izvēlētā metode ir nepareiza, jo Komisija uzskatīja, ka garantijas atbalsta elements ir tāds pats kā rekapitalizācijas atbalsta elements, lai gan abu pasākumu raksturs bija atšķirīgs. Tā kā rekapitalizācija bija pastāvīgs kapitāla ieguldījums, garantija bija tikai regulatīvs stabilizācijas pasākums attiecībā uz segto aktīvu peļņu.
(114)
Vācija uzsvēra, ka atbalsta elementa novērtējums, pamatojoties uz tirgus vērtību, apliecina, ka Komisija ir pārpratusi garantiju režīma raksturu, kas nesedza tirgus svārstības. Vācija uzskatīja, ka Komisijai būtu jānovērtē otrās kārtas zaudējumu garantijas atbalsta elements saskaņā ar vispārīgiem valsts atbalsta noteikumiem un jo īpaši ar Komisijas Paziņojumu par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā (32) (turpmāk “Garantiju paziņojums”). Vācija uzskatīja - tā kā bija atzīts, ka garantiju režīma atlīdzība ir orientēta uz tirgu, tad, piemērojot Garantiju paziņojumu, konstatētais atbalsta elements būtu neliels.
(115)
Pat ja pieņem, ka bija pareizi piemērot Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu, Vācija tomēr uzskata, ka Komisija to ir kļūdaini piemērojusi attiecībā uz atbalsta elementa apjomu un atlīdzību, sloga sadali un pārstrukturēšanas vienības aktīvu pārvaldīšanu. Otrās kārtas zaudējumu garantijā ietvertais atbalsta elements bija nepareizs, jo pieņēmumi attiecībā uz portfeļa tirgus vērtības pārvedumu bija nepareizi. Attiecībā uz kapitāla glābšanas efekta atlīdzību Vācija uzsvēra, ka kapitāla glābšanas efekta aprēķins Lēmumā uzsākt procedūru bija pamatots uz novecojušiem datiem. Ja tiktu izmantoti vēlāk iesniegti dati, kapitāla glābšanas efekts būtu ievērojamāki zemāks. Komisijas sākotnējais sloga sadales novērtējums bija nepareizs un pārāk ierobežots, jo Komisija atsaucās tikai uz garantijas pirmās kārtas zaudējumu daļu, kas bija ievērojami zemāks par Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā noteiktajiem 10 % no garantētā portfeļa. Nebija absolūtos skaitļos izteiktas saiknes starp sloga sadali un pirmās kārtas zaudējumu daļu. Turklāt HSH bija jāuzņemas visi zaudējumi, kas pārsniedz otrās kārtas zaudējumu daļu. Attiecībā uz aktīvu pārvaldīšanu Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā noteiktie principi neattiecās uz garantiju režīmu, un būtu nesaprātīgi pārvaldīt visus garantētos aktīvus atsevišķi. HSH varētu izveidot pārstrukturēšanas vienību un nodrošināt skaidri noteiktu grāmatvedības un organizatorisko nodalījumu starp galveno banku un pārstrukturēšanas vienību līdz valdes līmenim.
(116)
Vācija nepiekrita Lēmuma uzsākt procedūru 47. punktā minētajam aktīvu novērtējumam. Garantētais portfelis ietvēra galvenokārt klientu aizdevumus, ko bija grūti novērtēt uz naudas plūsmu balstītā novērtējumā. Novērtēšanas metodes, izmantojot nemainīgās likmes diskontus, lai simulētu tirgus nenoteiktību, kas bija izveidotas “sarežģīto” aktīvu novērtēšanai, šajā gadījumā bija nepiemērotas garantētā portfeļa novērtēšanai. Tā kā CIP portfeli vērtēja ārēji speciālisti un izmantoja novērtēšanas metodi, kuras pamatā ir naudas plūsma, aktīvi daudz lielākajā kredītportfelī tika novērtēti, piemērojot standarta kredītanalīzi saskaņā ar regulējuma noteikumiem. Šādas analīzes galvenais mērķis bija aizņēmēja kredītspējas novērtēšana.
(117)
Vācija apgalvoja, ka otrās kārtas zaudējumu garantijai bija neatbilstoši piemērot Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā noteiktās aprēķina metodes (kā minēts Lēmumā uzsākt procedūru), un secināja, ka, lai noteiktu atlīdzību, būtu jāpiemēro Garantiju paziņojums. Vairākās sanāksmēs, telekonferencēs un izmantojot citus informācijas apmaiņas veidus, no 2010. gada janvāra līdz augustam Vācija sniedza informāciju, parādot, ka summas atgūšana pilnā apmērā […] apmērā traucētu HSH spēju atjaunot dzīvotspēju.
6.2. APSVĒRUMI PAR REKAPITALIZĀCIJU
(118)
Vācija uzskatīja, ka Komisijas veiktais rekapitalizācijas pasākuma novērtējums bija nepareizs attiecībā uz HSH novērtējumu un tiesisko novērtējumu par mazāko akciju daļu turētāju, kas nepiedalījās rekapitalizācijā, iespējamiem ieguvumiem.
(119)
Komisijas šaubas par HSH novērtējumu bija balstītas uz nepareiziem faktiem. Nebija lielas nozīmes tam, ka “PwC” veiktajā novērtējumā netika ņemts vērā HSH reitinga pazeminājums, ko noteica “S&P”, un bija pamatojums ticēt, ka HSH atgūs A reitingu 2013. gadā.
(120)
Attiecībā uz jauno akciju emisijas cenu diskonti no 30 % līdz 60 % sarakstā iekļautajām bankām bija parasta prakse. HSH novērtējums bija atbilstošs pamats jauno emitēto akciju cenas noteikšanai, un “vecie”HSH akcionāri neguva labumu no atbalsta pasākumiem, saglabājot būtisku HSH akciju daļu.
6.3. APSVĒRUMI PAR GARANTIJU REŽĪMU UN REKAPITALIZĀCIJU, ŅEMOT VĒRĀ NEIEROBEŽOTO VALSTS GARANTIJU, KO SNIEDZ VALSTS SEKTORA ĪPAŠNIEKI (GEWÄHRTRÄGERHAFTUNG)
(121)
Vācija iebilda, ka bez glābšanas pasākumiem HSH būtu bankrotējusi un valsts sektora īpašniekiem saistībā ar neierobežoto valsts garantiju (Gewährträgerhaftung) būtu daudz lielāki zaudējumi. Iespējamās prasības pret Gewährträgerhaftung bija lēstas par EUR 30 miljardiem un vairāk. Vācija uzsvēra, ka privātais ieguldītājs valsts sektora ieguldītāju vietā būtu veicis tādus pašus glābšanas pasākumus, lai novērstu lielākus zaudējumus.
(122)
Vācija uzskatīja, ka glābšanas pasākumi bija atbilstoši privātā ieguldītāja kritērijam un tāpēc tas nav uzskatāms par valsts atbalstu. Privātā ieguldītāja kritērijs ir izpildīts, ja var saprātīgi pamatot, ka uzņēmums atjaunos dzīvotspēju, un ja uzņēmuma likvidācijas izmaksas ir augstākas par kapitāla pasākumiem (33). Vācija uzskata, ka 2009. gada 1. septembrī iesniegtais sākotnējais pārstrukturēšanas plāns bija pietiekams pierādījums, ka HSH spēs atjaunot dzīvotspēju. Attiecībā uz likvidācijas izmaksu novērtējumu Vācija apgalvoja, ka jānodala valsts sektora īpašnieku pienākumi HSH īpašnieku lomā un valsts iestāžu lomā. To pienākumus valsts iestāžu lomā (bezdarbnieku pabalsti, sociālās apdrošināšanas iemaksas) nevar ņemt vērā, novērtējot likvidācijas izmaksas. Attiecībā uz likvidācijas izmaksām jāņem vērā tikai to pienākumi HSH īpašnieku lomā. Vācija citēja spriedumu Linde lietā (34), lai pierādītu, ka, nosakot privātā ieguldītāja kritēriju, bija jāņem vērā saistības, kas izriet no valsts atbalsta, kurš jau ir atbilstoši piešķirts. Komisija bija apstiprinājusi Gewährträgerhaftung, tāpēc tas bija saderīgs valsts atbalsts. Turklāt Gewährträgerhaftung segtās saistības attiecās uz federālo zemju pienākumiem to HSH īpašnieku lomā, nevis valsts iestāžu lomā. Gewährträgerhaftung savā būtībā bija salīdzināma ar “atbildības vēstuli”(Patronatserklärung). Tāpēc, novērtējot likvidācijas izmaksas, būtu jāņem vērā valsts sektora īpašnieku saistības saskaņā ar Gewährträgerhaftung vismaz EUR 30 miljardu apmērā. Visbeidzot, Vācija secināja, ka likvidācijas izmaksas būtu daudz augstākas nekā kapitāla pasākumi, ko valsts sektora īpašnieki veica HSH. Tāpēc privātā ieguldītāja kritērijs bija izpildīts un glābšanas pasākumi nebija valsts atbalsts.
6.4. APSVĒRUMI PAR HSH DZĪVOTSPĒJU
(123)
Lai gan sākumā Vācija uzskatīja Komisijas HSH uzņēmējdarbības modeļa sākotnējo novērtējumu, kas minēts Lēmuma uzsākt procedūru 62. punktā, par pārāk negatīvu, tā attiecīgi atjaunināja HSH sākotnējo pārstrukturēšanas plānu, lai mazinātu Komisijas šaubas.
6.5. APSVĒRUMI PAR PAŠU IEGULDĪJUMU UN KOMPENSĀCIJAS PASĀKUMIEM
(124)
Vācija apgalvoja, ka sākotnējā pārstrukturēšanas plānā ietvertie pašu ieguldījuma pasākumi, kas paredzēja pasākumu atlīdzināšanu, kapitāla rezervju izmantošanu, meitasuzņēmumu pārdošanu un izmaksu samazināšanu, sasniedza EUR 5,9 miljardu apmēru, un tiem būtu jābūt pietiekamiem.
(125)
Turklāt, lai arī Vācija sākotnēji uzskatīja ieteiktos kompensācijas pasākumus (bilances samazināšana, ienesīgu uzņēmējdarbības portfeļu likvidēšana, 12 (35) no 21 starptautiskā biroja slēgšana un apjomīgu meitasuzņēmumu (REAG un DAL (36)) pārdošana) par pietiekamiem, vēlāk tā pārskatīja tos grozītajā pārstrukturēšanas plānā.
7. TREŠO PERSONU APSVĒRUMI
(126)
Komisija saņēma apsvērumus arī no trešām personām. Krājbanku asociācijas iesniedza savus apsvērumus 2009. gada 30. novembrī un 11. decembrī, bet “Flowers” - 2009. gada 17. decembrī.
7.1. SGVSH UN SVB APSVĒRUMI
(127)
Krājbanku asociācijas nepiekrita Komisijas sākotnējam viedoklim, ka tās ir neproporcionāli guvušas labumu no rekapitalizācijas, ko HSH piešķīra valsts sektora akcionāri, jo tās uzskatīja, ka jauno emitēto akciju cena bija diezgan zema.
(128)
Procedūru sadalīšana HSH gadījumā, kurā atbalsta pasākumi tika apstiprināti vienā procedūrā un netieša atbalsta piešķiršana mazāko akciju daļu turētājiem tika apspriesta citā procedūrā, pārkāptu Regulas 659/1999 (“Procedūras regulas”) (37) 7. pantu. Atbalsta pasākums nevarēja vienlaicīgi būt saderīgs ar iekšējo tirgu attiecībā uz HSH un nesaderīgs attiecībā uz HSH īpašniekiem. Negatīvs lēmums par rekapitalizāciju attiecībā uz krājbanku asociācijām un “Flowers” padarītu rekapitalizāciju par nesaderīgu atbalstu. Krājbanku asociācijas uzskata, ka Komisijai jautājums par mazāko akciju daļu turētāju iesaisti sloga sadalē jāskata vispārīgā rekapitalizācijas sloga sadales novērtējuma kontekstā.
(129)
Attiecībā uz Komisijas uzskatu, ka mazākās akciju daļas nebija pietiekami pavājinājušās, krājbanku asociācijas izteica neizpratni, kā to varētu uzskatīt par valsts atbalstu. Tās uzskatīja akciju pavājināšanos par sekundāru rekapitalizācijas ietekmi. Turklāt LESD 107. panta 1. punkta nosacījumi netika ievēroti attiecībā uz to, ka krājbanku asociācijas nav uzņēmums valsts atbalsta noteikumu izpratnē. SGVSH un SVB nebija aktīvas nevienā tirgū, tās tikai glabāja akcijas daļas savu locekļu (valsts krājbankas Hamburgā un Šlēsvigā-Holšteinā) vārdā. Par krājbanku ieguvumu var uzskatīt tikai HSH akciju vērtības paaugstināšanos, kas notiek katrā kapitāla ieguldīšana reizē. Turklāt šis labums netika iegūts no valsts līdzekļiem. Akciju pavājināšanās līmenis ir atkarīgs no akciju daudzuma un cenas. Cenu noteica nevis valsts, bet akcionāru sapulce. Lēmumam nebija saistības ar valsti, un saskaņā ar spriedumu Stardust Marine (38) lietā tas nebija uzskatāms par atbalstu. Jebkurā gadījumā šim ieguvumam nebija ietekmes uz krājbanku konkurences pozīciju tirgos, kuros tās darbojās. Tāpēc šis ieguvums neizkropļoja konkurenci un neietekmēja tirdzniecību starp dalībvalstīm.
(130)
Krājbanku asociācijas uzsvēra arī to, ka Komisija nebija izmeklējusi sekundāro ietekmi citos rekapitalizācijas gadījumos. Savienības tiesas nebija arī piemērojušas šādu pieeju spriedumā par WestLB (39). Turklāt krājbanku asociācijas novēroja, ka Komisija nebija izmeklējusi sekundāro ietekmi citos gadījumos, kad jauno akciju emisijas cena šķita īpaši augsta (40), un secināja, ka jautājuma izmeklēšana tikai HSH un “BayernLB” lietā pārkāptu vienlīdzīgas pieejas principu.
(131)
Krājbanku asociācijas paskaidroja, ka akciju sabiedrības akcionāriem bija jauno akciju iegādes iespēju līgums. Tomēr tas bija iespēju līgums, nevis obligāts pirkšanas uzdevums. Krājbanku asociācijas uzskatīja, ka jauno akciju cena bija atbilstoša, bet tās nevarēja piedalīties rekapitalizācijā finansiālu iemeslu dēļ.
(132)
Turklāt krājbanku asociācijas apgalvoja, ka 2008. gadā tās veica būtiskus kapitāla ieguldījumus HSH labā. Krājbanku asociācijas 2008. gada jūlijā uzņēmuma daļas bez balsstiesībām EUR 685 miljonu apmērā pārvērta EUR 125 miljonu lielā pašu kapitālā un EUR 560 miljonu lielās kapitāla rezervēs. Krājbanku asociācijas 2008. gada jūlijā kopā ar “Flowers” uzņēmās obligāto konvertējamā kapitāla bez balsstiesībām ieguldījumu (hibrīdinstruments) EUR 962 miljonu apmērā (no kuriem krājbankas uzņēmās EUR 660,5 miljonus). HSH 2008. gada beigās samazināja kapitāla rezerves par EUR 3,1 miljardu, lai kompensētu zaudējumus bilancē un izvairītos no hibrīdinstrumentu zaudējumu absorbcijas. Līdz ar to krājbanku asociācijas zaudēja EUR 560 miljonus no kapitāla rezervēm. Ieguldījums obligātā konvertējamā kapitāla veidā mazināja zaudējumus. Šī instrumenta kupons nav ticis apmaksāts. Krājbanku asociācijas nav saņēmušas dividendes kopš 2008. gada.
(133)
Krājbanku asociācijas 2009. gada maijā gribēja pārdot savas akcijas. Tomēr pārdošana nebija iespējama holdinga līguma dēļ, kas 2003. gada 25. martā bija noslēgts ar valsts sektora īpašniekiem. Šā holdinga līguma puses bija apņēmušās izmantot savas balsstiesības tā, lai ļautu valsts sektora īpašniekiem un krājbanku asociācijām saglabāt lielāko daļu balsstiesību un nepārdot konkrētu savu akciju daļu. Holdinga līgumu nevarēja pārtraukt līdz 2013. gada 31. decembrim.
(134)
Krājbanku asociācijas norādīja, ka rekapitalizācijas laikā to akciju daļas būtiski pavājinājušās, attiecīgi no 13,2 % un 1,62 % līdz 4,7 % un 0,6 %. Ar 85,5 % tiešajām un netiešajām akciju daļām valsts sektora īpašnieki kopā kontrolēja visus HSH stratēģiskos lēmumus. No privāto ieguldītāju viedokļa šī kopējā kontrole nozīmēja mazāko akciju daļu turētāju akciju papildu vērtības pazeminājumu.
(135)
Krājbanku asociācijas uzsvēra, ka “PwC” veikto HSH novērtējumu bija pasūtījusi HSH un nevis mazāko akciju daļu turētāji. “PwC” veica novērtējumu saskaņā ar atzītiem novērtēšanas principiem. Krājbanku asociācijas iebilda, ka būtu bijis jāņem vērā konkrētas vērtības un riska prēmijas izmaiņas, bez kurām akciju cena būtu EUR 30 par akciju. Krājbanku asociācijas secināja, ka to ieguldījuma vērtība ir lielā mērā pavājinājusies, un aplēsa zaudējumus par aptuveni EUR 200 miljoniem.
7.2. “FLOWERS” APSVĒRUMI
(136)
“Flowers” izvirzīja līdzīgus argumentus tiem, ko izvirzīja krājbanku asociācijas. Turklāt uzņēmums apgalvoja, ka jau ir veicis būtiskus ieguldījumus HSH pārstrukturēšanā. Tas īpaši uzsvēra, ka 2008. gada jūlijā veiktie kapitāla pasākumi HSH labā bija cieši saistīti ar kapitāla ieguldījumu 2009. gada maijā. “Flowers” 2008. gada jūlijā ieguldīja EUR 300 miljonus skaidrā naudā. Attiecībā uz obligāto konvertējamo kapitāla bez balsstiesībām ieguldījumu EUR 962 miljonu apmērā “Flowers” bija veicis naudas ieguldījumus EUR 301,5 miljonu apmērā. Obligātais konvertējamais kapitāla bez balsstiesībām ieguldījums palīdzēja segt zaudējumus, un kupons nav apmaksāts. “Flowers” ieguldītāji veica 48 % no šiem kapitāla pasākumiem, kas bija ievērojami lielāki par uzņēmuma toreizējām akciju daļām - 25,67 %.
(137)
“Flowers” nepiekrita Komisijas sākotnējam novērtējumam Lēmuma uzsākt procedūru 65. un 73. punktā attiecībā uz nepietiekamu pašu ieguldījumu un reālu sloga sadales pasākumu trūkumu. 2009. gadā “Flowers” uzņēmās EUR 794 miljonus no HSH izdotajām kapitāla rezervēm EUR 3,1 miljarda apmērā. Tas atsaucās uz lēmumu Commerzbank (41) lietā, apgalvojot, ka tajā Komisija meitasuzņēmumu un citu aktīvu pārdošanu uzskatīja par pietiekamu pašu ieguldījumu un kuponu un dividenžu neizmaksāšanu - par sloga sadali. “Flowers” ieguldītāji uzskatīja, ka būtu jāņem vērā 2008. gadā veiktie kapitāla pasākumi.
(138)
Ieguldītāji apgalvoja, ka akciju pavājināšanās dēļ zaudētās mazākuma veto tiesības arī būtu jāuzskata par pašu ieguldījumu. Neraugoties uz akciju daļas pavājināšanos līdz 9,19 %, tiem tomēr saglabājas saistības, uz kurām attiecas Gewährträgerhaftung, ņemot vērā to akciju daļu pirms rekapitalizācijas, t. i., 26,85 %. Ieguldītāji apsprieda arī Komisijas šaubas par HSH novērtējumu un pārmērīgi augsto akciju cenu. Tie apstrīdēja, ka daudzi aspekti, kas palielinātu akciju vērtību, nav pietiekami ņemti vērā.
(139)
Visbeidzot ieguldītāji norādīja, ka Vācijas tiesību aktos nebija noteikumu par akciju pārvedumiem, un tādējādi nebūtu iespējams atgūt netiešo atbalstu no mazāko akciju daļu turētājiem. Ieguldītāji uzskatīja, ka uzsākto procedūru sadalīšana nav iespējama, jo HSH ir piešķirts tikai viens atbalsta pasākums.
8. VĀCIJAS KOMENTĀRI PAR TREŠO PERSONU APSVĒRUMIEM
(140)
Vācija iesniedza komentārus par krājbanku asociāciju un “Flowers” apsvērumiem. Vācija palika pie viedokļa, ka HSH novērtējums nebija atbilstošs un mazāko akciju daļu turētāji nav guvuši labumu no netiešā valsts atbalsta. Turklāt Vācija atbalstīja procedūru sadalīšanu, ja tā paātrinātu sprieduma pieņemšanu lietā, ko gaidīja HSH un tirgi. Vācija uzdeva jautājumu, vai rekapitalizācija bija viendabīgs tiesisks darījums un vai tas bija jānovērtē vienā lēmumā. Vācija atsaucās uz Savienības tiesu judikatūru un apgalvoja, ka procedūru sadalīšana būtu juridiski iespējama un viena atbalsta pasākuma dažādi tiesiskie novērtējumi attiecībā uz dažādiem saņēmējiem, t. i., HSH un mazāko akciju daļu turētājiem, neradītu risku HSH piešķirtā atbalsta pasākuma saderībai. HSH piešķirtā atbalsta pasākuma proporcionalitāti varētu nodrošināt ar pasākumu kopumu pārstrukturēšanas plānā, jo katrs mazāko akciju daļu turētāju ieguvums no pārmērīgi augstas emisijas cenas būtu jāapskata un jāizlabo atsevišķi. Vācija nepiekrita “Flowers”, ka Vācijas tiesību aktos nav noteikumu par akciju pārvedumiem, kas noteiktu, ka netiešā atbalsta atgūšana no mazāko akciju daļu turētājiem nav iespējama. Vācija apgalvoja, ka šāds pārvedums saskaņā ar Vācijas tiesību aktiem bija iespējams un, arī ja nebūtu iespējams, Vācija nevarētu minēt izpildes līdzekļu trūkumu kā attaisnojumu Komisijas atgūšanas lēmuma neīstenošanai.
9. NOVĒRTĒJUMS
9.1. VALSTS ATBALSTA ESAMĪBA
(141)
Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu “ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”.
(142)
Lai pasākumu klasificētu par valsts atbalstu, jābūt ievērotām šādām prasībām: a) tas jāfinansē dalībvalstij vai no valsts līdzekļiem; b) no tā jābūt ieguvumam, kas dod priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai; c) ieguvumam jābūt selektīvam; un d) pasākumam jārada vai jādraud radīt konkurences izkropļojumus un iespējami jāietekmē tirdzniecība starp dalībvalstīm. Šie nosacījumi ir kumulatīvi, un tiem visiem jāatbilst, pirms pasākums tiek klasificēts par valsts atbalstu. Komisija paliek pie viedokļa, ka šie nosacījumi ir ievēroti.
(143)
Pirmkārt, pasākumus piešķīra “HSH Finanzfonds AöR”. Tā ir iestāde, ko pārvalda ar Vācijas valsts tiesību aktiem, ko ir izveidojuši valsts sektora īpašnieki, kas tiem pieder un ko tie kontrolē vienādās daļās. Tā ir izveidota, pamatojoties uz Valsts nolīgumu starp Hamburgas un Šlēsvigas-Holšteinas federālajām zemēm (42), kas parakstīts 2009. gada 3. aprīlī Ķīlē un 2009. gada 5. aprīlī Hamburgā. “SH Finanzfonds AöR” mērķis ir atbalstīt HSH valsts sektora īpašnieku vārdā. Lai veiktu šo uzdevumu, “SH Finanzfonds AöR” ir piešķirtas pilnvaras emitēt garantijas apjomā līdz EUR 10 miljardiem, kas ļautu iegūt īpašumā HSH akcijas un saņemt aizdevumus šo akciju iegādei. Saskaņā ar Valsts nolīguma 3. punktu valsts sektora īpašnieki ir atbildīgi par “HSH Finanzfonds AöR” saistībām. Tādējādi ir skaidrs, ka pasākumus finansē valsts.
(144)
Otrkārt, garantiju režīms un rekapitalizācija tika izveidota, lai novērstu HSH maksātnespēju (43), un attiecīgi palīdzēja saglabāt tās uzņēmējdarbību. Tāpēc tie ir ekonomiski ieguvumi LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.
(145)
Treškārt, šie pasākumi ir piešķirti individuāli tikai HSH, tāpēc tie ir selektīvi.
(146)
Visbeidzot, lai tos uzskatītu par atbalstu, minētajiem pasākumiem jārada vai jādraud radīt konkurences izkropļojumi un iespējami jāietekmē tirdzniecība starp dalībvalstīm. Šo ietekmi var novērtēt, pamatojoties uz atbalsta apjomu, atbalsta pasākuma raksturojumu un atbalsta saņēmēju (44). Atbalsta pasākumi ļāva HSH novērst maksātnespēju un saglabāt darbību vairākos tirgos. HSH ir starptautiski aktīva banka, kas konkurē ar citām bankām Vācijā un citās valstīs. Turklāt HSH ir banka ar sistēmisku nozīmi Vācijas banku sistēmā (45) un viens no lielākajiem konkurentiem kuģniecības un aviācijas finansēšanā (HSH ir pasaulē lielākā kuģniecības finansētāja, un tai ir ievērojama tirgus daļa aviācijas finansēšanā). Visbeidzot, tā ir saņēmusi nosacīti lielu atbalstu (sk. turpmāk 159. punktu) - garantiju režīms nosedz aptuveni 75 % no tās bilances. Ņemot vērā pasākuma ietekmi, HSH pozīciju banku nozarē un jo īpaši kuģniecības finansēšanas nozarē, un atbalsta apjomu, HSH piešķirtais ieguvums ietekmēja tirdzniecību starp dalībvalstīm.
(147)
Šo novērtējumu nav ietekmējuši Vācijas un trešo personu apsvērumi. Vācijas apsvērumi par HSH piešķirto atbalsta pasākumu raksturu ir pretrunīgi. No vienas puses, Vācija apgalvo, ka Komisijai būtu jānovērtē garantiju režīms saskaņā ar Garantiju paziņojumu, nevis ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu, kas šķiet atzinums, ka garantija ir valsts atbalsts. No otras puses, kā apkopots šā Lēmuma 6.3. sadaļā, Vācija apgalvo, ka, ņemot vērā neierobežoto valsts garantiju (Gewährträgerhaftung), kas nosedz lēstās prasības par vismaz EUR 30 miljardiem, privātais ieguldītājs valsts sektora īpašnieku vietā būtu veicis tādus pašus pasākumus, lai glābtu HSH un novērstu lielākus zaudējumus. Uz to pamatojoties, Vācija apgalvo, ka privātā ieguldītāja kritērijs ir izpildīts un tāpēc attiecīgie pasākumi nav valsts atbalsts.
(148)
Ar šo apgalvojumu Vācija ir pārpratusi judikatūru. Šeit apskatītajā lietā Vācijā apgalvo, ka viens valsts atbalsta pasākums (neierobežotā valsts garantija Gewährträgerhaftung) būtu jāuzskata par likvidācijas izmaksām, lai apstiprinātu, ka citi valsts atbalsta pasākumi (rekapitalizācija un garantiju režīms) ir atbilstīgi privātā ieguldītāja principam. Linde lietā puses saskaņā ar tirgus nosacījumiem noslēdza darījumu, kas ietvēra subsīdiju, lai atceltu iepriekš noslēgtu piegādes līgumu, kurš arī bija saskaņā ar tirgus nosacījumiem, jo šā piegādes līguma darbība bija radījusi būtiskus zaudējumus gadā. Vispārējā tiesa noteica, ka “visaptverošais pasākums ir parasts komerciāls darījums, kurā [Treuhandanstalt] un LWG rīkojās kā racionāli tirgus ekonomikas dalībnieki. Ir skaidrs, ka tos motivēja galvenokārt komerciāli apsvērumi, nevis ekonomikas vai sociālās politikas mērķi” (46). Šī situācija nav salīdzināma ar pašreizējo gadījumu, jo Linde lietā abi darījumi bija noslēgti saskaņā ar tirgus nosacījumiem, bet šajā gadījumā neviens no darījumiem nebija noslēgts saskaņā ar tirgus nosacījumiem.
(149)
Gewährträgerhaftung ir definēts kā reģionālās iestādes vai valsts tiesību asociācijas tiešas saistības, kuru pamatā ir statūti vai tiesību akti, attiecībā pret valsts tiesību kredītiestādes kreditoriem un visiem to pienākumiem. Tāpēc Gewährträgerhaftung uzliek garantētājam (“Gewährträger”) pienākumu iejaukties kredītiestādes maksātnespējas vai likvidācijas lietā. Tas nosaka tiešas prasības kredītiestādes kreditoriem attiecībā uz garantētāju, kas tomēr var tikt izvirzītas tikai tad, ja kreditoru vajadzībām kredītiestādes aktīvu nepietiek. Gewährträgerhaftung ir neierobežots laikā un apjomā. Turklāt kredītiestāde nemaksā atlīdzību par garantiju (47). Apkopojot iepriekš minēto, Gewährträgerhaftung ir valsts korporatīvas iestādes (municipalitātes vai federālās zemes) neatlīdzināmas neierobežotas papildu saistības attiecībā uz kreditoru prasībām pret valsts iestādi (valsts banku), ja šī iestāde kļūst maksātnespējīga. Privātais ieguldītājs valsts sektora īpašnieku vietā nebūtu sniedzis bankai neierobežotu neatlīdzināmu garantiju, nosedzot visu šīs bankas bilanci, kā to darīja valsts sektora īpašnieki, izmantojot Gewährträgerhaftung.
(150)
Attiecīgi Komisija uzskatīja Gewährträgerhaftung par valsts atbalstu. Tā rezultātā Komisija ir pieprasījusi, lai Vācija atceļ Gewährträgerhaftung.
(151)
Gewährträgerhaftung ir piesaistīts valsts tiesību aktiem. Valsts sektora īpašniekiem attiecībā uz šo garantiju ir saistības kā valsts iestādēm, nevis kā privātiem īpašniekiem. Saskaņā ar Komisijas lēmumu pieņemšanas praksi (48) un judikatūru (49) likvidācijas izmaksas nosedz tikai tās saistības, ko būtu maksājis privātais ieguldītājs. Kā minēts149. punktā, privātais ieguldītājs nebūtu izsniedzis bankai neierobežotas neatlīdzināmas garantijas, kas nosedz visu tās bilanci. Tāpēc spriedums Linde lietā ir nepilnīga atsauce šīs lietas novērtēšanā, jo Gewährträgerhaftung saistības nevar uzskatīt pat likvidācijas izmaksām.
(152)
Rekapitalizācijas atbalsta elementam būtu jābūt rekapitalizācijas nominālvērtībai, jo neviens privātais ieguldītājs nebūtu piešķīris tādus līdzekļus grūtībās nonākušam uzņēmumam. Kā noteikts Glābšanas lēmuma 27. un 28. punktā, mazāko akciju daļu turētāju nepiedalīšanās rekapitalizācijā un valsts sektora īpašnieku neproporcionāla iesaiste glābšanas pasākumu radītā sloga sadalē norāda uz to, ka rekapitalizāciju motivēja valsts politikas mērķi, nevis privāto ieguldītāju apsvērumi. Saskaņā ar izmeklēšanas praksi (50) Komisija apstiprina savu viedokli, ka atbalsta elements rekapitalizācijā ir EUR 3 miljardi.
(153)
Turklāt ir apstiprināts garantiju režīma atbalsta elementa apjoms - EUR 10 miljardi. Neraugoties uz Vācijas argumentiem, Komisija paliek pie pārliecības, ka pasākums jāvērtē atbilstoši Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumam. Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā Komisija saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu ir iekļāvusi pamatnostādnes dalībvalstu pieņemtajiem aktīvu glābšanas pasākumiem. Samazinātas vērtības aktīvi atbilst aktīvu kategorijām, no kuriem bankām, visticamāk, radīsies zaudējumi. Komisija uzskata, ka Samazinātas vērtības aktīvu paziņojums jāpiemēro jebkāda veida atbalsta pasākumiem, kas attiecas uz samazinātas vērtības aktīviem un veic efektīvu aktīvu glābšanu saņēmējā iestādē, jo Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā noteikts, ka aktīvu glābšana ir jebkāds pasākums, kas atbrīvo banku no nepieciešamības krasi samazināt vērtības pielāgošanu konkrētām aktīvu kategorijām (51). HSH garantiju režīms ietilpst šajā pasākumu kategorijā.
(154)
Komisija nepiekrīt Vācijai, ka Samazinātas vērtības aktīvu paziņojums nav piemērojams un ka attiecīgais atbalsta apjoms otrās kārtas zaudējumu garantijā būtu jānosaka saskaņā ar vispārīgā valsts atbalsta noteikumiem un jo īpaši ar Garantiju ziņojumu. Garantiju ziņojumu piemēro atbalsta pasākumiem, kas izveidoti, lai nodrošinātu bankai likviditāti (52). Garantiju režīms ir domāts citam nolūkam. Tā ir izveidota, lai to ieviestu aktīvu jomā un atbrīvotu pēc iespējas vairāk kapitāla, kas ļautu bankai uzlabot savu kapitāla līmeni.
(155)
Attiecībā uz Vācijas iebildumu par ratione temporis Komisija vēlas norādīt, ka tai ir jāpiemēro lēmuma pieņemšanas laikā spēkā esošie tiesību akti un pamatnostādnes neatkarīgi no laika, kad ir piešķirti vai paziņoti atbalsta pasākumi (53). Tas ir vispārīgs noteikums, un jebkādai atkāpei no tā ir jābūt skaidri norādītai tiesību aktā, kas parasti būtu piemērojams. Savienības tiesas ir apstiprinājušas, ka paziņotais pasākums ir jānovērtē saskaņā ar lēmuma pieņemšanas brīdī spēkā esošajiem noteikumiem (54). Attiecīgi pašreizējās finanšu krīzes situācijā Komisija ir iepriekš piemērojusi Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu paziņotajiem pasākumiem pirms tā publicēšanas (55).
(156)
Saskaņā ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu atbalsta apjoms aktīvu glābšanas pasākumā atbilst starpībai starp aktīvu pārveduma vērtību un to tirgus cenu. Garantētā portfeļa pārveduma vērtība ir aptuveni EUR [168] miljardi, kas atbilst portfeļa nominālvērtībai - aptuveni EUR [172] miljardi mīnus pirmais zaudējums EUR 3,2 miljardi (pirmās kārtas zaudējumu daļa).
(157)
Ņemot vērā garantētā portfeļa ievērojamo apjomu un saturu ([60-80] % no segtajiem aktīviem ir aizdevumi klientiem), ir grūti aprēķināt tirgus vērtību. Bez tirgus dažu aktīvu tirgus vērtība var būt arī nulle (56). Jebkurā gadījumā garantētā portfeļa tirgus vērtība ir ievērojami zemāka par tā reālo ekonomisko vērtību (57), kas atspoguļo aktīvu attiecīgo ilgtermiņa ekonomisko vērtību. Tā kā garantijā ietvertais atbalsta apjoms nevar pārsniegt tās nominālvērtību (EUR 10 miljardi), nav nepieciešamības noteikt precīzu vērtību. Tāpēc Komisija uzskata, ka garantiju režīma atbalsta elements ir EUR 10 miljardi.
(158)
Visbeidzot, Komisija vēlas norādīt, ka “Soffin” sniegtās likviditātes garantijas EUR 17 miljardu apmērā ir atbalsts, kas sniegts saskaņā ar Vācijas shēmu.
(159)
Komisija ir nonākusi pie secinājuma, ka garantiju režīma un rekapitalizācijas atbalsta elementa apmērs ir EUR 13 miljardi. Turklāt Komisija uzskata, ka likviditātes garantiju atbalsta elements ir gandrīz EUR 17 miljardi.
9.2. ATBALSTA PASĀKUMU SADERĪBA
9.2.1. LESD 107. PANTA 3. PUNKTA PIEMĒROŠANA
(160)
Saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu atbalstu var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja tas “novērš nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā”. Komisija savā Vācijas banku glābšanas shēmas apstiprinājumā (58) atzina, ka pastāv draudi par nopietniem traucējumiem Vācijas ekonomikā un valsts atbalsts bankām ir atbilstošs veids, kā mazināt šos traucējumus. Neraugoties uz lēno ekonomikas atveseļošanos, kas sākās 2010. gada sākumā, Komisija joprojām uzskata, ka ir ievērotas valsts atbalsta prasības, kas jāapstiprina saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, ņemot vērā spriedzes atjaunošanos finanšu tirgos. Komisija ir apstiprinājusi šo viedokli, 2010. gada decembrī pieņemot paziņojumu, ar kuru līdz 2011. gada 31. decembrim pagarina valsts atbalsta noteikumu piemērošanu, lai atbalstītu pasākumus banku labā saistībā ar finanšu krīzi (59).
(161)
Tādas bankas kā HSH bankrots varētu tieši ietekmēt finanšu tirgus un tādējādi visu dalībvalsts ekonomiku. Ņemot vērā pašreizējo finanšu tirgu trauslumu, Komisija savā valsts atbalsta pasākumu novērtējumā banku nozarē joprojām pamatojas uz LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu.
9.2.2. GARANTIJU REŽĪMA SADERĪBA AR SAMAZINĀTAS VĒRTĪBAS AKTĪVU PAZIŅOJUMU
(162)
Komisijai vajadzētu pārbaudīt aktīvu glābšanas pasākumu saderību LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunkta nozīmē un atbilstoši Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumam. Pretēji Vācijas apgalvojumiem Samazinātas vērtības aktīvu paziņojums nav paredzēts tikai saskaņotas administratīvās prakses nodrošināšanai (60), bet gan ar to ir skaidroti valsts atbalsta noteikumi, kas jāpiemēro aktīvu glābšanas pasākumiem. Ņemot vērā to specifiskās īpašības, paziņojumā valsts atbalsta noteikumi izteikti saderības kritērijos, kas jāpiemēro šādiem pasākumiem. Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma piemērošanai būtu jānodrošina saskaņotība starp dalībvalstu ieviestajiem aktīvu glābšanas pasākumiem un saderība ar valsts atbalsta uzraudzības prasībām. Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 18. punktā noteikts, ka paziņojuma mērķis ir izveidot saskaņotus principus un nosacījumus, lai pēc iespējas nodrošinātu aktīvu glābšanas pasākumu efektivitāti iekšējā tirgū, ņemot vērā ilgtermiņa mērķi atgriezties normālos tirgus apstākļos. Tādējādi Paziņojuma mērķi ir plašāki, nekā apgalvo Vācija, un tie neaprobežojas tikai ar administratīvu praksi. Lai sasniegtu minētos mērķus, Komisijai jāpiemēro Samazinātas vērtības aktīvu paziņojums visiem aktīvu glābšanas pasākumiem.
(163)
Tāpēc Komisija neredz pamatojumu, ka pasākums būtu jānovērtē tieši saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, kā to iesaka Vācija.
(164)
Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā noteikta virkne nosacījumu, kuriem aktīvu glābšanas pasākumiem jāatbilst, lai tie būtu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu. To atbilstības novērtējumu veic, izmantojot vairākus kritērijus, tostarp attiecībā uz aktīvu atbilstību, aktīvu pārvaldību, garantētā portfeļa novērtējumu, atbilstošu problēmas apzināšanu un pilnīgu ex ante pārredzamību un informācijas izpaušanu, pasākuma saderību ar valsts politikas mērķiem, atlīdzības atbilstību un sloga sadali, kā arī Komisijas prasību novērtēt pārstrukturēšanas plānu.
9.2.2.1. Atbilstīgie aktīvi
(165)
Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 33. punktā un turpmākajos punktos noteikta prasība identificēt attiecināmos aktīvus un to organizēšanu aktīvu kategorijās (grozos). Sīki paskaidrotas šo kategoriju definīcijas ir iekļautas Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma III pielikumā. Garantiju režīma segto aktīvu daudzveidība ir lielāka nekā Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā iekļautajā grozu sistēmā. Tomēr Paziņojuma 35. punktā minēts pieļāvums par papildu elastību atbilstošo aktīvu identificēšanā. Tas ļauj bankām bez konkrēta pamatojuma glābt samazinātas vērtības aktīvus, kas nav minēti 33. punktā, bet tikai tādā apjomā, kas nepārsniedz 10-20 % no attiecīgās bankas kopējiem aktīviem. Tomēr, tā kā [aptuveni 75] % no HSH bilances nosedz garantiju režīms, Samazinātās vērtības aktīvu paziņojuma 35. punkts šajā gadījumā nav apmierinošs risinājums.
(166)
Neraugoties uz to, saskaņā ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 32. punktu, kurā noteikti aktīvu atbilstības pamatprincipi, būtu jāpieņem pragmatiska pieeja, novērtējot samazinātas vērtības aktīvu pasākumā iesaistīto aktīvu raksturu. Komisija uzsver, ka finanšu krīzes ietekmēto aktīvu kategoriju apjoms laika gaitā ir pieaudzis saistītās ietekmes dēļ. Īpaši ar kuģniecību, aviāciju un nekustamo īpašumu saistītajiem vērtspapīriem šobrīd nav likvīdi, vai uz tiem attiecas krasi vērtības pazeminājumi. šādu aktīvu glābšana var palīdzēt sasniegt Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma mērķus, konkrēti, palielināt pārredzamību un veicināt finanšu stabilitāti, arī tad, ja tie neietilpst aktīvu kategorijās, ko sākotnēji ietekmēja finanšu krīze. Tāpēc Komisija iepriekšējos gadījumos apstiprināja aktīvu glābšanas pasākumus attiecībā uz šiem aktīviem (61). Komisija uzskata par atbilstošu tāpat rīkoties arī šajā lietā.
(167)
Visbeidzot, Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 36. punktā pieļauti plašāki atbilstības kritēriji, ja pasākumu kompensē ar visaptverošu pārstrukturēšanu. Jo lielāka ir garantēto aktīvu daļa bankas portfelī, jo lielāka būs veicamā bankas pārstrukturēšana. Lēmumā uzsākt procedūru Komisija izteica šaubas attiecībā uz aktīvu atbilstību, jo tobrīd tai iesniegtais sākotnējās pārstrukturēšanas plāns nebija pietiekami tālejošs, lai atbilstoši kompensētu atbilstības kritēriju elastīgu piemērošanu. HSH2011. gada 11. jūlijā iesniedza grozītu pārstrukturēšanas plānu. Grozītie pārstrukturēšanas pasākumi ietver bilances samazināšanu par aptuveni 61 %, […] akciju daļu atsavināšanu un 15 biroju slēgšanu no 21 starptautiskā biroja. Tas ļauj Komisijai secināt, ka pārstrukturēšanas apjoms kompensē Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma elastīgo piemērošanu attiecībā uz aktīvu atbilstību. Attiecīgi Komisijas šaubas par aktīvu atbilstību ir mazinātas.
9.2.2.2. Aktīvu pārvaldība
(168)
Lēmuma uzsākt procedūru 45. punktā Komisija izteica šaubas par garantijas saderību attiecībā uz aktīvu pārvaldību, pamatojoties uz to, ka nav pierādījumu par skaidru funkcionālo un organizatorisko nodalījumu starp HSH un garantētajiem aktīviem, jo visi aktīvi paliktu HSH bilancē. Īpaši tas attiecās uz vadību, personālu un klientiem.
(169)
Vācija iesniedza papildu informāciju, paskaidrojot, ka HSH ir izveidojusi pārstrukturēšanas vienību, kas bija iekšēja pašlikvidējoša banka ar atsevišķu vadību. HSH bija ieviesusi segmentos balstītu ziņošanas sistēmu, tostarp atsevišķu pārstrukturēšanas vienības vadību, lai nerastos interešu konflikts starp galveno banku un pārstrukturēšanas vienību. Komisija piekrīt Vācijas apsvērumiem, kas apkopoti šā lēmuma 115. punktā, un apstiprina HSH ieviestās izmaiņas aktīvu pārvaldībā. Attiecīgi garantiju režīms atbilst Samazinātās vērtības aktīvu paziņojuma prasībām attiecībā uz aktīvu pārvaldību.
9.2.2.3. Garantētā portfeļa novērtējums
(170)
Lēmuma uzsākt procedūru 45. punktā Komisija izteica šaubas arī par garantētā portfeļa novērtējumu, jo neatkarīgie speciālisti bija novērtējuši tikai nelielu portfeļa daļu un HSH nebija iesniegusi pietiekamu informāciju par visa portfeļa reālās ekonomiskās vērtības novērtējumu. Pirms pasākuma ieviešanas HSH bija izvēlējusies divus neatkarīgos speciālistus - “Blackrock” un “Cambridge Place”. Tie bija novērtējuši tikai nelielu garantētā portfeļa daļu, konkrēti ar aktīviem nodrošinātos vērtspapīrus (ABS) un CIP portfeļa daļas.
(171)
Komisija nepiekrīt Vācijas viedoklim, kas minēts iepriekš 116. punktā, ka kredītu darījumus ir grūti novērtēt, jo skaidras naudas plūsmas prognozēs ir daudz pieņēmumu (piemēram, par pārkāpumiem nākotnē, saistību nepildīšanas iespējām, saistību nepildīšanas un atgūšanas termiņiem, par procentu likmēm gan attiecībā uz bezriska līmeni, gan riska prēmiju). Lai gan novērtējums ir sarežģītāks kredītiem ar pagarināmu termiņu, kas parasti attiecas uz kuģniecības aizdevumiem un komerciāliem nekustamā īpašuma aizdevumiem, kuri aptver lielu garantētā portfeļa daļu, Komisijas lēmumu pieņemšanas prakse rāda, ka jau ir novērtēti portfeļi ar līdzīgiem aktīviem, vērtējumu pamatā izmantojot skaidras naudas plūsmu (62). Turklāt Vācija nevarēja pierādīt, ka uz skaidras naudas plūsmas prognozēm balstītais novērtējums radītu materiālā ziņā atšķirīgu rezultātu.
(172)
Novērtējumā būtu jāizmanto Savienības līmenī izveidotā vispārīgā metodoloģija. Pēc Komisijas pieprasījuma HSH un tās ārējais eksperts - “Morgan Stanley” veica pilnīgu portfeļa novērtējumu ciešā sadarbībā ar Komisijas speciālistiem. Attiecīgie pieņēmumi, ko novērtējumā piemēroja HSH, bija saskaņā ar ļoti liela stresa scenārijiem, ko Komisija bija piemērojusi citos gadījumos. Piemērotā metodoloģija ir bijusi konsekventa.
(173)
Novērtējuma rezultātā tika atklāts, ka paredzamie zaudējumi ievērojami pārsniegtu EUR 3,2 miljardu pirmās kārtas zaudējumu daļu un izsmeltu visu EUR 10 miljardu lielo otrās kārtas zaudējumu daļu. Portfeļa novērtējums parādīja, ka reālā ekonomiskā vērtība ir […] - aptuveni EUR [155-170] miljardi (aptuveni EUR [172] miljardi mīnus EUR 3,2 miljardi mīnus EUR [2,5-10] miljardi).
(174)
Novērtējums bija veikts saskaņā ar Samazinātās vērtības aktīvu paziņojumā noteiktajiem nosacījumiem, un tāpēc Komisija uzskata, ka tās Lēmuma uzsākt procedūru 45. punktā izteiktās šaubas ir kliedētas.
9.2.2.4. Pilnīga ex ante pārredzamība un informācijas izpaušana
(175)
Lēmuma uzsākt procedūru 42. punktā Komisija izteica šaubas par pasākuma saderību attiecībā uz pārredzamību un informācijas izpaušanu, jo Vācija nebija iesniegusi atzītu neatkarīgo speciālistu veiktu pilnīgu garantētā portfeļa aktīvu novērtējumu.
(176)
Saskaņā ar Samazinātās vērtības aktīvu paziņojuma 20. punktu atbalsta pieprasījumiem jāpiemēro pilnīga pārredzamība un informācijas izpaušana par atbilstošo banku to aktīvu pavājināšanos, ko segs glābšanas pasākumi, pamatojoties uz atbilstošu novērtējumu, ko veikuši atzīti neatkarīgi speciālisti un apstiprinājusi attiecīgā uzraudzības iestāde. Par samazinātās vērtības aktīviem jāsniedz tik detalizēta informācija, kā noteikts Samazinātās vērtības aktīvu paziņojuma III pielikuma II punktā un 2. tabulā.
(177)
Pēc Lēmuma uzsākt procedūru pieņemšanas detalizēta informācija par garantēto portfeli un aktīviem ir tikusi iesniegta Komisijai. Novērtējumā portfeļa reālā ekonomiskā vērtība ir noteikta aptuveni EUR [155-170] miljardu apmērā. Garantiju režīma kapitāla glābšanas efekts bija aprēķināts aptuveni EUR [3,5] miljardu apjomā. “Morgan Stanley” ir oficiāli parakstījis un apstiprinājis novērtējumu, tostarp attiecīgos pieņēmumus un piemēroto metodoloģiju. “BaFin” 2010. gada februārī apstiprināja pasākuma kapitāla glābšanas efektu. Kapitāla prasību atvieglojuma ietekme, kas aprēķināta pēc aktīvu novērtējuma, ir atšķirīga no Komisijas sākotnējā novērtējuma Lēmuma uzsākt procedūru 51. punktā un turpmākajos punktos. Komisija apstiprina Vācijas iesniegto novērtējuma rezultātu un aprēķināto kapitāla prasību atvieglojuma ietekmi. Ņemot vērā izmeklēšanas rezultātu, Vācijas apsvērumi par kapitāla prasību atvieglojuma ietekmi vairs nav jāizskata.
(178)
Komisijas šaubas attiecībā uz atbilstošu pārredzamību un ex ante informācijas atklāšanu ir kliedētas.
9.2.2.5. Saskaņošana ar valsts politiskajiem mērķiem
(179)
Samazinātās vērtības aktīvu paziņojuma 5.3. iedaļā noteikts, ka bankām paredzētie pamudinājumi piedalīties samazinātas vērtības aktīvu glābšanas pasākumā jāsaskaņo ar valsts politiskajiem mērķiem, izmantojot (a) sešu mēnešu termiņu dalības pieteikumu iesniegšanai, (b) mehānismus, lai nodrošinātu, ka piedalās tās bankas, kurām aktīvu glābšana ir visvairāk nepieciešama un (c) atbilstošus rīcības ierobežojumus, cita starpā ierobežojumu ietekmēt konkurenci.
(180)
Garantija bija īpaši izveidota HSH vajadzībām un pielāgota tās konkrētajai situācijai, ņemot vērā tās sistēmisko nozīmīgumu uz valsts sektora ekonomiku. Grozītā pārstrukturēšanas plāna kontekstā uz HSH attieksies vairākas saistības, jo īpaši attiecībā uz kuponu un dividenžu maksāšanu, korporatīvo pārvaldību, atlīdzību un tirgus esamību konkrētās nozarēs, piemēram, kuģniecībā.
(181)
Ņemot vērā iepriekšminēto, HSH garantiju režīms ir saderīgs ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma prasībām attiecībā uz saskaņošanu ar valsts politiskajiem mērķiem.
9.2.2.6. Atlīdzība un sloga sadale
(182)
Lēmuma uzsākt procedūru 49. punktā Komisija izteica šaubas par sloga sadales atbilstību. Saskaņā ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 24. punktu HSH būtu jādod ieguldījums zaudējumu vai riska segšanā pirmās kārtas zaudējumu klauzulu formā (parasti vismaz 10 % apmērā). Atbilstošu sloga sadali var nodrošināt ar augstāku atlīdzību vai ex post kompensāciju. Turklāt Lēmuma uzsākt procedūru 51. pantā un turpmākajos pantos Komisija izteica šaubas, vai maksājums 400 bāzes punktu apmērā atbilstoši atlīdzina valsts sektora īpašnieku risku.
(183)
Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 41. punktā noteikts, ka valstij jānodrošina atbilstoša atlīdzība par katru samazinātās vērtības aktīvu pasākumu. Atbilstoša atlīdzība par samazinātās vērtības aktīvu pasākumu ir tāda, kas atlīdzina pasākuma regulējošo kapitāla ietekmi. Tādējādi kapitāla glābšanas ietekme būtu atbilstoši jāatlīdzina.
(184)
Komisija savā lēmumā par valsts atbalstu, ko Vācija piešķīra “Landesbank Baden-Wuerttemberg” pārstrukturēšanai (63), attiecībā uz kapitāla prasību atvieglojuma ietekmes atlīdzību noteica, ka atbilstoša kapitāla prasību atvieglojuma ietekmes atlīdzība būtu 6,25 % no kapitāla atvieglojuma apjoma, kas iegūts, piemērojot pasākumu (64). Garantiju režīma kapitāla atvieglojuma efekts ir noteikts aptuveni EUR [3,5] miljardu apjomā, tāpēc ikgadējai atlīdzībai būtu jābūt aptuveni EUR 220 miljonu apmērā (kas atbilst [aptuveni 220] bāzes punktiem no garantijas nominālvērtības), ko HSH iegūst no visa garantijas apjoma. Atceļot garantiju (daļēji), kapitāla atvieglojuma minimālajai atlīdzībai būtu proporcionāli jāsamazinās līdz [aptuveni 220] bāzes punktiem no neizmantotās garantijas nominālvērtības.
(185)
Kā paskaidrots 46. punktā, HSH ir piedāvājusi maksu par garantiju 400 bāzes punktu apmērā par garantiju režīmu. Tādējādi, atkarībā no scenārija, HSH maksās EUR [ 1,5] miljardus (bez garantijas izmaksas), EUR [ 2,5] miljardus (garantijas izmaksa EUR 5 miljardi) vai EUR [ 4] miljardi (garantijas izmaksa EUR 10 miljardi).
(186)
Attiecībā uz minimālās atlīdzības atbilstību par kapitāla prasību atvieglojumu [aptuveni 220] bāzes punktu apmērā gadā no EUR 10 miljardiem (vai - daļējas atcelšanas gadījumā - no neizmantotās garantijas nominālvērtības (65)), absolūtais atlīdzības apjoms par kapitāla glābšanas tiek samazināts, ja garantija ir daļēji atcelta. Lai gan izskatās, ka kapitāla prasību atvieglojumu nesamazināsies tiešā proporcijā pret garantiju režīma apjomu, Komisija uzskata, ka uz garantijas pastāvēšanas laiku tā ir saprātīga aptuvenā vērtība, ko izmantot nepieciešamās minimālās atlīdzības aprēķināšanai par kapitāla prasību atvieglojumu. Attiecīgi Komisija uzskatītu atlīdzību [aptuveni 220] bāzes punktu apjomā gadā no neizmantotās garantijas nominālvērtības par atbilstošu.
(187)
Tā kā [aptuveni 220] bāzes punkti no neizmaksātās garantijas apjoma ir pieņemama aptuvenā vērtība uz 6,25 % no kapitāla atvieglojuma apjoma, Komisija atzīst, ka “HSH Finanzfonds AöR” vienmēr tiks izmaksāti 6,25 % gadā no kapitāla prasību atvieglojuma ietekmes. Attiecīgi atlīdzību par kapitāla prasību atvieglojumu var uzskatīt pat atbilstīgu Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumam.
(188)
Turklāt Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 41. punktā noteikts, ka pārveduma vērtībai aktīvu pirkuma vai aktīvu apdrošināšanas gadījumā būtu jāpamatojas uz to reālo ekonomisko vērtību.
(189)
Saskaņā ar Komisijas veikto garantiju režīma novērtējumu, izveidojot garantiju pasākumu, garantētā vērtība aptuveni EUR [168] miljardi bija noteikta pārāk augsta (virs reālās ekonomiskās vērtības) un pirmās kārtas zaudējumu daļa - pārāk zema. Starpība starp garantēto vērtību un reālo ekonomisko vērtību ir EUR [2,5-10] miljardi. Attiecīgi būtu jāizlabo garantētā vērtība un jāpalielina pirmās kārtas zaudējumu daļa. Vācija ir iesniegusi pierādījumus, ka HSH nav spējīga atmaksāt EUR [2,5-10] miljardus, un nepieņem šādu apvērsi. Pat ja HSH nevarētu palielināt pirmās kārtas zaudējumu daļu par EUR [2,5-10] miljardiem, lai segtu paredzamos zaudējumus, saskaņā ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 41. punktu starpību varētu atgūt arī vēlākā posmā, piemēram, apvienojot apvērses mehānismu un tālejošus pārstrukturēšanas pasākumus.
(190)
Zaudējumu apvērses mehānismu var izveidot, izmantojot valstij maksāto 400 bāzes punktu pamatprēmiju. Tā var būt tās maksājuma daļas formā, kas kapitāla glābšanas ietekmes atlīdzības pārpalikums [aptuveni 220] bāzes punktu apmērā. Turklāt šī summa būtu atkarīga arī no garantijas izmaksas, ņemot vērā, ka pamatprēmija var mainīties, kā attēlots šajā tabulā.
12. tabula
Zaudējumu apvērses maksājums, izmantojot pamatprēmiju un papildu zaudējumu apvērses prasību
(Miljonos EUR)
1. scenārijs
(EUR 0 garantijas izmaksa)
2. scenārijs
(EUR 5 miljardi garantijas izmaksa)
3. scenārijs
(EUR 10 miljardi garantijas izmaksa)
Pamatprēmija (400 bāzes punkti no neizmaksātās garantijas nominālvērtības)
[ 1,5]
[ 2,5]
[ 4]
T.s. atlīdzība par kapitāla prasību atvieglojumu ([aptuveni 220] bāzes punkti no neizmaksātās garantijas nominālvērtības)
[700-900]
[1 200-1 600]
[1 800-2 500]
Pmatprēmijā iekļautā apvērse
[500-800]
[1 000-1 400]
[1 500-2 000]
Turpmāk nepieciešamā apvērse
[…]
[…]
[…]
(191)
Atlīdzība neveidotu pietiekamu apvērsi, ja izmanto tikai pamatprēmiju. Tāpēc, lai sasniegtu pilnu zaudējumu apvērsi, HSH jāsamaksā valstij starpība starp reālo ekonomisko vērtību un to pārveduma cenu, ko nesedz pamatprēmija 400 bāzes punktu apmērā. Atkarībā no scenārija šī starpība ir no EUR […] miljardiem līdz EUR […] miljardiem.
(192)
Tā kā Vācija un HSH atsakās palielināt šo maksājumu, atbalsta pasākumu nevar uzskatīt par saderīgu saskaņā ar Regulas (EK) No 659/1999 7. panta 3. punktu.
(193)
Komisija konstatē, ka grozītajā pārstrukturēšanas plānā ir parādīts, ka nav iespējams pieprasīt papildu zaudējumu apvērses maksājumu no EUR […] miljardiem līdz EUR […] miljardiem, neradot draudus HSH dzīvotspējai, jo pilna zaudējumu apvērse mazinātu tās peļņu visā pārstrukturēšanas laikposmā un pēc tā, pamatojoties uz iepriekš 91. punktā minētajām prognozēm.
(194)
Tomēr Komisija uzskata, ka valsts atbalsta saderību varētu nodrošināt, ja tiktu izveidota atlīdzības sistēma, kas ļautu izdarīt labojumus saskaņā ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā izveidotajiem noteikumiem un Komisijas lēmumu pieņemšanas praksi attiecībā uz zaudējumu apvērsi un atlīdzību. Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 41. punktā noteikts, ka aktīvu pārveduma vērtība (garantētā vērtība) var pārsniegt aktīvu reālo ekonomisko vērtību, ja pārstrukturēšana ir tālejoša un ir ieviesti tādi nosacījumi, kuri ļauj atgūt šo papildu atbalstu vēlākā posmā. Tātad Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 41. punktā izveidots pieļāvums apstiprināt daļēju zaudējumu apvērsi, ka to atbilstoši kompensē pārstrukturēšana.
(195)
Šajā gadījumā Komisija uzskata, ka daļēju papildu zaudējumu apvērsi varētu iegūt, piemērojot pasākumu kombināciju.
(196)
Pirmkārt, Komisija uzskata, ka papildu zaudējumu apvērses maksājums būtu jāveic pēc iespējas nekavējoties (bet neiedragājot HSH ilgtermiņa dzīvotspējas atgūšanu) un neatliekot to ilgāk nekā nepieciešams. Tāpēc tā ir izskatījusi avansa maksājuma iespēju. Kā paskaidrots 90. punktā, Komisija pieprasīja, lai HSH finanšu prognozēs iekļauj vienreizēju maksājumu EUR 500 miljonu apjomā 2011. gadā. Finanšu prognozes iepriekš 91. punktā parādīja, ka HSH spēj samaksāt valstij šādu vienreizēju maksājumu EUR 500 miljonu apmērā. Šāds maksājums ietvers visu HSH gaidāmo peļņu, un paredzams, ka tas radīs EUR [150-200] miljonu lielu neto zaudējumu 2011. gadā. Tomēr šo zaudējumu var absorbēt turpmākajos gados, un tas nekavēs HSH gūt pastāvīgu un regulāru peļņu (ko radīs tās uzņēmējdarbības ienesīgums) visos atlikušajos pārstrukturēšanas gados. Šāda regulāra peļņa būs nepieciešama, lai parādītu, ka HSH atgūst ilgtermiņa dzīvotspēju, un galu galā lai uzlabotu tās spēju piesaistīt ieguldītājus. Tāpēc Komisija uzskata, ka EUR 500 miljoni ir lielākais iespējamais avansa maksājums, lai noteiktu papildu daļēju zaudējumu apvērsi, ko HSH varētu atļauties.
(197)
Tomēr jebkurā gadījumā Komisija neuzskata, ka zaudējumu apvērses avansa maksājuma summa valstij jāmaksā skaidrā naudā. Ņemot vērā HSH kapitāla nodrošinājumu, kas līdz šim nav bijis pietiekams, lai segtu zaudējumus no tās ieguldījumu darījumiem vai palīdzētu stiprināt tās pašu kapitāla segumu, Komisija uzskata, ka vienreizējo maksājumu EUR 500 miljonu apmērā varētu veikt akcijās, nevis skaidrā naudā. HSH kapitāla pozīcija ir jāstiprina, jo īpaši ņemot vērā faktu, ka tā turpinās darboties un fokusēties uz uzņēmējdarbības jomām, kam raksturīgs spēcīgs cikliskums un nepastāvība, piemēram, kuģniecības finansēšana, kā sīkāk paskaidrots turpmāk (sk. 223.-226. punktu).
(198)
Komisija uzskata, ka bez iepriekš aprakstītā vienreizējā avansa maksājuma HSH spēj regulāri maksāt papildu zaudējuma apvērses apjomus. Turpināt labot pārveduma cenu var, pārstrukturēšanas laikposmā pamatprēmijai pieskaitot papildprēmiju. Pamatojoties uz 91. punktā minētajām finanšu prognozēm, Komisija uzskata, ka šādas papildprēmijas maksimālais apjoms varētu būt 385 bāzes punkti, kas neradītu draudus HSH spējai atjaunot dzīvotspēju. Papildprēmija 385 bāzes punktu apmērā nepārsniegtu pamatprēmijas maksājumus 400 bāzes punktu apmērā pārstrukturēšanas laikposmā, kas noteikti iepriekš 4. tabulā (66). Papildprēmijas maksājumi pārsniegtu tikai HSH gaidāmo neto peļņu 2012.-2014. gadā un tikai scenārijā, kas ietver garantijas izmaksu EUR 10 miljardu apmērā (sk. iepriekš 90. punktu). Komisija turpmāk uzsver, ka HSH jau ir atteikusies no EUR 3 miljardiem no garantijas, kas nozīmē, ka iepriekš 4. tabulā minēto trešo scenāriju (visas garantijas summas izmaksa EUR 10 miljardu apmērā) var neņemt vērā.
(199)
Ja būtu jāmaksā lielāka papildprēmija, tas radītu draudus HSH spējai sasniegt pamata kapitāla attiecību - 10 %. To iemeslu dēļ, kas minēti 223.-226. punktā un sīkāk paskaidroti 229.-232. punktā, Komisija uzskata, ka pietiekama kapitalizācijas līmeņa sasniegšana, lai izveidotu rezervi saistībā ar HSH finanšu darbības izmaiņām, kas rodas no ekonomiskā cikla pārmaiņām, ir nozīmīga, lai nemazinātu tās dzīvotspējas atjaunošanu. Par šādu pietiekamu rezervi tiek uzskatīta pamata kapitāla attiecība - 10 %. Tādējādi, ja papildprēmija mazinātu šo līmeni, tās maksājums būtu jāatliek uz vajadzīgo laiku, lai novērstu HSH dzīvotspējas mazināšanu.
(200)
Tāpēc Komisija uzskata, ka HSH varētu veikt turpmākus maksājumus nākamajos gados, neietekmējot tās spēju atjaunot dzīvotspēju.
(201)
Pamatojoties uz iepriekš minētajiem apsvērumiem un lai nodrošinātu garantiju režīma saderību ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu, Komisija pieprasa izveidot turpmāk aprakstīto alternatīvu atlīdzības mehānismu, kas maina 2009. gada 2. jūnijā noslēgto garantiju sniegšanas nolīgumu. Tā pamatā jābūt garantijas sniegšanas nolīgumā minētajai pamatprēmijai 400 bāzes punktu apmērā gadā no neatmaksātās garantijas nominālvērtības. Pamatprēmijai jāpaliek nemainīgai, izņemot to, ka prēmijas aprēķinam izmantotā nominālā summa nesamazinās garantijas izmaksas gadījumā. Tādējādi netiek stimulēta garantijas izmantošana. Turklāt pamatprēmija jāpapildina ar papildprēmiju 385 bāzes punktu apmērā un vienreizējo maksājumu EUR 500 miljonu apmērā parastajās akcijās (“Vienreizējais maksājums” vai “Vienreizējais maksājums akcijās”). Lai ieviestu šos nosacījumus, jāgroza sākotnējais garantijas nolīgums, kā noteikts 201.-208. punktā.
(202)
Pirmkārt, jāpievieno papildprēmija. Papildprēmijas aprēķināšanas pamatam jābūt līdzīgam pamatprēmijas aprēķināšanai, konkrēti - garantijas nominālvērtība, atskaitot daļējos atcēlumus, bet neatskaitot garantijas izmaksas. Tomēr papildprēmijas pamatam jābūt atkarīgam no apjoma, kādā HSH galu galā atsakās no garantijas, neatkarīgi no laika, kad tiek iesniegts šāds atteikums. Tādējādi HSH ienesīgums tiktu ietekmēts tikai tādā mērā, ka banka faktiski izmanto garantiju. Tāpēc, ja HSH daļēji atsakās no garantijas, daļa no visām izmaksātajām papildprēmijām, kas atbilst atceltās garantijas apjomam, tiek atmaksāta bankai. Lai sasniegtu šādu efektu, tā kā abas prēmijas jāaprēķina no līgumā noteiktā garantijas apjoma, atskaitot atcēlumus, bet neatskaitot izmantotās garantijas, pamatprēmija jāmaksā reizi gadā no neizmaksātā garantijas apjoma, bet papildprēmija jāatskaita rezerves kontā. Papildprēmija būtu jāmaksā “HSH Finanzfonds AöR” tikai tad, ja garantija ir samazināta. No otras puses, ja HSH atsakās no garantijas daļas, rezerves kontā atskaitītā papildprēmija, kas atbilst atceltajam apjomam, jāatmaksā HSH.
(203)
Lai nodrošinātu, ka garantijas atcelšana netiek veikta uz dzīvotspējas rēķina, daļēja atcelšana jāveic tikai tad, ja tās rezultātā HSH pamata kapitāla līmenis nesamazinās zem [8,5-9,5] % 2011. gada 31. decembrī, zem [9-10] % 2012. gada 31. decembrī, zem [9,5-10,5] % 2013. gada 31. decembrī vai zem [10-11] % 2014. gada 31. decembrī. Turklāt daļēju atcelšanu nevar veikt, ja, neraugoties uz līmeņu atbilstību daļējas atcelšanas brīdī, tas nav atbilstīgi, ņemot vērā konservatīvas aplēses par turpmākajiem gadiem.
(204)
Papildprēmija jāaprēķina par iepriekšējo periodu, sākot ar 2009. gada 31. martu, un samērīgi pa finanšu gadu posmiem. Papildprēmija jāmaksā kopā ar pamatprēmiju, kamēr HSH pamata kapitāla attiecība saglabājas vismaz 10 % apmērā (minimālā pamata kapitāla attiecība).
(205)
Lai nodrošinātu, ka papildprēmijas maksājumi neapdraudēs HSH dzīvotspēju, zaudējumu apvērses mehānismā jāietver debitora galvojums (Besserungsschein). Debitora galvojuma termiņam jābūt līdz [2030.-2040. gada] 31. decembrim. Ja HSH pamata kapitāla attiecība kļūst mazāka par minimālo pamata kapitāla attiecību papildprēmijas maksājumu dēļ, maksājumu atliek un pārvērš debitora galvojumā. Ja pamata kapitāla attiecība paaugstinās virs noteiktā mērķa, debitora galvojums jāatmaksā līdz mērķa robežai. šāds mehānisms dod HSH vajadzīgo elastību, bet vienlaicīgi nodrošina, ka zaudējumu apvērse tiks samaksāta vēlākā laika posmā, kad atjaunosies situācija, lai veiktu maksājumu.
(206)
Atliktā papildprēmijas maksāšanas kārtība pilnībā jāatjauno uz debitora galvojuma darbības laiku. Papildprēmija jāmaksā ne ilgāk kā līdz [2015.-2025. gada] 31. decembrim. Jebkurā gadījumā pamatprēmija un papildprēmija jāmaksā tikai līdz brīdim, kad garantijas daļējo atcēlumu un izmantojumu summa sasniedz EUR 10 miljardus.
(207)
Otrkārt, “HSH Finanzfonds AöR” un HSH jānosaka prasība izmainīt 2009. gada 2. jūnijā noslēgto garantiju sniegšanas nolīgumu, pievienojot “HSH Finanzfonds AöR” prasību pret HSH saņemt vienreizējo maksājumu EUR 500 miljonu apmērā. Lai novērstu turpmāku HSH pašu kapitāla līmeņa samazināšanos, HSH šo prasību izpilda ar akciju emisiju, palielinot kapitālu. Emisijas cena jāaprēķina atbilstoši HSH vērtībai dienā, kad akcionāru kopsapulcē tiek pieņemts lēmums par šo kapitāla palielinājumu, un vienreizējā pieprasītā maksājuma neto vērtībai. HSH jāemitē akcijas atbilstoši prasības neto apjomam tieši “HSH Finanzfonds AöR” (un tādējādi netieši valsts sektora īpašniekiem).
(208)
Kapitāla palielināšanu var veikt ar parastu kapitāla ieguldījumu bez iegādes tiesībām mazāko akciju daļu turētājiem vai kā jauktu kapitāla palielināšanu ar kapitāla ieguldījumu un skaidru naudu ar iegādes tiesībām visiem akcionāriem, izņemot “HSH Finanzfonds AöR” attiecībā uz skaidras naudas daļu. “HSH Finanzfonds AöR” un HSH izvēlas kapitāla palielināšanas formu, kas nodrošinās ātrāku tā ieviešanu un iekļaušanu komercreģistrā.
(209)
Ja garantiju sniegšanas nolīgums ir grozīts, papildprēmijas absolūtajai vērtībai būtu jāmainās atkarībā no “HSH Finanzfonds AöR” faktiski segto zaudējumu apjoma (t. i., jo lielāku zaudējumu apjomu uzņemas “HSH Finanzfonds AöR”, jo lielāks ir zaudējumu apvērses apjoms). Kopumā kumulatīvie zaudējumu apvērses maksājumi, kas rodas saistībā ar diviem Komisijas izveidotajiem nosacījumiem un aprakstīti iepriekš, ir attēloti šajā tabulā 46. punktā minētajos trīs scenārijos.
13. tabula
Zaudējumu apvērses maksājums, izmantojot pamatprēmiju, vienreizējo maksājumu un papildprēmiju
(Miljonos EUR)
1. scenārijs
(EUR 0 garantijas izmaksa)
2. scenārijs
(EUR 5 miljardi garantijas izmaksa)
3. scenārijs
(EUR 10 miljardi garantijas izmaksa)
Pamatprēmija (400 bāzes punkti no neizmaksātās garantijas nominālvērtības)
[ 1,5]
[ 2,5]
[ 4]
T.sk. atlīdzība par kapitāla prasību atvieglojumu ([aptuveni 220] bāzes punkti no neizmaksātās garantijas nominālvērtības)
[700-900]
[1 200-1 600]
[1 800-2 500]
Zaudējumu apvērse pamatprēmijā
[500-800]
[1 000-1 400]
[1 500-2 000]
Papildprēmija (385 bāzes punkti no garantijas kopējā izmaksātā apjoma)
0
[1 500-2 500]
[3 500-4 500]
Vienreizējais maksājums akcijās
500
500
500
Kopējā samaksātā zaudējumu apvērse
[1 000-1 300]
[3 000-4 400]
[5 500-7 000]
Turpmāk nepieciešamā zaudējumu apvērse
[…]
[…]
[…]
(210)
Komisija atzīst, ka, neraugoties uz uzliktajiem papildu nosacījumiem, visos 13. tabulā noteiktajos scenārijos atlīdzības mehānisms tomēr izveidos tikai daļēju zaudējumu apvērsi no EUR [2,5-10] miljardu plaisas starp reālo ekonomisko vērtību un garantēto vērtību (EUR […] miljardu 1. scenārijā, EUR […] miljardu 2. scenārijā un EUR […] miljardu 3. scenārijā).
(211)
Tomēr Komisija ir salīdzinājusi garantiju režīma pasākumu (ietverot papildu nosacījumus par atlīdzību) ar samazinātās vērtības aktīvu pasākumiem, kas apstiprināti attiecībā uz citām bankām. Komisija uzsver arī, ka Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 41. punktā noteikta elastīga pieeja tādu samazinātas vērtības aktīvu pasākumu novērtēšanai, kuros atbilstošu atlīdzinājumu nav iespējams samaksāt, ja pasākums ietver visaptverošu pārstrukturēšanu un/vai zaudējumu apvērses mehānismus. Komisija novēro arī, ka tās lēmumu pieņemšanas praksē ir gan pasākumi, kuros ir tikusi samaksāta visa zaudējumu apvērse (piemēram, ING (67) vai LBBW (68)), gan tādi, kuros zaudējumu apvērse netika maksāta, bet tika izveidota ļoti tālejoša pārstrukturēšana (piemēram, “Parex” (69)).
(212)
Garantiju režīms paredz daļēji apmaksāt zaudējumu apvērsi un ir apvienots ar tālejošu pārstrukturēšanu. Tā attiecīgi atbilst Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 41. punkta prasībām un iekļaujas Komisijas lēmumu pieņemšanas prakses robežās. Turklāt HSH garantijas atlīdzības mehānisms paredz daļēju zaudējumu apvērses apmaksāšanu visos iespējamajos scenārijos. Īpaši ja garantija tiktu samazināta pilnībā (3. scenārijs), daļējais zaudējumu apvērses apjoms būtu […] % no nepieciešamās zaudējumu apvērses. Vienlaicīgi, kā turpmāk aprakstīts 266.-270. punktā, HSH pārstrukturēšana par 61 % samazinās tās bilanci. Kopā ar pašreizējo pārstrukturēšanas apjomu šī daļējā zaudējumu apvērse ir saskaņā ar Komisijas lēmumu pieņemšanas praksi. Tāpēc Komisija uzskata, ka samazinātas vērtības aktīvu pasākumus var uzskatīt par saderīgiem ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu, ja ir ievēroti iepriekš minētie nosacījumi, kas sīkāk aprakstīti II pielikumā.
9.2.2.7. Secinājums
(213)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka dalībvalsts un trešo personu iesniegtie apsvērumi nav pilnībā novērsuši tās šaubas attiecībā uz garantiju režīmu. Komisija uzskata, ka garantiju režīms neatbilst Samazinātās vērtības aktīvu paziņojumā noteiktajām prasībām attiecībā uz šā lēmuma 9.2.2. sadaļā minētajiem jautājumiem. Tomēr saderību var sasniegt, ievērojot šā lēmuma II pielikumā minētos nosacījumus.
9.2.3. GROZĪTĀ PĀRSTRUKTURĒŠANAS PLĀNA SADERĪBA AR IEKŠĒJO TIRGU
9.2.3.1. Nepieciešamais pārstrukturēšanas līmenis
(214)
Pārstrukturēšanas paziņojumā izveidoti valsts atbalsta noteikumi, kas piemērojami finanšu iestāžu pārstrukturēšanai, ja par šiem pasākumiem paziņots Komisijai 2010. gada 31. decembrī vai agrāk. Tāpēc grozītais HSH pārstrukturēšanas plāns tiks novērtēts saistībā ar šo paziņojumu. Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojumu finanšu iestādes pārstrukturēšanai, lai tā būtu saderīga ar LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, pašreizējās finanšu krīzes situācijā jāatbilst šādām prasībām:
i)
jāatjauno iestādes ilgtermiņa dzīvotspēja;
ii)
jāietver pietiekams saņēmēja paša ieguldījums (sloga sadale);
iii)
jāietver pietiekami pasākumi, kas ierobežo konkurences izkropļošanu.
(215)
Saskaņā ar savu praksi finanšu krīzes laikā, novērtējot pārstrukturēšanas prasības, Komisija atbalsta apjomam nepievienos likviditātes garantijas summu.
9.2.3.2. Ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana
(216)
Lēmumā uzsākt procedūru izteiktas šaubas par HSH spēju atjaunot ilgtermiņa dzīvotspēju. šīs šaubas apstiprinājās visaptverošā dzīvotspējas analīzē, kas tika veikta pēc Lēmuma uzsākt procedūru pieņemšanas.
(217)
Lēmumā uzsākt procedūru tika apzinātas trīs galvenās jomas, kas ir lielākās nepilnības, kas iespējami rada risku HSH ilgtermiņa dzīvotspējai un netika pietiekami risinātas sākotnējā pārstrukturēšanas plānā: (a) HSH atkarība no naudas un kapitāla tirgus, (b) tās atkarība no svārstīgiem un cikliskiem darbības veidiem un (c) lielais kapitāla tirgus darījumu apjoms salīdzinājumā ar bankas darījumiem. Šaubas radīja arī izaugsmes līmeņu ilgtspējīgums un citi pieņēmumi pārstrukturēšanas plānā.
(218)
Attiecībā uz HSH finansējuma pozīciju veiktajā analīzē tika atklātas šādas problēmas: (a) vāja finansējuma struktūra ar ierobežotiem ilgtermiņa stabila finansējuma avotiem, jo īpaši tāpēc, ka valsts garantētajām obligācijām, kas emitētas saskaņā ar “grandfathering” klauzulu, pakāpeniski beidzās termiņš un tās bija jārefinansē, (b) liela paļāvība uz krājbankām kā privileģētu finansējuma avotu un (c) USD denominēta finansējuma trūkums.
(219)
Lēmumā uzsākt procedūru (70) tika uzsvērta HSH nepieciešamība 2014. gadā refinansēt EUR [60-110] miljardus naudas un kapitāla tirgū, un jautājums, vai banka spēj to izdarīt. Komisija bija identificējusi līdzekļu nepietiekamību aptuveni EUR [15-30] miljardu apjomā, kurai HSH nebija plānojusi un piešķīrusi konkrētus finansējuma avotus. Kā aprakstīts iepriekš 54. punktā, HSH finansēšanas plānā kļuva redzama EUR 48 miljardu plaisa, ko, izmantojot prognozes par pašu kapitālu un atvasinātajiem finanšu instrumentiem, var saskaņot ar vēsturiskajiem datiem un izteikt kā nesegtu finansējuma vajadzību līmeni aptuveni EUR [15-30] miljardu apjomā. Tomēr grupas bilances turpmāka samazināšana par EUR 34 miljardiem līdz EUR 120 miljardiem 2014. gada beigās (salīdzinājumā ar EUR 150 miljardiem sākotnējā pārstrukturēšanas plānā) samazinās nepieciešamību pēc finansējuma naudas un kapitāla tirgos un spriedzi HSH finansējuma situācijā. Tā mazinās finansējuma plaisu, attiecībā uz kuru HSH nav norādījusi nekādus konkrētus avotus. Turklāt HSH ir parādījusi, ka tās pieņēmumi par prognozēto noguldījumu līmeni (pastāvīgi vidējie atlikumi, Bodensatz) ir konservatīvi salīdzinājumā ar pašreizējo un iepriekšējo finansējuma līmeni no šā avota. Tāpēc Komisija uzskata, ka EUR [15-25] miljardus no piešķirto finansējuma avotu nesegtajām finansējuma vajadzībām var segt ar pašu kapitālu, pārmaksātiem noguldījumiem un īstermiņa finansējumu (nodrošinātais vai nenodrošinātais finansējums) bez negatīvas ietekmes uz HSH finansējuma izmaksām. Tādējādi HSH nebūs jāmeklē jauni finansējuma avoti, un tā varēs paļauties uz apzinātiem un pastāvošiem avotiem visām tās finansējuma vajadzībām līdz 2014. gadam.
(220)
Attiecībā uz atkarību no krājbankām kā privileģēta finansējuma avota (kā aprakstīts iepriekš 95. punktā) Komisija uzsver, ka HSH riska profila samazināšana samazinās arī to nozīmīgumu salīdzinājumā ar citiem avotiem. Grozītajā pārstrukturēšanas plānā iekļautā papildu bilances samazināšana (papildu samazinājums par EUR 30 miljardiem salīdzinājumā ar sākotnējo pārstrukturēšanas plānu, sk. iepriekš 51. punktu) ievērojami samazinās jaunās finansējuma vajadzības un finansējuma plaisu. Prognozētais jauktais finansējums pārstrukturēšanas laikposma beigās (kā aprakstīts 7. tabulā un 93. punktā) samazina HSH atkarību no īstermiņa nenodrošināta finansējuma un attiecīgi tās risku nonākt likviditātes krīzē. HSH relatīvi vairāk paļausies arī uz segtajām obligācijām kā finansējuma avotu, kas Vācijā atbilst stingrām emisijas prasībām un ko var uzskatīt par stabilu un nosacīti lētu finansējuma avotu.
(221)
USD denominēta finansējuma trūkums HSH ir vēl viena no lielākajām nepilnībām HSH uzņēmējdarbības profilā. 2010. gada beigās aptuveni [20-30] % no kopējiem HSH aktīviem bija USD denominēti ar kopējo apjomu USD [50-70] miljardi, no kuriem tikai USD [15-20] miljardi (jeb [20-25] %) bija tieši finansēti USD. Plaisu sedz ārzemju valūtas kursa mijmaiņas darījumi, kas tiek veikti nepārtraukti. EUR/USD ārzemju valūtas kursa mijmaiņas darījumu pamata pastāvīgas paplašināšanās dēļ kopš finanšu krīzes sākuma šī finansējuma stratēģija maksā papildus aptuveni [20-30] bāzes punktus salīdzinājumā ar finansējuma stratēģiju, kura balstās uz USD denominēto finansējumu. Turklāt stratēģija ietver vairākus riskus. Tie ietver: (a) potenciālas papildu izmaksas no iespējamas neatbilstības starp faktisko un gaidīto USD aktīvu naudas plūsmām, (b) paaugstinātu īstermiņa likviditātes pozīcijas nepastāvību ar mijmaiņas darījumu pozīcijām saistīto obligātā papildu nodrošinājuma pieprasījuma dēļ (71) un (c) paaugstinātu partnera risku tāpēc, ka mijmaiņas darījumi tiek slēgti ārpus biržas un HSH uzņemas visu partnera kredītrisku pilnībā par šiem darījumiem. Tomēr, tā kā HSH riska profila samazināšana jāveic galvenokārt tajos segmentos, kas veido USD denominētus aktīvus (t. i., aviācija, kuģniecība un starptautiskā nekustamā īpašuma finansēšana), tas ir arī svarīgs solis virzībā uz nepieciešamību samazināt USD finansējumu. Turklāt HSH ir apņēmusies palielināt galvenās bankas USD uzņēmējdarbības daļu, kas līdz 2014. gadam tiks refinansēta ar USD denominētu finansējumu vismaz par […] %.
(222)
Kopumā var secināt, ka ar piedāvātajiem pasākumiem Komisijas izteiktās bažas ir novērstas. Tiem būtu jānodrošina, ka HSH ir uz pareizā ceļa, lai izveidotu ilgtspējīgāku un stabilāku jaukto finansējumu attiecībā uz apjomiem, termiņiem, pakāpi, drošību un valūtu. Apņemšanās sasniegt neto finansējuma stabilitātes rādītāju un likviditātes seguma attiecību […] līdz 2012. gadam pirms Bāzeles komitejas Banku regulā noteiktā šo divu līmeņu piemērošanas termiņa ļaus uzraudzīt HSH progresu šajā jomā un pēc iespējas palīdzēt nodrošināt, ka tā turpinās uzlabot savu finansējuma kvalitāti un stabilitāti un saglabās pietiekamu likviditātes rezervi stresa gadījumā.
(223)
Lēmumā uzsākt procedūru (72) tika apšaubīta HSH spēja nodrošināt ilgtermiņa dzīvotspēju, koncentrējoties uz cikliska un nepastāvīga rakstura darījumu segmentu paplašināšanu (73). Visaptveroša dzīvotspējas analīze pastiprināja šīs šaubas, jo tajā atklājās, ka pieaugošu HSH neto procentu likmju ienākumu daļu veido nepastāvīgi un cikliski darījumi (74). Attiecīgais kuģniecības un aviācijas finansēšanas īpatsvars tika uzskatīts par īpaši problemātisku. Tomēr grozītajā pārstrukturēšanas plānā atbilstoši ņemts vērā aktīvu cikliskais raksturs, saglabājot HSH franšīzi kuģniecības darījumos.
(224)
Galvenā banka veiks turpmāku aktīvu samazināšanu EUR [30-35] miljardu apjomā (līdz EUR 82 miljardiem 2014. gadā), jo īpaši attiecībā uz cikliskiem un nepastāvīgiem darījumiem. HSH pārtrauks savas aviācijas finansēšanas darījumus. Pastāvošie aviācijas finansējuma aktīvi EUR [3-8] miljardu apmērā tiks pārvesti uz pārstrukturēšanas vienību [2011.-2012. gada] beigās un likvidēti. HSH apņemas nesākt jaunus darījumus šajā jomā. HSH ir apņēmusies arī līdz 2014. beigām samazināt tās kuģniecības struktūru līdz kopējam akciju apjomam EUR 15 miljardi galvenajā bankā. Samazināšana tiks veikta, pārvedot papildu EUR [0,5-2] miljardus uz pārstrukturēšanas vienību līdz [2011.-2012. gada] beigām un ierobežojot jaunu darījumu apjomu. Kopējais kuģniecības un gaisa transporta finansējuma aktīvu apmērs EUR 15 miljardi salīdzinājumā ar EUR [25-30] miljardiem 2008. gadā.
(225)
Nekustamā īpašuma struktūras kopējie aktīvi arī 2014. gada beigās tiks samazināti līdz EUR 13 miljardiem, jo vairs netiks veikti jauni starptautiski darījumi ar Vācijas korporatīvajiem klientiem nekustamā īpašuma jomā un tiks samazināti arī citi jaunie darījumi. Līdz 2014. gadam tiks ievērojami samazināti darījumi ar korporatīvajām struktūrām, samazinot jauno darījumu skaitu.
(226)
Šī samazināšana kopumā tiks apvienota ar HSH riska pārvaldības procesu uzlabošanu. HSH īpaši strādā, lai mazinātu lielos atsevišķos riska darījumus, jo īpaši kuģniecības segmentā. Tā ir apņēmusies samazināt pašreizējos lielos atsevišķos riska darījumus līdz EUR […] miljoniem un ierobežot jaunus atsevišķos riska darījumus līdz maksimālajam apmēram EUR […] miljoni.
(227)
Lēmuma uzsākt procedūru 62. punktā Komisija izteica bažas attiecībā uz HSH kapitāla tirgus darbību apjomu, kas šķita palicis neproporcionāli liels, neraugoties uz pārorientēšanos uz reģionālām darbībām. Īpaši grūtības HSH izraisīja darījumi uz sava rēķina.
(228)
HSH bilances samazināšana ļoti ievērojami samazinās kapitāla tirgus darījumu apjomu. Kapitāla tirgus darījumi galvenās bankas aktīvoslīdz 2014. gadam tiks samazināti līdz EUR [25-35] miljardiem. Šis rādītājs ir salīdzināms ar EUR 98,8 miljardiem 2008. gadā. Turklāt Vācija ir devusi solījumu, ka HSH neveiks darījumus uz sava rēķina. HSH iesaistīsies tirdzniecības darbībās tikai tiktāl, cik nepieciešams, lai izpildītu klientu pasūtījumus, nodrošinātu klientu darījumus vai kases likviditātes un bilances pārvaldīšanas nolūkos (katrā gadījumā līdz ierobežojumam, kas ietver maksimālo vērtību riska gadījumā). Attiecīgi šie pasākumi novērš bažas, kas minētas Lēmumā uzsākt procedūru.
(229)
HSH vājā kapitāla struktūra ir vēl viens iespējams šķērslis tās ilgtermiņa dzīvotspējai. Zemās kapitalizācijas atbilstība, kas sākotnējā pārstrukturēšanas plānā tika gaidīta pārstrukturēšanas laikposma beigās (1. līmeņa kapitāls [aptuveni 9] %), bija apšaubāma, jo īpaši ņemot vērā: (a) HSH uzņēmējdarbības profila ciklisko un nepastāvīgo raksturu, kam bija nepieciešamas papildu kapitāla rezerves, lai absorbētu pastāvīgos palielinātos korelētos zaudējumus, (b) finanšu krīzes ietekmi uz HSH kapitālu (75) un (c) jaunu Bāzeles III noteikumu ieviešanu, kas ļoti būtiski paaugstinās jaunā minimālā kapitāla līmeni (76), ko pieprasa regulatori. Var pieņemt arī, ka tirgus operatori un īpaši iestādes, kas varētu sniegt nenodrošinātu finansējumu naudas un kapitāla tirgū, gaidīs augstākus kapitāla līmeņus.
(230)
Turpmāka HSH riska profila samazināšana, peļņas saglabāšana un EUR 500 miljonu lielais kapitāla palielinājums 2013. gadā ievērojami uzlabos HSH kapitalizāciju. HSH pamata kapitāla attiecība 2014. gada beigās ir gaidāma virs 10 %, bet 1. līmeņa kapitāls - virs 12 %. Šie rādītāji ir salīdzināmi ar [aptuveni 7] % un [aptuveni 9] % tajā pašā proporcijā sākotnējā plānā. Tie ir saskaņotāki ar jaunizveidotajiem banku kapitāla standartiem. Lai gan daļa no šā uzlabojuma ir saistīta arī ar joprojām ievērojamo riska svērto aktīvu samazinājumu, ko radīja garantiju režīms, kapitāla pozīcija uzlabosies jebkurā gadījumā. Uzlabojums jāapskata saistībā ar HSH bilances riska profila samazinājumu un jo īpaši ar augsti ciklisko aktīvu daļas samazinājumu.
(231)
Turklāt viena no prasībām, kas Komisija izteikusi kā nosacījumu, lai garantiju režīma atlīdzība un zaudējumu apvērse būtu saderīgas, ir tāda, ka HSH nevar atteikties no garantijas, ja šāda atcelšana samazinātu pamata kapitāla attiecību zem noteiktā līmeņa pārstrukturēšanas laikposmā un jo īpaši zem 10 % no 2014. gada 31. decembra (sk. 203. punktu). Tas nodrošina, ka HSH var saglabāt atbilstošu kapitalizācijas līmeni visā pārstrukturēšanas laikposmā arī tad, ja ekonomiskā situācija pasliktinās. Mehānismam būtu jāpalīdz HSH atgūt tirgus partneru uzticību. HSH plānā paredzēts, ka tā pilnībā atbrīvosies no garantijas līdz [2014.-2016. gadam], kad ir paredzēts sasniegt pamata kapitāla attiecību - [ 10] %.
(232)
Var secināt, ka HSH kapitāla pozīcija ar piedāvātajiem pasākumiem ir uzlabojusies un atbilst jaunizveidotajiem starptautiskajiem standartiem. Uzlabotais kapitāla apjoms un lielāka pretestība pret stresu labvēlīgi ietekmēs HSH finansējuma izmaksas vidējā termiņā.
(233)
Lēmumā uzsākt procedūru (60. un 63. punkts) tika izteiktas šaubas par dažu HSH plānošanā izmantoto pieņēmumu ilgtspējību. šīs šaubas īpaši attiecās uz pieņēmumiem par: (a) galveno uzņēmējdarbības segmentu izaugsmi; (b) ienākumu, ko negūst no procentiem, izaugsmi; (c) galveno uzņēmējdarbības segmentu nodrošinājumu; un (d) aizdevumu zaudējumu pasākumu attīstību.
(234)
Komisija uzskatīja, ka izaugsmes pieņēmumi, īpaši kuģniecības, transporta un korporatīvajā segmentā, ir pārāk optimistiski. Tāpēc tika apšaubīta HSH spēja sasniegt plānotos kopējos ienākumus. Tomēr pārskatītais pārstrukturēšanas plāns ir balstīts uz saprātīgākiem izaugsmes pieņēmumiem kuģniecības un korporatīvajā segmentā (sk. iepriekš 5. tabulu). Turklāt, tā kā HSH pašlaik atsakās no aviācijas finansēšanas darījumiem, jāapskata izaugsmes jautājums arī šajā segmentā. Kā attēlots 5. un 6. tabulā, kuģniecības un korporatīvo segmentu plānošanā izmantotie izaugsmes līmeņi skaitliski ir zemāki nekā sākotnējā 2009. gada 1. septembra pārstrukturēšanas plānā. Turklāt tie atbilst absolūtajiem apjomiem, kuri HSH ir saprātīgāk sasniedzami šajās nozarēs, ņemot vērā tās tirgus daļu un kopējo tirgus apjomu.
(235)
HSH ir pārskatījusi arī savus pieņēmumus par tās ienākumu, ko negūst no procentiem, izaugsmi. Vidēji no 2010. līdz 2014. gadam bezprocentu ienākumi ir paredzami aptuveni [7-12] % apjomā no galvenās bankas neto procentu ienākumiem. Šis mērķis varētu būt sasniedzams, ņemot vērā HSH plānu uzlabot produktu šķērspārdošanu tās finanšu tirgu struktūrās un citu darījumu vienībās.
(236)
Lēmumā uzsākt procedūru tika apšaubīti sākotnējā plānošanā izmantotie nodrošinājuma pieņēmumi. Tomēr jaunās uzņēmējdarbības nodrošinājums 2010. gada beigās faktiski bija labāks, nekā sākotnēji bija gaidāms, un plānošanas pieņēmumi tika atbilstoši pielāgoti šim faktam.
(237)
Lēmumā uzsākt procedūru tika apšaubīta HSH spēja izturēt nākamo ekonomikas lejupslīdi bez vēl viena valsts atbalsta un attiecīgi tika apšaubīta tās ilgtermiņa dzīvotspēja. Šo šaubu pamatā bija šādas nepilnības: (a) trausla finansējuma struktūra, un jo īpaši liela gaidāmā finansējuma plaisa un hronisks USD denominētā finansējuma trūkums, (b) orientācija uz cikliskiem un nepastāvīgiem darījumiem, kas varētu radīt pastāvīgus lielus saistītos zaudējumus, un (c) pārāk zema kapitalizācija, lai varētu absorbēt šādus zaudējumus. Tomēr grozītajā pārstrukturēšanas plānā piedāvātie papildu pasākumi novērš Komisijas izteiktās šaubas. Jaunais plāns ir izveidots, izmantojot reālistiskākus un ticamākus pieņēmumus, un tāpēc dod lielāku paļāvību uz HSH dzīvotspēju. Plānotais rezultāts ir tāds, ka banka līdz pārstrukturēšanas laikposma beigām būs atbilstoši kapitalizēta ar mazāku to darbību skaitu, kas orientētas uz ļoti cikliskiem segmentiem, un stabilizētu, lai gan joprojām sarežģītu finansējuma pozīciju, bet ar uzraudzības instrumentiem (neto finansējuma stabilitātes rādītājs un USD finansējuma daļa), kam būtu jāpalīdz saglabāt virzību uz pastāvīgu uzlabojumu vidējā termiņā. Šādā situācijā HSH būtu jābūt kapitāla pamatam un finansējuma pozīcijai, kas nepieciešami, lai izturētu ekonomikas lejupslīdi bez valsts atbalsta palīdzības. Attiecībā uz HSH vispārējo ienesīgumu grozītajā pārstrukturēšanas plānā parādīts, ka HSH ieņēmumi no pamata kapitāla pārstrukturēšanas laikposmā sasniedz [5-10] % 2014. gadā (77). Šis rādītājs pēc absolūtajiem aprēķiniem ir zems, bet tam būtu jābūt stabilākam HSH ievērojami zemā riska profila dēļ. Tāpēc tas jāuzskata par ievērojami labāku salīdzinājumā ar līmeni, kāds bija desmit gadus pirms krīzes.
9.2.3.3. Mazāko akciju daļu turētāju pašu ieguldījums un iesaistīšanās sloga sadalē
(238)
Pārstrukturēšanas paziņojumā norādīts, ka, lai ierobežotu konkurences izkropļojumus un novērstu morālos riskus, (a) pārstrukturēšanas izmaksas un (b) atbalsta apjoms būtu jāierobežo un jābūt būtiskam pašu ieguldījumam. Pārstrukturēšanas paziņojumā turpmāk noteikts, ka, lai saglabātu minimālo atbalsta līmeni, bankām pārstrukturēšanas finansēšanai vispirms jāizmanto pašu līdzekļi. Ar pārstrukturēšanu saistītās izmaksas nevajadzētu segt tikai valstij, bet arī tiem, kas veikuši ieguldījumus HSH. Tas attiecas arī uz akcionāriem un pakārtotiem obligāciju turētājiem.
9.2.3.3.1. Pašu ieguldījums, sloga sadale un atbalsta samazināšana līdz minimumam
(239)
Lēmuma uzsākt procedūru 65. punktā Komisija uzsvēra, ka atsavināšanas apjoms, kas bija nepieciešams kā iestādes pašas ieguldījums, bija norādīts neskaidri. Vācija ir uzņēmusies saistības, ka HSH līdz pārstrukturēšanas laikposma beigām pārdos [100-120] meitasuzņēmumus. Turklāt HSH jau ir pārdevusi [30-40] no šiem [100-120] meitasuzņēmumiem un paredz pabeigt pārdošanu vēlākais līdz […]. Iegūtie ienākumi un peļņa tiks izmantoti, lai segtu pārstrukturēšanas izmaksas. Pārdodamās finanšu daļas ir uzskaitītas III pielikumā un cita starpā ietver “HSH Real Estate AG”, […], “DekaBank” un […], kas ir HSH lielākie meitasuzņēmumi.
(240)
Turklāt Vācija ir apņēmusies, ka HSH līdz 2014. gada 31. decembrim neveiks nekādas iegādes.
(241)
Komisija uzskata, ka pašu ieguldījuma 239. un 240. punktā minētie pasākumi nenodrošina, ka HSH tās pašreizējā finanšu situācijā veic maksimālo pašu ieguldījumu pārstrukturēšanas izmaksās. Īpaši Komisija uzskata, ka saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 26. punktu pārstrukturēšanas kontekstā saņēmēju banku zaudējumu kompensēšana (piemēram, izmantojot rezerves vai samazinot pašu kapitālu), lai garantētu dividenžu un kuponu maksājumus no neatmaksātā subordinētā parāda, principā nav saderīga ar mērķi samazināt atbalsta apjomu līdz minimumam. Īpaši finanšu instrumenti ar pašu kapitāla komponentiem būtu jāizmanto radušos zaudējumu novēršanā.
(242)
Tā kā Vācija atsakās piedāvāt papildu pašu ieguldījumu pasākumus, atbalsta pasākumu nevar apstiprināt par saderīgu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 7. panta 3. punktu. Tomēr šādus pasākumus var likt izveidot ar papildu nosacījumiem Lēmumā.
(243)
Tādējādi pārstrukturēšanas laikposmā Komisijai būtu jāizveido nosacījumi, ka HSH nedrīkst veikt nekādus maksājumus attiecībā uz pašu kapitāla instrumentiem, kas saistīti ar peļņu (piemēram, finanšu hibrīdinstrumentiem un peļņas dalības sertifikātiem), ja vien šie maksājumi nav jāveic saskaņā ar līgumu vai tiesību aktiem. Saistībā ar šo dividenžu aizliegumu Komisija uzskata arī, ka, ja HSH bilancē bez rezervju un ieturēto ienākumu piemērošanas ir zaudējumi, šie instrumenti jāizmanto zaudējumu segšanai. Nebūtu jāpiedalās iepriekšējo gadu zaudējumu segšanā.
(244)
Lai nodrošinātu, ka HSH īpašnieki maksimāli piedalās atbilstoša kapitāla pamata atjaunošanā pārstrukturēšanas laikposmā (sk. iepriekš 229.-231. punktu), Komisijai jāuzskata jebkurš dividenžu maksājums pārstrukturēšanas laikposmā par pretēju principiem saglabāt valsts atbalstu iespējamā minimālajā līmenī. Tāpēc Komisija uzskata, ka HSH nevajadzētu maksāt dividendes līdz 2014. finanšu gadam ieskaitot.
9.2.3.3.2. Mazāko akciju daļu turētāju iesaistīšanās sloga sadalē
(245)
Lēmumā uzsākt procedūru (66.-72. punktā) Komisija izteica sākotnējo viedokli, ka mazāko akciju daļu turētāju, kas nepiedalījās HSH rekapitalizācijā 2009. gada maijā, akcijas nav pietiekami pavājinājušās. Sākotnējā pārstrukturēšanas plānā nebija iekļauta pietiekama iesaiste sloga sadalē, lai ļautu HSH piešķirto atbalstu uzskatīt par saderīgu. Turklāt Komisija apšaubīja, vai mazāko akciju daļu turētāji paši nav guvuši labumu no valsts atbalsta, saglabājot pārmērīgi augstas HSH akciju daļas. Komisija secināja, ka pasākums var ietvert iespējamu netiešu atbalstu mazāko akciju daļu turētājiem, kas varētu būt nelikumīgs, ja netiks sakārtoti mehānismi, lai sasniegtu atbilstošu sloga sadali (73. punkts).
(246)
Krājbanku asociācijas apgalvo, ka Komisija nav izmeklējusi sekundāro netiešā atbalsta ietekmi nevienā iepriekšējā rekapitalizācijas lietā (sk. 129. punktu); Komisija norāda, ka tā ir izmeklējusi netiešu atbalstu dažādos atbalsta pasākumos daudzos lēmumos (78).
(247)
Komisija atgādina, ka saskaņā ar noteikto judikatūru LESD 107. panta 1. punktā nav noteikta atšķirība starp valsts veiktajiem pasākumiem attiecībā uz to iemeslu vai mērķi, bet tie ir definēti saistībā ar to ietekmi (79). Mazāko akciju daļu turētājiem netieši sniegtā ieguvuma izcelsme bija valsts sektora īpašnieku atteikšanās no tās papildu akciju daļas HSH, ko tie būtu saņēmuši, ja jauno akciju cena būtu bijusi pareizi noteikta. Pastāv saikne starp atbalstu, kas HSH piešķirts no valsts līdzekļiem, un mazāko akciju daļu turētāju ieguvumu.
(248)
Komisija nepiekrīt arī apgalvojumam, ka mazāko akciju daļu turētāju ieguvums nav saistīts ar valsti, jo lēmums par rekapitalizāciju, tostarp par akciju skaitu un cenu, tika pieņemts akcionāru kopsapulcē (sk. 129. punktu). Šajā kopsapulcē valsts sektora īpašnieki piedalījās kā akcionāri, bet savā valsts iestādes funkcijā (80). Tobrīd notika politiska diskusija par HSH nākotni.
(249)
Galvenie Vācijas un mazāko akciju daļu turētāju apsvērumi ir par argumentiem, ka mazāka akciju pavājināšanās nav atbalsts un jebkurā gadījumā akciju pavājināšanās ir tikai kapitāla palielināšanai izvēlēto parametru rezultāts, konkrēti akciju skaits un šo akciju cena. Turklāt attiecībā uz šiem parametriem Vācija un mazāko akciju daļu turētāji ir norādījuši uz faktu, ka novērtējumu veica “PwC”, kas ir respektēts uzņēmums, un saskaņā ar atzītiem novērtēšanas standartiem. Novērtējuma pamatā bija pieņēmums, ka HSH atgūs A reitingu 2013. gadā, un šo apgalvojumam bija pamats. Krājbanku asociācijas un “Flowers” piekrīt šim Vācijas novērtējumam. Tās apgalvo, ka jauno akciju emisijas cena bija pārāk zema.
(250)
Komisija neapšauba, ka “PwC” ir cienījams uzņēmums un ka tas veica HSH novērtējumu saskaņā ar atzītiem novērtēšanas standartiem. Tomēr tā atkārto, ka HSH novērtējumā netika ņemti vērā vairāki aspekti, kas, ņemot tos vērā, būtu pazeminājuši HSH vērtību.
(251)
“PwC” novērtējuma ziņojums (“Novērtējuma ziņojums”) tika iesniegts 2009. gada 15. maijā (81). Vācija 2009. gada 30. aprīlī paziņoja Komisijai par HSH piešķirtajiem valsts atbalsta pasākumiem HSH, jo bija risks, ka HSH varētu neatbilst regulatīvajām kapitāla prasībām. Tobrīd bija acīmredzams, ka HSH būtu jāveic vērienīga pārstrukturēšana un tai būtu jāpiedāvā kompensācijas pasākumi par konkurences izkropļošanu, ko var izraisīt atbalsta pasākums. “PwC” novērtējums tika veikts, izmantojot uzņēmējdarbības plānu, kurā netika ņemti vērā visi šie aspekti. Novērtējuma ziņojuma kopsavilkumā (82)“PwC” skaidri apgalvoja, ka novērtējuma pamatā ir HSH plānošana, kurā tika pieņemts, ka tirgi no 2011. gada sāks normalizēties. Šo pieņēmumu nevar uzskatīt par konservatīvu.
(252)
Turklāt novērtējums tika veikts ar pieņēmumu, ka HSH atgūs A reitingu 2013. gadā. “PwC” Novērtējuma ziņojumā skaidri norādīja, ka 2009. gada 6. maijā“S&P” pazemināja HSH reitingu no A uz BBB + ar negatīvu ievirzi (83) un ka pazeminājums netika atspoguļots finansējuma plānošanā, kas bija pamatā novērtējumam, un attiecīgi netika ņemts vērā, aprēķinot HSH norādes vērtību. “PwC” piebilda, ka, ņemot vērā gaidāmo valsts atbalsta izmeklēšanu, ir paredzams, ka, lai nodrošinātu atbalsta pasākumu saderību, tiks izvirzītas prasības, kurām varētu būt ievērojama ietekme uz HSH uzņēmējdarbības plānu. “PwC” uzsvēra arī, ka vispārīgie ekonomiskie apstākļi nozarēs, kas attiecas uz HSH (kuģniecība, aviācija), un kapitāla tirgus (finansējums) ierobežojumi apgrūtina prognožu izstrādi par attīstību nākotnē.
(253)
Visbeidzot, jāpiebilst, ka novērtējums tika veikts ar pieņēmumu, ka garantiju režīms tiks ieviests. Bez garantiju režīma riska svērto aktīvu atvieglojumi nebūtu iespējami, un būtu jāpalielina nepieciešamās rekapitalizācijas mērogs un jāpārskata reitinga pieņēmumi. “PwC” aprēķināja arī HSH vērtību scenārijā, kurā garantiju režīms netiek ieviests (84), un noteica HSH paredzamo vērtību no EUR [0,8-1,2] miljardiem līdz EUR [1,5-2] miljardiem, kas atbilst akciju cenai no [ 9] līdz [ 22] EUR. Ņemot vērā šos faktus, Komisija turpina uzskatīt, ka jauno emitēto akciju cena bija ievērojami par augstu.
(254)
Mazāko akciju daļu turētāji apgalvoja arī, ka Komisija savā lēmumā par Hypo Real Estate apstiprināja jauno akciju cenu, kas bija lielāka par biržas cenu, neapšaubot tās atbilstību sloga sadales nolūkos. Tie apgalvo, ka attiecīgi nebūtu jāizmeklē arī HSH akciju cenas jautājums. Komisija uzskata, ka šīs abas lietas nav salīdzināmas. Hypo Real Estate lietā tika veikti vairāki pasākumi, kas noveda pie bankas pilnīgas nacionalizēšanas. Galvenā atšķirība starp abām lietām ir tā, ka Hypo Real Estate kļuva par valsts īpašumu un valsts iegādājās akcijas par cenu, pamatojoties uz uzņēmuma vērtību bez valsts atbalsta (85). Tas nav HSH gadījums. HSH novērtējums, lai noteiktu jauno emitēto akciju cenu, tika veikts ar pieņēmumu, ka EUR 10 miljardu lielais garantiju režīms tiks ieviests. Šis pieņēmums noteikti būtiski ietekmēja novērtējuma rezultātu.
(255)
Mazāko akciju daļu turētāji turpmāk paskaidroja, ka 2008. gadā tie atbalstīja HSH ar būtiskiem finanšu ieguldījumiem un nebūtu varējuši piedalīties rekapitalizācijā 2009. gada aprīlī. Tie apgalvo, ka tiem nebija arī pienākuma to darīt, jo iegādes iespēju līgums neietver obligātu pirkumu.
(256)
Komisija saprot, ka krājbanku asociācijām bija jauno akciju iegādes iespēju līgums un tās nebija spiestas izmantot šīs tiesības. Tomēr Komisija nevar uzskatīt mazāko akciju daļu turētāju sniegto finanšu atbalstu HSH 2008. gadā par ieguldījumu sloga sadalē 2009. gada maijā un jūnijā HSH piešķirto atbalsta pasākumu kontekstā. HSH piešķirtais atbalsts 2008. gadā bija tajā brīdī pieņemts mazāko akciju daļu turētāju ieguldījumu lēmums. Komisija neredz saistību starp kapitāla pasākumiem 2008. gadā un atbalsta pasākumiem 2009. gadā.
(257)
Komisija nepiekrīt krājbanku asociāciju apsvērumiem, kuros apgalvots, ka tās neveic nekādas ekonomiskas darbības un tāpēc tās nevar uzskatīt par uzņēmumiem valsts atbalsta noteikumu izpratnē (sk. 129. punktu). Šlēsvigas-Holšteinas krājbankas veic ekonomisku darbību (86). Tās ir sadalījušas savas ekonomiskās intereses krājbanku asociācijās. Krājbanku asociācijas sniedz pakalpojumus Šlēsvigas-Holšteinas krājbankām, un tām pieder krājbanku uzņēmuma daļas/akciju daļas, tāpat kā “HSH Nordbank” pieder krājbanku akcijas. Ja krājbanku uzņēmuma daļu vērtība asociācijās pieaug, attiecīgi pieaug krājbanku vērtība. Krājbanku asociācijas un to locekles krājbankas veido ekonomikas vienību. Jebkāds ieguvums asociācijām vienlaicīgi ir ieguvums Šlēsvigas-Holšteinas krājbankām. Tāpēc krājbanku asociācijas, kuras ekonomiski var pilnībā pielīdzināt Šlēsvigas-Holšteinas krājbankām, var uzskatīt par valsts atbalsta saņēmējām LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.
(258)
Vācijas un trešo personu saņemtie apsvērumi nav mazinājuši Komisijas šaubas par mazāko akciju daļu turētāju pietiekamu iesaistīšanos sloga sadalē. Komisija joprojām uzskata, ka mazāko akciju daļu turētāju, kas nepiedalījās HSH rekapitalizācijā 2009. gadā, likmes pietiekami nepavājinājās, jo valsts īpašniekiem piešķirto akciju skaits rekapitalizācijā tolaik nebija pamatots ar pareizu HSH novērtējumu. Tomēr Komisija atzīst, ka grozītajā pārstrukturēšanas plānā ir papildu pasākumi, kas ievērojami uzlabo mazāko akciju daļu turētāju iesaistīšanos sloga sadalē.
(259)
Īpaši Komisijas noteiktie papildu pasākumi attiecībā uz garantiju režīma atlīdzību (202.-208. punkts) uzlabos sloga sadales līmeni. Garantiju režīma papildu atlīdzībai, ko veido papildprēmija un EUR 500 miljonu vienreizējais maksājums akcijās, būs divas galvenās ietekmes. Pirmkārt, atlīdzības maksājumu valsts sektora īpašniekiem absolūtās vērtības palielināšanās samazinās HSH sadalāmo peļņu un attiecīgi HSH vērtību tās akcionāriem. Otrkārt, EUR 500 miljonu lielais vienreizējais maksājums akcijā pavājinās mazāko akciju daļu turētāju turētās likmes, kuru akciju daļas samazināsies no pašreizējiem 16,8 % uz aptuveni 14-15 % (atkarībā no akciju cenas novērtējuma).
(260)
Bez izveidoto nosacījumu attiecībā uz garantiju režīma atlīdzību ietekmes mazāko akciju daļu turētāju iesaiste sloga sadalē tiks turpmāk uzlabota, ierobežojot kapitāla instrumentu atlīdzību, kas minēta 241.-244. punktā. HSH vērtība tās akcionāriem ir atkarīga no naudas plūsmām nākotnē, un šīs naudas plūsmas dividenžu veidā netiks izmaksātas līdz 2014. gadam. Tāpēc Komisijas uzliktie ierobežojumi attiecībā uz nākotnes naudas plūsmu termiņiem turpmāk stiprinās mazāko akciju daļu turētāju iesaisti sloga sadalē.
(261)
Komisija uzskata, ka, lai arī mazāko akciju daļu turētāju iesaiste sloga sadalē ir ievērojami uzlabota grozītajā pārstrukturēšanas plānā un ar Komisijas uzliktajiem nosacījumiem, pasākumi tomēr nenodrošina, ka mazāko akciju daļu turētāji ir maksimāli iesaistīti sloga sadalē. Tā kā Vācija atsakās piedāvāt papildu pasākumus sloga sadalei, atbalsta pasākumu nevar apstiprināt par saderīgu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 7. panta 3. punktu. Tāpēc netiešais atbalsts mazāko akciju daļu turētājiem būtu jāuzskata par nesaderīgu, ja vien nevar atrast kādus citus nosacījumu pasākumus, kas uzlabotu mazāko akciju daļu turētāju iesaisti sloga sadalē.
(262)
Ņemot vērā mazāko akciju daļu turētāju saņemto iespējamo ieguvumu un nepieciešamību pēc atbilstošas sloga sadales, Komisija uzskata, ka jāpagarina dividenžu izmaksāšanas aizliegums pēc 2014. gada. Tomēr, lai dividenžu izmaksāšanas aizliegums būtu proporcionāls, tas ir jāierobežo. Tāpēc Komisijai būtu jāizveido nosacījums, ka no 2015. gada 1. janvāra līdz 2016. gada 31. decembrim dividenžu maksājumi nevar pārsniegt 50 % no ikgadējā pārpalikuma iepriekšējā finanšu gadā. Turklāt dividenžu maksājumi šajā laikposmā būtu jāatļauj tikai tad, ja tie neapdraud atbilstību Bāzeles III noteikumiem par kredītiestāžu kapitālu vidējā termiņā.
9.2.3.3.3. Secinājumi par mazāko akciju daļu turētāju pašu ieguldījumu un to iesaisti sloga sadalē
(263)
Komisija secina, ka mazāko akciju daļu turētāju atbilstošu pašu ieguldījumu un iesaisti sloga sadalē var sasniegt un, ievērojot 262., 202.-208. un 241.-244. punkta nosacījumus, atbalstu var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu.
9.2.3.4. Pasākumi, kas ierobežo konkurences izkropļošanu
(264)
Pārstrukturēšanas paziņojumā noteikts, ka pārstrukturēšanas plānā jāietver pasākumi, kas ierobežo konkurences izkropļojumus un nodrošina konkurētspējīgu banku nozari. Pārstrukturēšanas paziņojuma 30. punktā norādīts, ka pasākumi atbalsta radīto konkurences izkropļojumu ierobežošanai būtu jāizveido katru reizi atsevišķi, lai risinātu atklātos izkropļojumus tajos tirgos, kuros saņēmēja banka veic darbību pēc tās dzīvotspējas atjaunošanas pēc pārstrukturēšanas. Komisija savā novērtējumā par sākuma punktu būtu jāpieņem HSH darbību apjoms, mērogs un darbības joma.
(265)
Lēmumā uzsākt procedūru uzskatīja, ka piedāvātie pasākumi konkurences izkropļojumu novēršanai ir nepietiekami. Tomēr grozītajā pārstrukturēšanas plānā piedāvāts lielāks pasākumu klāsts, lai novērstu konkurences izkropļojumus.
(266)
Grozītajā pārstrukturēšanas plānā prognozētais bilances samazinājums ir ievērojami palielināts salīdzinājumā ar sākotnējo pārstrukturēšanas plānu. HSH līdz 2014. gada beigām samazinās savu bilanci par 61 % salīdzinājumā ar 2008. gadu (87). HSH vērtības samazināšana vairāk nekā uz pusi ir atbilstoša, ņemot vērā konkurences izkropļojumus, kas rodas no saņemtā lielā atbalsta apjoma. Samazinājums ir relatīvi salīdzināms ar Komisijas lēmumu pieņemšanas praksi salīdzināmiem atbalsta apjomiem. Tomēr HSH gadījumā nepieciešamība pārstrukturēt un samazināt bilanci ir īpaši liela nepietiekamās sloga sadales dēļ, kas rodas no nepilnīgās zaudējuma apvērses. Samazinājums papildina HSH apņemšanos likvidēt lielāko daļu no tās daļām citos uzņēmumos.
(267)
Turklāt HSH ir apņēmusies samazināt starptautisko filiāļu vai pārstāvniecību skaitu no 21 līdz 6 un valsts filiāļu skaitu no 9 līdz 7. Atlikušās filiāles vai pārstāvniecības Londonā un Ņujorkā arī tiks ievērojami racionalizētas, un Luksemburgas filiāle paliks tikai kā pārstrukturēšanas vienības filiāle.
(268)
HSH ir turpmāk apņēmusies pārstrukturēšanas laikposmā (līdz 2014. gada 31. decembrim) ievērot iegādes aizliegumu. HSH nepaplašinās uzņēmējdarbību, iegādājoties citus uzņēmumus. Federālās zemju banku apvienošanās ir iespējama, ja Komisija to apstiprinās. Parāda pret pašu kapitālu mijmaiņas darījumi un citi parastie aktīvu pārvaldīšanas pasākumi ir atļauti, ja tie nerada iegādes aizlieguma apiešanu. Ja valsts sektora īpašnieki atsakās no HSH kontroles, iegādes aizliegums tiks piemērots tikai trīs gadus. Komisija uzskata, ka HSH privatizācijai būtu pozitīva ietekme uz HSH dzīvotspēju un nodrošinātu efektīvu konkurenci. Iegādes aizlieguma turpināšana ilgi pēc pārdošanas datuma varētu traucēt iespējamo privatizācijas procesu.
(269)
Konkrētāk, HSH ir apņēmusies veikt papildu pasākumus, kas būs tieši vērsti pret konkurences izkropļošanu tirgos, kuros HSH ir spēcīgas tirgus pozīcijas un kuros tā vēlas paplašināt darbību. HSH pārtrauks finanšu pakalpojumu darījumus saistībā ar aviāciju (88). Aviācijas aktīvi EUR [3-8] miljardu apjomā tiks pārvesti uz pārstrukturēšanas vienību vai pārdoti līdz [2011.-2012. gada] beigām. HSH būtiski samazinās arī savas kuģniecības, nekustamā īpašuma un korporatīvās darbības. Īpaši kuģniecības segmentā, kurā HSH ir galvenais piedāvātājs kuģu finansēšanas jomā un kuru HSH plāno paplašināt, HSH apņemas, ka tās globālā tirgus daļa jaunajā kuģniecības uzņēmējdarbībā nepārsniegs [ 8]% visā pārstrukturēšanas laikposmā un HSH nebūs viens no trijiem kuģniecības finansētājiem ar lielāko jauno darījumu apjomu.
(270)
Jāsecina, ka piedāvātie pasākumi konkurences izkropļošanas ierobežošanai ir reāls uzlabojums, salīdzinot ar HSH sākotnējo pārstrukturēšanas plānu, un tie tiek uzskatīti par atbilstošiem un pietiekamiem.
9.2.3.5. Secinājumi par pārstrukturēšanu
(271)
Komisija izdara secinājumu, ka pārstrukturēšanas pasākumi, tostarp I un III pielikumā minētās Vācijas saistības, ir atbilstoši, lai atjaunotu HSH ilgtermiņa dzīvotspēju ar atbilstošu ieguldījumu no pašas HSH puses un novērstu konkurences izkropļojumus, ko rada minētie atbalsta pasākumi. Saskaņā ar Komisijas nosacījumiem par atlīdzību un sloga sadali, kas ir aprakstīti II pielikumā, grozītajā pārstrukturēšanas plānā piedāvāta arī atbilstoša un pietiekama sloga sadale, un tādējādi šo plānu var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu.
(272)
Visbeidzot, Komisija uzskata, ka atbalsts, ko veido likviditātes garantijas EUR 17 miljardu apjomā, kuru sniedz “Soffin”, ir saderīgs pārstrukturēšanas atbalsts tādā veidā, ka tas bija nepieciešams, lai risinātu tirgus nepilnības starpbanku tirgus sabrukuma formā.
10. IESPĒJAMAIS IEGUVUMS CITIEM AKCIONĀRIEM
(273)
Mazāko akciju daļu turētāji apgalvoja, ka tiktu pārkāpts Procedūru regulas 7. pants, ja procedūra tiktu sadalīta, izskatot HSH piešķirto tiešā atbalsta pasākumu apstiprināšanu vienā procedūrā un jautājuma par netiešo atbalstu mazāko akciju daļu turētājiem risināšanu - citā. Negatīvais lēmums par rekapitalizāciju attiecībā uz krājbanku asociācijām un “Flowers” padarītu rekapitalizāciju par nesaderīgu. Krājbanku asociācijas uzskata, ka Komisijai jautājums par mazāko akciju daļu turētāju iesaisti sloga sadalē jāvērtē rekapitalizācijas sloga sadales novērtējuma kontekstā.
(274)
Komisija nepiekrīt mazāko akciju daļu turētājiem par Procedūru regulas interpretēšanu. Procedūras sadalījums ir tiesiski iespējams, un Komisija to ir veikusi vairākos gadījumos (89). Ja atsevišķam atbalsta pasākumam ir vairāki saņēmēji, kuru statuss pieprasa atšķirīgus tiesiskos novērtējumus un varētu ietvert atšķirīgu izmeklēšanas gaitu, oficiālo izmeklēšanas procedūru var sadalīt procedūru efektivitātes nolūkā.
(275)
Komisija nepiekrīt arī tam, ka atšķirīgs tiesiskais novērtējums atbalsta pasākumam mazāko akciju daļu turētājiem kā netiešajiem saņēmējiem ietekmētu tiesisko novērtējumu (un saderību) tam pašam atbalsta pasākumam attiecībā uz HSH kā tiešu atbalsta saņēmēju. Komisija atsaucas uz lēmumu lietā C-382/99 Nīderlande pret Komisiju (90), kurā Tiesa apstiprināja Komisijas novērtējumu, ka saņēmējam piešķirtais atbalsta pasākums varētu būt saderīgs atbalsts (jo tas ir saskaņā ar de minimis noteikumiem), lai arī tas pats atbalsta pasākums nebija saderīgs attiecībā uz netiešajiem saņēmējiem un tas būtu jāatgūst. Komisija uzsver, ka rekapitalizācijas proporcionalitāti attiecībā uz HSH var nodrošināt ar atbilstošiem pasākumiem pārstrukturēšanas plānā, bet jebkādu mazāko akciju daļu turētāju piešķirtu ieguvumu ar pārmērīgi augstu emisijas cenu var apskatīt un izlabot atšķirīgi, piemēram, iesaistot tos sloga sadalē.
(276)
Tomēr Komisija neredz pamatojumu sadalīt lietu, jo tā var skatīt dažādus atbalsta pasākuma aspektus vienā lēmumā. Ja nebūtu pietiekamas sloga sadalē, jebkādu iespējamo ieguvumu mazāko akciju daļu turētājiem arī varētu novērtēt, kā norādīts Lēmuma uzsākt procedūru operatīvajā daļā. Tomēr, ņemot vērā izmaiņas garantiju režīma atlīdzībā un sloga sadales pasākumus, tiks sasniegta būtiska mazāko akciju daļu turētāju likmju pavājināšanās un lielāka iesaiste sloga sadalē, kas būtiski mazinātu trūkumus, kas radušies no “PwC” novērtējuma, un kas tādējādi atjaunotu atbilstošu sloga. Tā kā ar šā lēmuma nosacījumiem ir paredzēta piemērota sloga sadale, Komisija uzskata to par pietiekumu, un tāpēc neturpinās izskatīt šo jautājumu.
11. SECINĀJUMI
(277)
Ņemot vērā Vācijas apņemšanos attiecībā uz pārstrukturēšanu un Komisijas izveidotajiem nosacījumiem šai dalībvalstij attiecībā uz atlīdzību un sloga sadali, Komisija secina, ka garantiju režīms atbilst Samazinātās vērtības aktīvu paziņojuma 5. iedaļas noteikumiem. Ņemot vērā iesniegto grozīto pārstrukturēšanas plānu, Vācijas apņemšanos un Komisijas nosacījumus šai dalībvalstij, pārstrukturēšanas atbalsts, kas sastāv no garantiju režīma, rekapitalizācijas un likviditātes garantijām, atbilst LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunkta prasībām, un to var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. Komisijas bažas, kas izklāstītas Lēmumā uzsākt procedūru, var uzskatīt par novērstām.
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
1. HSH rekapitalizācija EUR 3 miljardu apmērā, Vācijas piešķirtā garantija EUR 10 miljardu apmērā garantiju režīma formā un Vācijas piešķirtās likviditātes garantijas ir valsts atbalsts saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punktu.
2. Atbalsts rekapitalizācijas formā EUR 3 miljardu apmērā, Vācijas piešķirtā garantija HSH EUR 10 miljardu apmērā garantiju režīma formā un Vācijas piešķirtās likviditātes garantijas ir saderīgas ar iekšējo tirgu, ņemot vērā I un III pielikumā noteiktās saistības, un ar nosacījumu, ka tiek ievēroti II pielikuma nosacījumi.
2. pants
Vācija nodrošina, ka sākotnējais 2009. gada 1. septembrī iesniegtais pārstrukturēšanas plāns, kas pēdējo reizi grozīts ar Vācijas 2011. gada 11. jūlija paziņojumu, tiek pilnībā īstenots, ietverot I un III pielikumā izveidotos nosacījumus un II pielikuma nosacījumus, un saskaņā ar tajos noteiktajiem termiņiem.
3. pants
Divu mēnešu laikā pēc šā lēmuma paziņošanas Vācija iesniedz informāciju Komisijai par šā lēmuma izpildes nolūkā veiktajiem pasākumiem.
4. pants
Šis lēmums ir adresēts Vācijas Federatīvajai Republikai.
Vācijai bez liekas kavēšanās jānosūta šā lēmuma kopija atbalsta saņēmējam.
Briselē, 2011. gada 20. septembrī