NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 691/2010
ze dne 29. července 2010,
kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě a mění nařízení (ES) č. 2096/2005, kterým se stanoví společné požadavky pro poskytování letových navigačních služeb
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení) (1), a zejména na článek 11 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 549/2004 požaduje, aby byl prostřednictvím prováděcích pravidel zřízen systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě.
(2)
Systém sledování výkonnosti by měl přispět k udržitelnému rozvoji systému letecké dopravy zvýšením celkové efektivnosti letových navigačních služeb v klíčových oblastech výkonnosti zahrnujících bezpečnost, životní prostředí, kapacitu a efektivitu nákladů, odpovídajících oblastem uvedeným ve výkonnostním rámci hlavního plánu ATM, a to vše v rámci prvořadých bezpečnostních cílů.
(3)
Systém sledování výkonnosti by měl poskytnout ukazatele a závazné výkonnostní cíle v klíčových oblastech, jimiž se plně dosáhnou a udrží požadované úrovně bezpečnosti, a přitom umožní vytyčení cíle výkonnosti v jiných klíčových oblastech výkonnosti.
(4)
Systém sledování výkonnosti by měl být zřízen a měl by fungovat dlouhodobě na vysoké úrovni společenských cílů.
(5)
Systém sledování výkonnosti by měl řešit letové navigační služby od zahájení pojíždění pro vzlet až do ukončení pojíždění po přistání („gate-to-gate“), včetně letišť, s cílem zvýšit celkovou výkonnost sítě.
(6)
Vzájemná závislost mezi vnitrostátními úrovněmi a úrovněmi funkčních bloků vzdušného prostoru a úrovní sítě a také vzájemná závislost mezi výkonnostními cíli s přihlédnutím k prvořadým cílům bezpečnosti by se měla v přípravě a monitorování systému sledování výkonnosti plně vzít v úvahu.
(7)
Plány výkonnosti by měly obsahovat závazek členských států, že v době trvání referenčního období dosáhnou cílů jednotného evropského nebe a rovnováhy mezi potřebami všech uživatelů vzdušného prostoru a poskytováním služeb zajišťovaných poskytovateli letových navigačních služeb.
(8)
Vnitrostátní dozorové orgány mají hrát klíčovou roli v provádění systému sledování výkonnosti. Členské státy by proto měly zajistit, že budou schopny účinně plnit tyto doplňující odpovědnosti.
(9)
Plány výkonnosti by měly popisovat opatření, např. režimy pobídek, jejichž cílem je podnítit zúčastněné strany ke zvyšování výkonnosti na vnitrostátních úrovních, na úrovních funkčních bloků vzdušného prostoru a na evropských úrovních.
(10)
Za okolností, které v době přijímání plánů výkonnosti nebylo možno předvídat a které jsou nepřekonatelné a mimo kontrolu členských států a subjektů, na něž se vztahují cíle výkonnosti, by se vytvořením příslušných varovných mechanismů mělo umožnit provádění odpovídajících opatření zaměřených na zachování bezpečnostních požadavků a rovněž kontinuitu poskytování služeb.
(11)
Na vnitrostátní úrovni a/nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru a také na úrovni Evropské unie by se měly uskutečnit účinné konzultace zúčastněných stran.
(12)
Vzhledem k efektivnosti vojenských misí má spolupráce a koordinace mezi veřejným a vojenským řízením mimořádný význam pro dosažení cílů výkonnosti.
(13)
Systémem sledování výkonnosti by neměla být dotčena ustanovení článku 13 nařízení (ES) č. 549/2004 zaměřená na zajištění základních bezpečnostních nebo obranných zájmů.
(14)
Klíčové ukazatele výkonnosti by měly být vybrány tak, aby byly konkrétní a měřitelné a aby umožňovaly uložit odpovědnost za dosažení výkonnostních cílů. Související cíle by měly být dosažitelné, realistické a časově vhodné a měly by být zaměřeny na účinné řízení udržitelné výkonnosti letových navigačních služeb.
(15)
Plnění závazných výkonnostních cílů podporovaných pobídkami, které mohou být finanční povahy, si vyžaduje vhodné propojení s nařízením Komise (ES) č. 1794/2006 ze dne 6. prosince 2006, kterým se stanoví společný systém poplatků za letové navigační služby (2).
(16)
Vytvoření a zavedení klíčových ukazatelů výkonnosti a výkonnostních cílů si vyžaduje odpovídající soulad s cíli a normami bezpečnosti stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 ze dne 20. února 2008 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost letectví, kterým se ruší směrnice Rady 91/670 EHS, nařízení (ES) č. 1592/2002 a směrnice 2004/36/ES (3), a v jeho prováděcích pravidlech spolu s opatřeními přijímanými Evropskou unií za účelem dosažení a udržení těchto cílů.
(17)
Během referenčního období by měl být zaveden účinný postup sledování výkonnosti, aby se zajistilo, že vývoj výkonnosti umožní splnit cíle a v případě potřeby učinit příslušná opatření.
(18)
Komise by při přijímání výkonnostních cílů celé Evropské unie pro první referenční období měla náležitě zohlednit skutečnou finanční situaci poskytovatelů letových navigačních služeb vyplývající především z opatření ke snižování nákladů, která již byla zejména od roku 2009 učiněna, a také případné přeplatky nebo nedoplatky v poplatcích za letové traťové navigační služby převedené z předcházejících let. Měl by se také náležitě zohlednit pokrok, kterého již dosáhly existující funkční bloky vzdušného prostoru.
(19)
Podle čl. 11 odst. 1 nařízení (ES) č. 549/2004 by se uvedené nařízení mělo vztahovat na funkce sítí uspořádání toku letového provozu uvedené v článku 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 (4) na základě příslušné změny uvedeného nařízení.
(20)
Opatření stanovená v tomto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
VŠEOBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět a rozsah
1. Toto nařízení stanoví nezbytná opatření ke zvýšení celkové výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě pro obecný letový provoz v regionech EUR a AFI stanovených Mezinárodní organizací pro civilní letectví (ICAO), v nichž jsou členské státy odpovědné za poskytování letových navigačních služeb s ohledem na plnění požadavků všech uživatelů vzdušného prostoru.
2. Pro účel stanovení cílů se toto nařízení vztahuje na letové navigační služby zajišťované poskytovateli letových provozních služeb, kteří jsou určeni podle článku 8 nařízení (ES) č. 550/2004 (5), a poskytovateli meteorologických služeb, pokud jsou určeni v souladu s čl. 9 odst. 1 uvedeného nařízení.
3. Členské státy mohou rozhodnout, že se toto nařízení nebude vztahovat na přibližovací a letištní služby poskytované na letištích, kde obchodní letecká doprava dosahuje méně než 50 000 pohybů za rok. O tomto rozhodnutí informují Komisi. V případě, že na žádném letišti v členském státě obchodní letecká doprava nedosahuje prahovou hodnotu 50 000 pohybů za rok, výkonnostní cíle se uplatní nejméně na letiště, kde obchodní letecká doprava dosahuje nejvíce pohybů.
4. Pokud má členský stát za to, že některé nebo všechny jeho přibližovací a letištní služby jsou poskytovány podle tržních podmínek, posoudí v souladu s postupem stanoveným v čl. 1 odst. 6 nařízení (ES) č. 1794/2006 a s podporou vnitrostátního dozorového orgánu nejpozději 12 měsíců před začátkem každého referenčního období, zda jsou splněny podmínky stanovené v příloze I tohoto nařízení. Zjistí-li členský stát, že tyto podmínky jsou splněny, může se bez ohledu na počet odbavených pohybů obchodní letecké dopravy rozhodnout, že neurčí stanovené náklady podle tohoto nařízení a neuplatní závazné cíle na efektivitu nákladů těchto služeb.
5. Podle čl. 11 odst. 6 písm. c) bodu ii) nařízení (ES) č. 549/2004 a čl. 15 odst. 2 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 550/2004 a aniž je dotčen čl. 4 odst. 2 tohoto nařízení, vytyčení cílů pro efektivitu nákladů se vztahuje na všechny stanovené náklady účtovatelné uživatelům vzdušného prostoru.
6. Členské státy mohou toto nařízení uplatňovat také:
a)
ve vzdušném prostoru spadajícím pod jejich pravomoc v regionech ICAO za podmínky, že o tom budou informovat Komisi a ostatní členské státy, a aniž jsou dotčena práva a povinnosti členských států podle Chicagské úmluvy o mezinárodním civilním letectví z roku 1944 (dále jenom Chicagská úmluva);
b)
vůči poskytovatelům letových navigačních služeb, kteří dostali povolení poskytovat letové navigační služby bez osvědčení v souladu s čl. 7 odst. 5 nařízení (ES) č. 550/2004.
7. Bez ohledu na ustanovení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/42/ES (6) o ochraně informací a na jejich prováděcí nařízení Komise (ES) č. 1321/2007 (7) a (ES) č. 1330/2007 (8) se požadavky týkající se poskytování údajů podle ustanovení kapitoly V vztahují na vnitrostátní orgány, poskytovatele letových navigačních služeb, provozovatele letiště, koordinátory letišť a letecké dopravce za podmínek stanovených v příloze IV.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice uvedené v článku 2 nařízení (ES) č. 549/2004.
Použijí se rovněž tyto definice:
a)
„provozovatelem letiště“ se rozumí „řídící orgán letiště“ definovaný v nařízení Rady (EHS) č. 95/93 ze dne 18. ledna 1993 o společných pravidlech pro přidělování letištních časů na letištích Společenství (9);
b)
„údaji“ se rozumí kvalitativní, kvantitativní a jiné odpovídající informace týkající se výkonnosti letecké navigace, které jsou shromažďovány a systematicky zpracovávány Komisí nebo jejím jménem za účelem provádění systému sledování výkonnosti;
c)
„ukazateli výkonnosti“ se rozumí ukazatele používané pro sledování, referenční srovnání a přezkoumání výkonnosti;
d)
„klíčovými ukazateli výkonnosti“ se rozumí ukazatele výkonnosti používané pro stanovení cílů výkonnosti;
e)
„pohyby obchodní letecké dopravy“ se rozumí součet vzletů a přistání zahrnujících přepravu cestujících, nákladu nebo pošty za úplatu nebo v nájmu vypočítaný jako průměr za tři roky předcházející přijetí plánu výkonnosti bez ohledu na maximální vzletovou hmotnost a počet použitých sedadel cestujících;
f)
„závazným cílem“ se rozumí výkonnostní cíl přijatý členskými státy jako součást vnitrostátního plánu výkonnosti nebo plánu výkonnosti funkčních bloků vzdušného prostoru, na který se vztahuje systém pobídek poskytovaných pro náhrady, překážky a/nebo plány nápravných opatření;
g)
„leteckým dopravcem“ se rozumí podnik letecké dopravy s platnou provozní licencí vydanou členským státem v souladu s právními předpisy Evropské unie;
h)
„zástupcem uživatele vzdušného prostoru“ se rozumí jakákoli právnická osoba nebo subjekt, který zastupuje zájmy jedné nebo několika kategorií uživatelů letových navigačních služeb;
i)
„stanovenými náklady“ se rozumí náklady podle čl. 15 odst. 2 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 550/2004;
j)
„vnitrostátními orgány“ se rozumí regulační orgány na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru, jejichž náklady jsou způsobilé pro úhradu od uživatelů vzdušného prostoru, pokud vznikly v souvislosti s poskytováním letových navigačních služeb podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1794/2006;
k)
„spravedlivým posuzováním“ se rozumí posuzování, v němž klíčoví provozovatelé nebo jiní nejsou trestáni za činnosti, opomenutí nebo přijatá rozhodnutí, která odpovídají jejich zkušenostem a výcviku, ale hrubá nedbalost, úmyslné přestupky a rušivé činy se v něm netolerují;
l)
„koordinátorem letiště“ se rozumí funkce zřízená na koordinovaných letištích podle nařízení (EHS) č. 95/93;
m)
„sledováním výkonnosti“ se rozumí neustálý proces sběru a analýzy údajů za účelem měření skutečného výsledku systému ve srovnání s předem stanovenými cíli.
Článek 3
Orgán pro kontrolu výkonnosti
1. V případě, že se Komise rozhodne jmenovat orgán pro kontrolu výkonnosti, aby jí byl nápomocen v provádění systému sledování výkonnosti, toto jmenování bude na dobu určitou, shodnou s referenčními obdobími.
2. Orgán pro kontrolu výkonnosti má příslušné pravomoci, aby nezaujatě a nezávisle plnil úkoly, které mu uložila Komise, zejména v příslušných klíčových oblastech výkonnosti.
3. Orgán pro kontrolu výkonnosti je Komisi nápomocen při provádění systému sledování výkonnosti především v těchto úkolech:
a)
sběr, ověřování, potvrzování platnosti a rozšiřování údajů týkajících se výkonnosti;
b)
stanovení nových nebo přizpůsobení klíčových oblastí výkonnosti odpovídajících oblastem uvedeným ve výkonnostním rámci hlavního plánu ATM („Air Traffic Management“ - uspořádání toku letového provozu) podle ustanovení čl. 8 odst. 1 a souvisejících klíčových ukazatelů výkonnosti;
c)
stanovení příslušných klíčových ukazatelů výkonnosti pro druhé referenční období a období po něm za účelem zahrnutí výkonnosti funkcí sítě a letových navigačních služeb, a to jak traťových, tak i přibližovacích a letištních služeb, do všech klíčových oblastí výkonnosti;
d)
stanovení nebo revize výkonnostních cílů celé Evropské unie;
e)
stanovení prahových hodnot pro aktivaci varovných mechanismů uvedených v čl. 9 odst. 3;
f)
posouzení souladu přijatých plánů výkonnosti, včetně výkonnostních cílů, s cíli celé Evropské unie;
g)
případně posouzení souladu varovných prahových hodnot přijatých podle čl. 18 odst. 3 s varovnými prahovými hodnotami celé Evropské unie uvedenými v čl. 9 odst. 3;
h)
případně posouzení revidovaných výkonnostních cílů nebo nápravných opatření přijímaných dotčenými členskými státy;
i)
sledování, referenční srovnávání a přezkoumání výkonnosti letových navigačních služeb na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru a na úrovni Evropské unie;
j)
sledování, referenční srovnání a přezkoumání výkonnosti funkcí sítě;
k)
průběžné sledování celkové výkonnosti sítě ATM, včetně přípravy výročních zpráv pro Výbor pro jednotné nebe;
l)
posouzení dosažení výkonnostních cílů na konci každého referenčního období s ohledem na přípravu dalšího období.
4. Orgán pro kontrolu výkonnosti předloží na žádost Komise informace ad hoc nebo zprávy o otázkách týkajících se výkonnosti.
5. Orgán pro kontrolu výkonnosti může Komisi podat zprávu nebo dát doporučení pro zlepšení systému.
6. Pokud jde o vztahy s vnitrostátními dozorovými orgány:
a)
Orgán pro kontrolu výkonnosti za účelem plnění funkce průběžného sledování celkové výkonnosti sítě ATM získává od vnitrostátních dozorových orgánů potřebné informace týkající se vnitrostátních plánů výkonnosti nebo plánů výkonnosti funkčních bloků vzdušného prostoru.
b)
Orgán pro kontrolu výkonnosti je vnitrostátním dozorovým orgánům na jejich žádost nápomocný v poskytování nezávislého názoru na otázky vnitrostátní výkonnosti nebo výkonnosti funkčních bloků vzdušného prostoru, např. věcná srovnání mezi poskytovateli letových navigačních služeb působících v podobných prostředích (referenční srovnání), analýzy změn ve výkonnosti za posledních 5 let nebo analýzy výhledových projekcí.
c)
Vnitrostátní dozorové orgány mohou orgán pro kontrolu výkonnosti požádat o pomoc ve stanovení rozsahu orientačních hodnot pro vytyčení vnitrostátních cílů nebo cílů funkčních bloků vzdušného prostoru s přihlédnutím k evropské perspektivě. Tyto hodnoty jsou k dispozici vnitrostátním dozorovým orgánům, poskytovatelům letových navigačních služeb, provozovatelům letišť a uživatelům vzdušného prostoru.
7. Orgán pro kontrolu výkonnosti případně spolupracuje s Evropskou agenturou pro bezpečnost letectví na úkolech uvedených v bodě 3, pokud se týkají bezpečnosti, s cílem zajistit soulad s cíli a normami stanovenými a prováděnými v souladu s nařízením (ES) č. 216/2008.
8. Orgán pro kontrolu výkonnosti za účelem plnění funkce průběžného sledování celkové výkonnosti sítě uspořádání toku letového provozu navazuje příslušné pracovní vztahy s poskytovateli letových navigačních služeb, provozovateli letišť, koordinátory letišť a leteckými dopravci.
Článek 4
Vnitrostátní dozorové orgány
1. Vnitrostátní dozorové orgány odpovídají za vypracování plánů výkonnosti, za dohled nad výkonností a sledování plánů výkonnosti a výkonnostních cílů na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru. Při plnění těchto úkolů postupují nestranně, nezávisle a transparentně.
2. Členské státy zajistí, aby vnitrostátní dozorové orgány měly nezbytné zdroje nebo přístup k nim a způsobilost plnit ve všech klíčových oblastech výkonnosti úkoly stanovené tímto nařízením, včetně vyšetřovacích pravomocí pro plnění úkolů uvedených v článku 19.
3. Pokud má členský stát více než jeden vnitrostátní dozorový orgán, oznámí Komisi, který z nich odpovídá za vnitrostátní koordinaci a vztahy s Komisí při provádění tohoto nařízení.
Článek 5
Funkční bloky vzdušného prostoru
1. Členské státy podporují úzkou spolupráci mezi svými vnitrostátními dozorovými orgány se zřetelem na vytvoření plánu výkonnosti na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru.
2. V případě, že se členské státy rozhodnou přijmout plán výkonnosti na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru, musí:
a)
zajistit, aby plán výkonnosti odpovídal šabloně uvedené v příloze II;
b)
oznámit Komisi, který vnitrostátní dozorový orgán nebo organizace odpovídá za koordinaci v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru a za styky s Komisí, pokud jde o provádění plánu výkonnosti;
c)
učinit příslušná opatření s cílem zajistit,:
i)
aby pro každý klíčový ukazatel výkonnosti byl stanoven jeden cíl,
ii)
aby opatření uvedená v čl. 11 odst. 3 písm. d) nařízení (ES) č. 549/2004 byla vymezena a uplatňována během referenčního období, kdy se cíle neplní. Za tímto účelem se v plánu výkonnosti použijí roční hodnoty,
iii)
aby důsledky plnění nebo neplnění cílů byly v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru vhodně určeny;
d)
společně odpovídat za dosahování výkonnostních cílů stanovených pro funkční blok vzdušného prostoru;
e)
v případě, že nebyla vytvořena společná oblast zpoplatnění ve smyslu článku 4 nařízení (ES) č. 1794/2006, shrnout vnitrostátní cíle v oblasti efektivity nákladů a předložit údaj celkového čísla prokazující snahu o efektivitu nákladů na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru.
3. Nepřijmou-li členské státy funkčního bloku vzdušného prostoru plán výkonnosti s cíli na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru, oznámí Komisi pro informaci agregované výkonnostní cíle a zdůrazní shodu na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru s výkonnostními cíli celé Evropské unie.
Článek 6
Koordinace s Evropskou agenturou pro bezpečnost letectví (EASA)
Podle čl. 13a nařízení (ES) č. 549/2004 a v souladu s nařízením (ES) č. 216/2008 Komise vhodným způsobem koordinuje s EASA:
a)
aspekty bezpečnosti systému sledování výkonnosti, včetně stanovení, revize a plnění klíčových ukazatelů výkonnosti v oblasti bezpečnosti a výkonnostních cílů celé Evropské unie v oblasti bezpečnosti a rovněž předkládání návrhů příslušných kroků a opatření po aktivaci varovného mechanismu;
b)
soulad klíčových ukazatelů výkonnosti a výkonnostních cílů v oblasti bezpečnosti s plněním Evropského programu bezpečnosti letectví, který může být přijat Evropskou unií.
Článek 7
Trvání referenčního období
1. První referenční období pro systém sledování výkonnosti zahrnuje kalendářní roky 2012 až 2014 včetně. Další referenční období budou trvat pět kalendářních let, nebude-li změnou tohoto nařízení stanoveno jinak.
2. Stejné referenční období se vztahuje i na výkonnostní cíle celé Evropské unie a na vnitrostátní plány výkonnosti a výkonnostní cíle nebo plány výkonnosti a výkonnostní cíle funkčních bloků vzdušného prostoru.
Článek 8
Klíčové oblasti výkonnosti a ukazatele výkonnosti
1. Komise za účelem stanovení cílů podle čl. 11 odst. 4 písm. b) nařízení (ES) č. 549/2004 rozhodne o případném doplnění nebo úpravě dalších klíčových oblastí výkonnosti v souladu s postupem uvedeným v čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení.
2. Pro účely stanovení cílů odpovídá každé klíčové oblasti výkonnosti jeden klíčový ukazatel výkonnosti nebo omezený počet klíčových ukazatelů výkonnosti. Výkonnost letových navigačních služeb se posuzuje za pomoci závazných cílů pro každý klíčový ukazatel výkonnosti.
3. Klíčové ukazatele výkonnosti pro stanovení cílů celé Evropské unie, vybrané pro každou klíčovou oblast výkonnosti, jsou uvedeny v příloze I oddíle 1.
4. Klíčové ukazatele výkonnosti používané za účelem stanovení vnitrostátních výkonnostních cílů nebo výkonnostních cílů funkčních bloků vzdušného prostoru jsou uvedeny v příloze I oddíle 2.
5. Klíčové ukazatele výkonnosti se během referenčního období nemění. Změny se přijímají změnou tohoto nařízení nejpozději šest měsíců před přijetím nových výkonnostních cílů celé Evropské unie.
6. Kromě klíčových oblastí výkonnosti a klíčových ukazatelů výkonnosti uvedených v tomto článku členské státy mohou na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru rozhodnout o stanovení a používání doplňujících ukazatelů výkonnosti a výkonnostních cílů souvisejících s cíli uvedenými v příloze I oddíle 2 pro sledování vlastní výkonnosti a/nebo jako součásti jejich plánů výkonnosti. Tyto doplňující ukazatele a cíle jsou podpůrné pro dosažení cílů na úrovni celé Evropské unie a z toho vyplývajících vnitrostátních cílů nebo cílů na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru. Mohou například zahrnovat a popisovat veřejnou a vojenskou nebo meteorologickou dimenzi plánu výkonnosti. K doplňujícím ukazatelům a cílům mohou být připojeny příslušné systémy pobídek určených na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru.
KAPITOLA II
PŘÍPRAVA PLÁNŮ VÝKONNOSTI
Článek 9
Výkonnostní cíle celé Evropské unie
1. Komise přijme výkonnostní cíle celé Evropské unie v souladu s postupem uvedeným v čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004 s přihlédnutím k odpovídajícím vstupům od vnitrostátních dozorových orgánů a po konzultaci se zúčastněnými stranami podle článku 10 uvedeného nařízení, případně s jinými příslušnými organizacemi a s Evropskou agenturou pro bezpečnost letectví o bezpečnostních aspektech výkonnosti.
2. Komise navrhne cíle celé Evropské unie nejpozději patnáct měsíců před začátkem referenčního období a přijme je nejpozději dvanáct měsíců před začátkem referenčního období.
3. Komise spolu s přijetím výkonnostních cílů celé Evropské unie stanoví pro každý klíčový ukazatel výkonnosti varovné prahové hodnoty, při jejichž překročení mohou být aktivovány varovné mechanismy uvedené v článku 18. Varovné prahové hodnoty pro klíčový ukazatel výkonnosti v oblasti efektivity nákladů zahrnují vývoj jak dopravy, tak i nákladů.
4. Komise doloží každý výkonnostní cíl celé Evropské unie popisem předpokladů a zdůvodněním použitým pro stanovení těchto cílů, jako je použití vstupů od vnitrostátních dozorových orgánů a jiných věcných údajů, dopravních prognóz a případně očekávaných úrovní efektivních stanovených nákladů pro Evropskou unii.
Článek 10
Vypracování plánů výkonnosti
1. Vnitrostátní dozorové orgány vypracují buď na vnitrostátní úrovni, nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru plány výkonnosti obsahující cíle, které jsou v souladu s výkonnostními cíli a hodnotícími kritérii celé Evropské unie uvedenými v příloze III. Rozhodne-li se dotčený členský stát zpracovat plán výkonnosti na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru podle čl. 5 odst. 1 a článku 2, bude pouze jeden plán výkonnosti na každý členský stát nebo na funkční blok vzdušného prostoru.
2. S cílem podpořit přípravu plánů výkonnosti vnitrostátní dozorové orgány zajistí:
a)
aby poskytovatelé letových navigačních služeb oznámili důležité složky svých obchodních plánů zpracovaných v souladu s cíli celé Evropské unie;
b)
konzultaci zúčastněných stran o plánu výkonnosti a výkonnostních cílech v souladu s článkem 10 nařízení (ES) 549/2004. Příslušné informace se zúčastněným stranám poskytnou nejpozději tři týdny před konzultační poradou.
3. Plány výkonnosti musí obsahovat zejména:
a)
dopravní prognózu vyjádřenou ve výkonových jednotkách určených pro každý rok referenčního období se zdůvodněním použitých čísel;
b)
stanovené náklady pro náklady letových navigačních služeb určené členským státem (členskými státy) podle ustanovení čl. 15 odst. 2 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 550/2004;
c)
popis investic nezbytných pro dosažení výkonnostních cílů s popisem jejich důležitosti ve vztahu k evropskému hlavnímu plánu ATM a jejich soulad s hlavními oblastmi a zaměřením pokroku a změny podle ustanovení uvedeného nařízení;
d)
výkonnostní cíle v každé příslušné klíčové oblasti výkonnosti stanovené pro každý klíčový ukazatel výkonnosti na celé referenční období s ročními hodnotami používanými pro účely sledování a pobídek;
e)
popis veřejné a vojenské dimenze plánu s popisem výkonnosti v oblasti uplatňování pružného užívání vzdušného prostoru (FUA - „flexible use of airspace“) za účelem zvýšení kapacity s náležitým zohledněním efektivnosti vojenských misí, a považuje-li se to za vhodné, odpovídající ukazatele výkonnosti a výkonnostní cíle odpovídající ukazatelům a cílům plánu výkonnosti;
f)
popis a zdůvodnění, jak jsou výkonnostní cíle podle bodu d) uvedeny v soulad s výkonnostními cíli celé Evropské unie a jak k nim přispívají;
g)
jasné určení různých subjektů odpovědných za plnění cílů a jejich konkrétního příspěvku;
h)
popis mechanismů pobídek používaných vůči různým odpovědným subjektům s cílem podpořit dosažení cílů během referenčního období;
i)
opatření přijímaná vnitrostátními dozorovými orgány za účelem sledování, jak se výkonnostní cíle dosahují;
j)
popis výsledku konzultace zúčastněných stran, včetně otázek vznesených účastníky a také dohodnutých opatření.
4. Plány výkonnosti jsou založeny na šabloně uvedené v příloze II a mohou obsahovat doplňující ukazatele se souvisejícími cíli, pokud se tak členské státy rozhodnou podle čl. 8 odst. 6.
Článek 11
Systémy pobídek
1. Systémy pobídek používané členskými státy jako součást jejich plánu výkonnosti musí splňovat tyto obecné zásady:
a)
musí být efektivní, úměrné, věrohodné a nesmí se během referenčního období měnit;
b)
uplatňují se nediskriminačně a transparentně s cílem podpořit zlepšení ve výkonnosti poskytování služeb;
c)
jsou součástí právního prostředí, které znají všechny zúčastněné strany předem (ex ante), a uplatňují se během celého referenčního období;
d)
podporují jednání subjektů v souladu s vytyčenými cíli s ohledem na dosažení vysoké úrovně výkonnosti a plnění souvisejících cílů.
2. Pobídky týkající se bezpečnostních cílů se zaměřují na podporu nezbytnou k tomu, aby tyto cíle byly v plném rozsahu dosaženy a udrženy a aby bylo možno zvyšovat výkonnost v jiných klíčových ukazatelích výkonnosti. Nemají finanční povahu a sestávají z akčních plánů s termíny a/nebo souvisejícími opatřeními podle nařízení Komise (ES) č. 2096/2005 ze dne 20. prosince 2005, kterým se stanoví společné požadavky pro poskytování letových navigačních služeb (10) a/nebo prováděcích pravidel vyplývajících z nařízení (ES) č. 216/2008.
3. Pobídky týkající se cílů v oblasti efektivity nákladů jsou finanční povahy a řídí se příslušnými ustanoveními článku 11 odst. 1 a 2 nařízení (ES) č. 1794/2006. Skládají se z mechanismu sdílení rizik na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru.
4. Pobídky týkající se cílů kapacity mohou mít finanční nebo jinou povahu, např. plány nápravných opatření s termíny a souvisejícími opatřeními, které mohou zahrnovat odměny a pokuty přijaté členskými státy. Jsou-li pobídky finanční povahy, řídí se ustanoveními článku 12 nařízení (ES) č. 1794/2006.
5. Pobídky týkající se cílů životního prostředí mají podpořit dosažení požadovaných úrovní vlivu na životní prostředí a umožnit zvýšení výkonnosti v jiných klíčových oblastech výkonnosti. Jsou finanční nebo nefinanční povahy a rozhodují o nich členské státy s přihlédnutím k místním okolnostem.
6. Členské státy mohou kromě toho na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru stanovit nebo schválit systémy pobídek pro uživatele vzdušného prostoru podle ustanovení článku 12 nařízení (ES) č. 1794/2006.
KAPITOLA III
PŘIJETÍ PLÁNŮ VÝKONNOSTI
Článek 12
Počáteční přijetí plánů výkonnosti
Členské státy na návrh vnitrostátních dozorových orgánů přijmou na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru plány výkonnosti obsahující závazné výkonnostní cíle a nejpozději do šesti měsíců po přijetí cílů celé Evropské unie je oznámí Komisi.
Článek 13
Posouzení plánů výkonnosti a revize cílů
1. Komise posuzuje plány výkonnosti, jejich cíle a zejména jejich soulad s výkonnostními cíli celé Evropské unie a odpovídající příspěvek k nim na základě kritérií stanovených v příloze III s náležitým zohledněním vývoje souvislostí, k němuž mohlo dojít od data přijetí cílů celé Evropské unie do data posouzení plánu výkonnosti.
2. Pokud Komise zjistí, že výkonnostní cíle obsažené v plánu výkonnosti jsou v souladu s cíli celé Evropské unie a že k nim odpovídajícím způsobem přispívají, oznámí to členskému státu (členským státům) nejpozději do čtyř měsíců po obdržení plánu.
3. Pokud Komise zjistí, že cíl(e) výkonnosti obsažený(é) v plánu výkonnosti není/nejsou v souladu s cíli celé Evropské unie a že k nim odpovídajícím způsobem nepřispívají, může nejpozději do čtyř měsíců po obdržení plánu a v souladu s postupem uvedeným v čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004 rozhodnout o vydání doporučení dotčenému členskému státu (dotčeným členským státům), aby přijal(y) revidovaný(é) výkonnostní cíl(e). Toto rozhodnutí se přijme po konzultaci s dotčeným členským státem (dotčenými členskými státy) a musí v něm být přesně určeno, který cíl (které cíle) musí být revidován(y), a musí obsahovat zdůvodnění posouzení Komise.
4. Dotčený členský stát (dotčené členské státy) v tomto případě nejpozději do dvou měsíců po vydání doporučení přijme (přijmou) revidované výkonnostní cíle s náležitým zohledněním názorů Komise spolu s příslušnými opatřeními k dosažení těchto cílů a oznámí je Komisi.
Článek 14
Posouzení revidovaných výkonnostních cílů a přijetí nápravných opatření
1. Komise posoudí revidované výkonnostní cíle a zejména jejich soulad s výkonnostními cíli celé Evropské unie a příslušný příspěvek k nim do dvou měsíců po jejich oznámení na základě kritérií stanovených v příloze III.
2. Pokud Komise zjistí, že revidované cíle uvedené v čl. 13 odst. 4 jsou v souladu s cíli celé Evropské unie a že k nim odpovídajícím způsobem přispívají, oznámí to členskému státu (členským státům) nejpozději do dvou měsíců po obdržení revidovaných cílů.
3. Zjistí-li Komise, že revidované výkonnostní cíle a příslušná opatření nadále nejsou v souladu s cíli celé Evropské unie a že k nim odpovídajícím způsobem nepřispívají, může nejpozději do dvou měsíců po obdržení revidovaných cílů a v souladu s postupem uvedeným v čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004 rozhodnout, že dotčený členský stát (dotčené členské státy) musí přijmout nápravná opatření.
4. V tomto rozhodnutí musí být přesně určeno, který cíl (které cíle) musí být revidován(y), a musí obsahovat zdůvodnění posouzení Komise. Může obsahovat úroveň výkonnosti očekávanou u těchto cílů, aby se dotčenému členskému státu (dotčeným členským státům) umožnilo přijmout příslušná nápravná opatření a/nebo může zahrnovat doporučení vhodných opatření.
5. Nápravná opatření přijatá dotčeným členským státem (dotčenými členskými státy) se nejpozději do dvou měsíců po rozhodnutí Komise oznámí Komisi spolu s informacemi uvádějícími, jak je zajištěn soulad s rozhodnutím Komise.
Článek 15
Plány výkonnosti a výkonnostní cíle po začátku referenčního období
Plány výkonnosti nebo nápravná opatření přijatá po začátku referenčního období jako výsledek použití postupů stanovených v článcích 13 a 14 se plní se zpětnou platností počínaje prvním dnem referenčního období.
Článek 16
Revize cílů celé Evropské unie
1. Komise může v souladu s postupem uvedeným v čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004 rozhodnout o revizi cílů celé Evropské unie:
a)
před začátkem referenčního období, má-li přesvědčivé důkazy, že počáteční údaje, předpoklady a zdůvodnění použité pro stanovení cílů celé Evropské unie již neplatí;
b)
během referenčního období jako výsledek použití varovného mechanismu uvedeného v článku 18.
2. Revize cílů celé Evropské unie může mít za následek změnu existujících plánů výkonnosti. V tomto případě může Komise rozhodnout o příslušné úpravě časového harmonogramu uvedeného v kapitole II a III tohoto nařízení.
KAPITOLA IV
SLEDOVÁNÍ DOSAŽENÍ VÝKONNOSTI
Článek 17
Průběžné sledování a podávání zpráv
1. Vnitrostátní dozorové orgány a Komise sledují na vnitrostátní úrovni a na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru plnění plánů výkonnosti. Pokud se cíle během referenčního období neplní, vnitrostátní dozorové orgány učiní příslušná opatření stanovená v plánu výkonnosti v zájmu nápravy situace. Za tímto účelem se v plánu výkonnosti použijí roční hodnoty.
2. Potvrdí-li Komise značný a vytrvalý pokles výkonnosti v členském státě nebo funkčním bloku vzdušného prostoru, který se dotýká jiných států zúčastněných na jednotném evropském nebi a/nebo celém evropském vzdušném prostoru, může požádat dotčené členské státy a vnitrostátní dozorový orgán nebo dozorový orgán funkčního bloku vzdušného prostoru či dotčený subjekt, aby vymezily, přijaly a sdělily Komisi příslušná opatření k dosažení cílů stanovených ve svých plánech výkonnosti.
3. Členské státy podávají Komisi zprávu o sledování plánů výkonnosti a výkonnostních cílů vnitrostátními dozorovými orgány nebo dozorovými orgány funkčních bloků vzdušného prostoru nejméně jednou ročně a v případě rizika, že výkonnostních cílů nebude dosaženo. Komise podá Výboru pro jednotné nebe nejméně jednou ročně zprávu o dosažení výkonnostních cílů.
Článek 18
Varovné mechanismy
1. V případě, že kvůli okolnostem, které nebylo možno na začátku období předvídat a které jsou nepřekonatelné a mimo kontrolu členských států, je na úrovni Evropské unie dosaženo varovných prahových hodnot uvedených v čl. 9 odst. 3, Komise v konzultaci s členskými státy prostřednictvím Výboru pro jednotné nebe přezkoumá situaci a do třech měsíců předloží návrhy na příslušná opatření, která mohou zahrnovat revizi výkonnostních cílů celé Evropské unie a jako důsledek i revizi vnitrostátních výkonnostních cílů a výkonnostních cílů funkčních bloků vzdušného prostoru.
2. V případě, že kvůli okolnostem, které nebylo možno na začátku období předvídat a které jsou nepřekonatelné a mimo kontrolu členských států a subjektů, na které se výkonnostní cíle vztahují, je na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru dosaženo varovných prahových hodnot uvedených v čl. 9 odst. 3, vnitrostátní dozorový orgán nebo dotčený subjekt ve spolupráci s Komisí přezkoumá situaci a do třech měsíců může předložit návrhy na příslušná opatření, která mohou zahrnovat revizi vnitrostátních výkonnostních cílů a výkonnostních cílů funkčních bloků vzdušného prostoru.
3. Členské státy mohou na vnitrostátní úrovni a na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru rozhodnout, že přijmou varovné prahové hodnoty odlišné od těch, které jsou uvedeny v čl. 9 odst. 3, aby byly zohledněny místní okolnosti a specifika. V takovém případě se tyto prahové hodnoty stanoví v plánech výkonnosti a v souladu s prahovými hodnotami přijatými podle čl. 9 odst. 3. Odchylky musí být podpořeny podrobným zdůvodněním. Jsou-li prahové hodnoty aktivovány, použije se postup uvedený v bodě 2.
4. Pokud použití varovného mechanismu zahrnuje revizi plánů výkonnosti a výkonnostních cílů, Komise takovou revizi usnadní příslušnou úpravou časového harmonogramu použitelného v souladu s postupem uvedeným v kapitole II a III tohoto nařízení.
Článek 19
Usnadnění kontroly dodržování požadavků
Poskytovatelé letových navigačních služeb usnadní inspekce a průzkumy prováděné Komisí a vnitrostátním dozorovým orgánem (vnitrostátními dozorovými orgány) odpovědným(i) za dohled, uznaným subjektem, který jedná jménem uvedených orgánů, případně agenturou EASA, včetně kontrol na místě. Aniž jsou dotčeny pravomoci dohledu udělené vnitrostátním dozorovým orgánům a agentuře EASA, oprávněné osoby jsou zmocněny:
a)
zkoumat v souvislosti se všemi klíčovými oblastmi výkonnosti příslušné dokumenty a jiný materiál týkající se stanovení plánů výkonnosti a výkonnostních cílů;
b)
zhotovovat kopie či výpisy z takových dokumentů;
c)
žádat na místě o ústní vysvětlení.
Tyto inspekce a šetření se provádějí v souladu s platnými postupy členského státu, ve kterém jsou prováděny.
KAPITOLA V
SHROMAŽĎOVÁNÍ, POTVRZENÍ PLATNOSTI, OVĚŘENÍ, HODNOCENÍ A ŠÍŘENÍ INFORMACÍ TÝKAJÍCÍCH SE VÝKONNOSTI LETECKÉ NAVIGACE PRO JEDNOTNÉ EVROPSKÉ NEBE
Článek 20
Sběr a potvrzení platnosti údajů pro přezkum výkonnosti
1. Kromě údajů, které již shromáždila Komise prostřednictvím jiných nástrojů Evropské unie a které lze rovněž použít pro přezkum výkonnosti, vnitrostátní orgány, poskytovatelé letových navigačních služeb, provozovatelé letišť, koordinátoři letišť a letečtí dopravci zajistí, aby Komisi byly předloženy údaje uvedené v příloze IV v souladu s požadavky stanovenými v této příloze.
2. Vnitrostátní orgány mohou úplně či zčásti delegovat nebo upravit úkol poskytování údajů mezi vnitrostátními dozorovými orgány, poskytovateli letových navigačních služeb, provozovateli letišť a koordinátory letišť, aby se zohlednila místní specifika a existující kanály pro podávání zpráv.
3. Poskytovatelé údajů učiní nezbytná opatření k zajištění kvality, potvrzení platnosti a včasného předání údajů, včetně důkazů o kontrole kvality a postupu potvrzení platnosti, vysvětlení na konkrétní žádost Evropské komise týkající se kvality údajů, případně plánů opatření ke zvýšení kvality údajů. Údaje se předkládají bezplatně, případně v elektronické podobě, s použitím formátu stanoveného Komisí.
4. Komise posoudí kvalitu a potvrdí platnost údajů předaných podle odstavce 1. Pokud údaje nelze náležitě použít k přezkumu výkonnosti, může Komise přijmout příslušná opatření k posouzení a zvýšení kvality údajů ve spolupráci s členskými státy a zejména s jejich vnitrostátními dozorovými orgány.
5. Pro účely tohoto nařízení se údaje o výkonnosti uvedené v odstavci 1, které již byly předloženy organizaci Eurocontrol, považují za údaje předložené Komisi. Není-li tomu tak, Komise a Eurocontrol učiní nezbytná opatření k zajištění, aby údaje byly Komisi poskytnuty podle stejných požadavků jako v odstavci 3.
6. Když budou stanoveny nové požadavky na údaje nebo když se očekává jejich nedostatečná kvalita, Komise může provést pilotní studie, které by měly členské státy dobrovolně dokončit dříve, než budou změnou tohoto nařízení zavedeny nové požadavky na údaje. Tyto pilotní studie se uskuteční za účelem posouzení proveditelnosti sběru příslušných údajů, přičemž se zváží přínosy dostupnosti údajů v porovnání s náklady na jejich sběr a zatížením respondentů.
Článek 21
Šíření informací
1. Komise šíří obecné informace pro účely cílů stanovených v článku 11 nařízení (ES) č. 549/2004 v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (11), zejména s článkem 4 uvedeného nařízení, a v souladu s článkem 18 nařízení (ES) č. 550/2004.
2. Informace uvedené v čl. 3 odst. 3 písm. a) jsou veřejně přístupné dotčeným zúčastněným stranám zejména elektronickými prostředky.
3. Výroční zprávy uvedené v čl. 3 odst. 3 písm. k) jsou přístupné veřejnosti. Odkaz na tyto zprávy bude zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie. Komise může rozhodnout o pravidelném předkládání dalších obecných informací dotčeným zúčastněným stranám zejména elektronickými prostředky.
4. Cíle celé Evropské unie uvedené v článku 9 a odkaz na přijaté plány výkonnosti uvedené v kapitole III budou přístupné veřejnosti a zveřejněny v Úředním věstníku Evropské unie.
5. Jednotlivý přístup ke konkrétním informacím, jako jsou validované údaje a statistiky, bude umožněn poskytovateli údajů, kterého se informace a činnosti přímo týkají.
KAPITOLA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 22
Řízení o odvolání
Členské státy zajistí, aby rozhodnutí učiněná v souladu s tímto nařízením byla řádně odůvodněná a aby byla předmětem účinného přezkumu a/nebo řízení o odvolání.
Článek 23
Přechodná opatření
Rozhodnou-li se členské státy přijmout během prvního referenčního období plán výkonnosti s cíli na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru, zajistí,
a)
aby plán od 1. ledna jednoho z let referenčního období nahradil vnitrostátní plány;
b)
aby trvání plánu nepřekročilo zbývající délku referenčního období;
c)
aby plán prokázal, že výkonnostní cíle jsou nejméně tak náročné jako všechny dřívější vnitrostátní cíle dohromady.
Článek 24
Přezkum systému
Komise do 1. července 2013 přezkoumá efektivnost postupu. Komise bude do konce roku 2014 a i poté pravidelně přezkoumávat systém sledování výkonnosti a zejména analyzovat dopad, účinnost a rozsah tohoto systému s náležitým zohledněním práce, kterou v této oblasti vykonává ICAO.
Článek 25
Změny nařízení (ES) č. 2096/2005
Nařízení (ES) č. 2096/2005 se mění takto:
1)
Oddíl 2.2 přílohy I se nahrazuje tímto:
„2.2 Řízení organizace
Poskytovatel letové navigační služby vytváří obchodní plán zahrnující období nejméně pěti let. Tento obchodní plán:
a)
stanovuje celkové záměry a cíle poskytovatele letové navigační služby a strategii pro jejich dosažení v souladu s jakýmkoli celkovým dlouhodobějším plánem poskytovatele a příslušnými požadavky Evropské unie souvisejícími s vývojem infrastruktury nebo jiné technologie;
b)
obsahuje příslušné výkonnostní cíle z hlediska bezpečnosti, kapacity, životního prostředí a případně efektivity nákladů.
Informace obsažené v bodě a) a b) musí být v souladu s vnitrostátním plánem výkonnosti nebo plánem výkonnosti funkčních bloků vzdušného prostoru uvedeným v článku 11 nařízení (ES) č. 549/2004, a pokud jde o údaje o bezpečnosti, musí být v souladu se státním programem pro bezpečnost uvedeným ve standardu 2.27.1 přílohy 11 organizace ICAO, změna 47B-A ze dne 20. července 2009.
Poskytovatel letové navigační služby předkládá zdůvodnění bezpečnosti a obchodní zdůvodnění hlavních investičních projektů, popřípadě včetně odhadovaného dopadu na příslušné výkonnostní cíle uvedené v bodě 2.2 písm. b), a určuje investice vyplývající z právních požadavků spojených s prováděním SESAR.
Poskytovatel letových navigačních služeb vytváří roční plán zahrnující nadcházející rok, ve kterém jsou dále upřesněny rysy obchodního plánu a popsány jeho veškeré změny.
Roční plán zahrnuje následující ustanovení o úrovni a kvalitě služby, jako např. očekávané úrovni týkající se kapacity, bezpečnosti, životního prostředí a případně efektivity nákladů:
a)
informace o zavádění nové infrastruktury nebo jiném vývoji a prohlášení o tom, jak bude přispívat ke zlepšení výkonnosti poskytovatele letových navigačních služeb, včetně úrovně a kvality služeb;
b)
výkonnostní ukazatele odpovídající vnitrostátnímu plánu výkonnosti nebo plánu výkonnosti funkčních bloků vzdušného prostoru uvedenému v článku 11 nařízení (ES) č. 549/2004, na základě kterých lze přiměřeně posuzovat úroveň výkonnosti a kvalitu služby;
c)
informace o předpokládaných opatřeních ke zmírnění bezpečnostního rizika určeného v bezpečnostním plánu poskytovatele letových navigačních služeb, včetně ukazatelů bezpečnosti za účelem sledování bezpečnostního rizika a případně odhadnutých nákladů na opatření k jeho zmírnění;
d)
očekávané krátkodobé finanční postavení poskytovatele služby, jakož i veškeré změny obchodního plánu nebo dopady na obchodní plán.
Poskytovatel letových navigačních služeb zveřejní pro Komisi na její žádost obsah té části obchodního a ročního plánu, která se týká výkonnosti, na základě podmínek stanovených vnitrostátním dozorovým orgánem v souladu s vnitrostátními právními předpisy.“
2)
Oddíl 9 přílohy I se nahrazuje tímto:
„9. POŽADAVKY PRO PODÁVÁNÍ ZPRÁV
Poskytovatel letových navigačních služeb musí být schopen podat příslušnému vnitrostátnímu dozorovému orgánu výroční zprávu o svých činnostech. Aniž je dotčen článek 12 nařízení (ES) č. 550/2004, tato zpráva zahrnuje finanční výsledky poskytovatele, jakož i provozní výkon a všechny další významné činnosti a vývoj, zejména v oblasti bezpečnosti.
Výroční zpráva obsahuje nejméně:
-
posouzení úrovně výkonnosti vytvářené služby,
-
výkon poskytovatele letových navigačních služeb ve srovnání s výkonnostními cíli uvedenými v obchodním plánu, přičemž se srovná skutečný výkon s ročním plánem pomocí výkonnostních ukazatelů uvedených v ročním plánu,
-
vysvětlení odchylek od cílů a stanovení opatření k překlenutí rozdílu během referenčního období uvedeného v článku 11 nařízení (ES) č. 549/2004,
-
vývoj provozu a infrastruktury,
-
finanční výsledky, pokud nejsou zveřejňovány samostatně podle čl. 12 odst. 1 nařízení (ES) č. 550/2004,
-
informace o formálním konzultačním procesu s uživateli služeb poskytovatele,
-
informace o politice lidských zdrojů poskytovatele.
Poskytovatel letových navigačních služeb zveřejní obsah výroční zprávy pro Evropskou komisi na její žádost a pro veřejnost na základě podmínek, které stanoví vnitrostátní dozorový orgán v souladu s vnitrostátními právními předpisy.“
Článek 26
Vstup v platnost
1. Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Kapitola V se použije od 1. ledna 2011. První referenční období bude zahájeno od 1. ledna 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. července 2010.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 691/2010
(2010. gada 29. jūlijs),
ar ko nosaka aeronavigācijas pakalpojumu un tīkla funkciju darbības uzlabošanas sistēmu un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2096/2005, ar kuru paredz kopīgas prasības aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanai
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulu (EK) Nr. 549/2004, ar ko nosaka pamatu vienotās Eiropas gaisa telpas izveidošanai (pamatregula) (1), un jo īpaši tās 11. pantu,
tā kā:
(1)
Regula (EK) Nr. 549/2004 nosaka, ka aeronavigācijas pakalpojumu un tīkla funkciju darbības uzlabošanas sistēmu izveido, īstenojot noteikumus.
(2)
Darbības uzlabošanas sistēmai jāveicina gaisa transporta sistēmas ilgtspējīga attīstība, uzlabojot aeronavigācijas pakalpojumu kopējo efektivitāti galvenajās darbības jomās, proti, attiecībā uz drošību, vidi, veiktspēju un izmaksu efektivitāti, kuras atbilst jomām, kas noteiktas ATM (gaisa satiksmes vadības) ģenerālplāna darbībā, ievērojot, ka primāri ir drošības mērķi.
(3)
Darbības uzlabošanas sistēmai jānodrošina galveno darbības jomu rādītāji un saistošie mērķi, saskaņā ar kuriem var pilnībā sasniegt un saglabāt pieprasīto drošības līmeni, tajā pašā laikā pieļaujot noteikt darbības mērķus citās galvenajās darbības jomās.
(4)
Darbības uzlabošanas sistēmu izveido un tā darbojas, ņemot vērā ilgtermiņa redzējumu par augsta līmeņa sociāliem mērķiem.
(5)
Darbības uzlabošanas sistēmai jāietver aeronavigācijas pakalpojumi, izmantojot pieeju “gate-to-gate” (jeb “no vārtiem līdz vārtiem”), tostarp lidostas ar mērķi uzlabot tīkla kopējo darbību.
(6)
Sagatavojot un novērojot darbības uzlabošanas sistēmu, vajadzētu pienācīgi ņemt vērā valsts un funkcionālā gaisa telpas bloka līmeņa un tīkla līmeņa savstarpēju atkarību, kā arī darbības uzlabošanas mērķu savstarpēju atkarību, ievērojot, ka primāri ir drošības mērķi.
(7)
Darbības uzlabošanas plānos jāietver dalībvalstu apņemšanās pārskata periodā sasniegt vienotās Eiropas gaisa telpas mērķus un panākt līdzsvaru starp gaisa telpas izmantotāju vajadzībām un aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēju nodrošinātajiem pakalpojumiem.
(8)
Valstu uzraudzības iestādēm ir galvenā nozīme darbības uzlabošanas sistēmas īstenošanā. Tādēļ dalībvalstīm jāspēj efektīvi pildīt šos papildu pienākumus.
(9)
Darbības uzlabošanas plānos jāietver tādi pasākumi kā veicināšanas pasākumu sistēmas ar mērķi mudināt ieinteresētās personas uzlabot darbību valsts un funkcionālā gaisa telpas bloka un Eiropas līmenī.
(10)
Tā kā darbības uzlabošanas plānu pieņemšanas laikā apstākļi bija neparedzami, nepārvarami un nebija atkarīgi no dalībvalstu un to struktūrvienību gribas, uz kurām attiecas darbības mērķi, nosakot atbilstošus brīdinājumu mehānismus, jāparedz iespēja ieviest atbilstošus pasākumus, kas vērsti uz drošības prasību saglabāšanu, kā arī pakalpojumu sniegšanas nepārtrauktību.
(11)
Valsts un/vai funkcionālā gaisa telpas bloka, kā arī Eiropas Savienības līmenī jāorganizē pienācīgas apspriedes ar ieinteresētajām pusēm.
(12)
Pienācīgi ņemot vērā militāro misiju efektivitāti, civilmilitārai sadarbībai un koordinācijai ir ļoti liela nozīme darbības mērķu sasniegšanā.
(13)
Darbības uzlabošanas sistēmai nevajadzētu skart Regulas (EK) Nr. 549/2004 13. panta noteikumus, kas vērsti uz būtisku drošības un aizsardzības politikas interešu aizsardzību.
(14)
Izvēlas galvenos darbības rādītājus, jo tie ir specifiski un izmērāmi un ļauj sadalīt atbildību par darbības mērķu sasniegšanu. Saistītajiem mērķiem jābūt sasniedzamiem, reāliem un savlaicīgiem, kā arī jābūt vērstiem uz aeronavigācijas pakalpojumu ilgtspējīgas darbības efektīvu vadību.
(15)
Saistošu darbības uzlabošanas mērķu īstenošanai, ko veicina stimuli, kas cita starpā var būt arī finansiāli, jābūt atbilstoši saistītai ar Komisijas 2006. gada 6. decembra Regulu (EK) Nr. 1794/2006, ar ko nosaka kopēju tarifikācijas sistēmu aeronavigācijas pakalpojumiem (2).
(16)
Lai noteiktu un īstenotu galvenos darbības uzlabošanas un darbības mērķu rādītājus, jānodrošina attiecīga atbilstība drošības mērķiem un standartiem, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 20. februāra Regulā (EK) Nr. 216/2008 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 91/670/EEK, Regulu (EK) Nr. 1592/2002 un Direktīvu 2004/36/EK (3), un tās īstenošanas noteikumiem kopā ar Eiropas Savienības veiktajiem pasākumiem, kas vērsti uz šo mērķu sasniegšanu un saglabāšanu.
(17)
Pārskata periodā jāīsteno efektīvs darbības rezultātu kontroles process, lai iegūtie rezultāti ļautu sasniegt mērķus un vajadzības gadījumā ieviest atbilstošus pasākumus.
(18)
Pieņemot Eiropas Savienības darbības mērķus pirmajam pārskata periodam, Komisijai pienācīgi jāņem vērā aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēju faktiskā finanšu situācija, kas jo īpaši izriet no īstenotajiem izmaksu samazināšanas pasākumiem, jo īpaši kopš 2009. gada, kā arī no iepriekšējos gados pārsniegtajiem vai nesasniegtajiem maršruta maksājumiem. Pienācīgi jāņem vērā arī jau sasniegtais pastāvošais funkcionālo gaisa telpas bloku progress.
(19)
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 549/2004 11. panta 1. punktu šī regula attiecas uz gaisa satiksmes vadības tīklu, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 551/2004 (4) 6. pantā, veicot atbilstošus konkrētās regulas grozījumus.
(20)
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Vienotās gaisa telpas komiteja,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
I NODAĻA
VISPĀRĪGI NOTEIKUMI
1. pants
Priekšmets un darbības joma
1. Šī regula nosaka vajadzīgos pasākumus, lai uzlabotu aeronavigācijas pakalpojumu un tīkla funkciju kopējo darbību vispārējai gaisa satiksmei ICAO EUR un AFI reģionos, kuros par aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu atbild dalībvalstis, ievērojot visu gaisa telpas izmantotāju prasības.
2. Mērķa noteikšanai šī regula attiecas uz aeronavigācijas pakalpojumiem, kurus nodrošina saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 550/2004 (5) 8. pantu izraudzītie gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēji un saskaņā ar minētās regulas 9. panta 1. punktu izraudzītie meteoroloģisko pakalpojumu sniedzēji.
3. Dalībvalstis var pieņemt lēmumu nepiemērot šo regulu attiecībā uz termināļa aeronavigācijas pakalpojumiem lidostās, kurās gada laikā veic mazāk par 50 000 komerciālā gaisa transporta kustību. Dalībvalstis par to informē Komisiju. Ja neviena dalībvalsts lidosta nesasniedz 50 000 komerciālā gaisa transporta kustību slieksni gadā, darbības mērķi obligāti attiecas uz lidostu ar augstāko komerciālā gaisa transporta kustību skaitu.
4. Ja dalībvalsts uzskata, ka uz dažiem vai visiem tās termināļa aeronavigācijas pakalpojumiem attiecas tirgus nosacījumi, saskaņā ar procedūrām, kas aprakstītas Regulas (EK) Nr. 1794/2006 1. panta 6. punktā, un ar valsts uzraudzības iestādes atbalstu ne vēlāk kā 12 mēnešus pirms katra pārskata perioda sākuma tā novērtē, vai minētās regulas I pielikumā paredzētie nosacījumi ir izpildīti. Ja dalībvalsts konstatē, ka šie nosacījumi ir izpildīti, neatkarīgi no komerciālā gaisa transporta kustību skaita tā var izlemt nenoteikt aprēķinātās izmaksas saskaņā ar šo regulu un nepiemērot saistošos mērķus attiecībā uz šo pakalpojumu izmaksu efektivitāti.
5. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 549/2004 11. panta 6. punkta c) apakšpunkta ii) daļu un Regulas (EK) Nr. 550/2004 15. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu un neskarot šīs regulas 4. panta 2. punktu, mērķu noteikšana saistībā ar izmaksu efektivitāti attiecas uz visām aprēķinātajām izmaksām, ko iekasē no gaisa telpas izmantotājiem.
6. Dalībvalstis var piemērot šo regulu arī:
a)
to atbildībā esošajā gaisa telpā citos ICAO reģionos ar nosacījumu, ka dalībvalstis par to informē Komisiju un pārējās dalībvalstis un neierobežo dalībvalstu tiesības un pienākumus attiecībā uz 1944. gada Čikāgas konvenciju par starptautisko civilo aviāciju (Čikāgas konvenciju);
b)
aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, kas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 550/2004 7. panta 5. punktu ir saņēmuši atļauju sniegt aeronavigācijas pakalpojumus bez sertifikācijas.
7. Neskatoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/42/EK (6) un tās īstenošanas Komisijas Regulām (EK) Nr. 1321/2007 (7) un (EK) Nr. 1330/2007 (8) noteikumiem par informācijas aizsardzību, prasības saistībā ar datu sniegšanu, kā definēts V nodaļā, saskaņā ar IV pielikuma nosacījumiem attiecas uz valsts iestādēm aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, lidostu operatoriem, lidostu koordinatoriem un gaisa pārvadātājiem.
2. pants
Definīcijas
Šajā regulā piemēro Regulas (EK) Nr. 549/2004 2. pantā paredzētās definīcijas.
Papildus piemēro arī šādas definīcijas:
a)
“lidostas operators” ir “lidostas vadības dienests”, kā definēts Padomes 1993. gada 18. janvāra Regulā (EK) Nr. 95/93 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz laika nišu piešķiršanu Kopienas lidostās (9);
b)
“dati” ir kvalitatīva, kvantitatīva un cita atbilstoša informācija par aeronavigācijas darbību, ko apkopojusi un sistemātiski apstrādājusi Komisija vai ja tas veikts tās vārdā, lai īstenotu darbības uzlabošanas sistēmu;
c)
“darbības rādītāji” ir rādītāji, ko izmanto darbības uzraudzībai, salīdzināšanai un pārskatīšanai;
d)
“galvenie darbības rādītāji” ir darbības rādītāji, ko izmanto, lai noteiktu darbības mērķus;
e)
“komerciālā gaisa transporta kustības” iegūst, saskaitot pacelšanās un nolaišanās, tostarp pasažieru, kravas vai pasta pārvadāšanu par maksu vai nomas maksu, un aprēķina kā vidējo rādītāju trīs gadu laikā pēc darbības uzlabošanas plāna pieņemšanas neatkarīgi no maksimālās pacelšanās masas un pasažieru izmantoto vietu skaita;
f)
“saistošs mērķis” ir darbības mērķis, ko dalībvalstis pieņēmušas valsts vai funkcionālā gaisa telpas bloka darbības uzlabošanas plānā un uz kuru attiecas veicināšanas pasākumu sistēma, kurā paredzētas priekšrocības, preventīvie pasākumi un korektīvo pasākumu plāni;
g)
“gaisa pārvadātājs” ir gaisa pārvadājumu uzņēmums, kam ir derīga darbības licence, ko dalībvalsts izsniegusi saskaņā ar Eiropas Savienības tiesībām;
h)
“gaisa telpas izmantotāju pārstāvis” ir jebkura juridiskā persona vai uzņēmums, kas pārstāv vienas vai vairāku aeronavigācijas pakalpojumu izmantotāju kategoriju intereses;
i)
“aprēķinātās izmaksas” ir izmaksas, kas definētas Regulas (EK) Nr. 550/2004 15. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā;
j)
“valsts iestādes” ir regulatīvās iestādes valsts vai funkcionālā gaisa telpas bloka līmenī, kuru izmaksas var segt gaisa telpas izmantotāji, ja tās radušās saistībā ar aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu, piemērojot Regulas (EK) Nr. 1794/2006 5. panta 2. punktu;
k)
“taisnīguma kultūra” ir kultūra, kurā galvenos operatorus un pārējos operatorus nesoda par veiktajām darbībām, bezdarbību vai pieņemtajiem lēmumiem, kas ir atbilstoši viņu pieredzei un apmācībai, tomēr rupja nolaidība, tīši pārkāpumi un destruktīvas darbības netiek pieļautas;
l)
“lidostas koordinators” ir koordinētās lidostās izveidota funkcija, piemērojot Regulu (EEK) Nr. 95/93;
m)
“darbības uzraudzība” ir nepārtraukts datu apkopošanas un analīzes process, lai novērtētu faktisko ieguvumu no sistēmas attiecībā pret iepriekš noteiktajiem mērķiem.
3. pants
Darbības izvērtēšanas iestāde
1. Ja Komisija norīko darbības izvērtēšanas iestādi, lai sniegtu palīdzību darbības uzlabošanas sistēmas īstenošanā, šāda norīkošana ir tikai uz noteiktu laiku atbilstoša pārskata periodiem.
2. Darbības izvērtēšanas iestādei ir atbilstoša kompetence, un tā ir pietiekami objektīva, lai neatkarīgi veiktu Komisijas uzticētos uzdevumus, jo īpaši galvenajās piemērojamās darbības jomās.
3. Darbības izvērtēšanas iestāde palīdz Komisijai īstenot darbības uzlabošanas sistēmu, jo īpaši šādus uzdevumus:
a)
ar darbības rādītājiem saistītu datu vākšana, pārbaude, validēšana un izplatīšana;
b)
galveno darbības jomu pieņemšana vai jaunu noteikšana atbilstoši jomām, kas noteiktas ATM ģenerālplāna darbībā, kā minēts 8. panta 1. punktā, un saistīto galveno darbības rādītāju pieņemšana vai jaunu noteikšana;
c)
otrajā pārskata periodā un pēc tā - atbilstošo galveno darbības rādītāju noteikšana, lai visās galvenajās darbības jomās nosegtu tīkla funkciju un aeronavigācijas pakalpojumu darbību gan maršrutā, gan termināļa pakalpojumos;
d)
Eiropas Savienības darbības mērķu noteikšana vai pārskatīšana;
e)
robežvērtību noteikšana brīdinājuma mehānismu iedarbināšanai, kā minēts 9. panta 3. punktā;
f)
pieņemto darbības plānu, tostarp darbības mērķu atbilstības Eiropas Savienības mērķiem novērtējums;
g)
vajadzības gadījumā - novērtējums par to brīdinājuma robežvērtību, kas pieņemtas, piemērojot 18. panta 3. punktu, atbilstību Eiropas Savienības brīdinājuma robežvērtībām, kas minētas 9. panta 3. punktā;
h)
vajadzības gadījumā - pārskatīto darbības mērķu novērtējums vai attiecīgo dalībvalstu koriģējošie pasākumi;
i)
aeronavigācijas pakalpojumu darbību uzraudzība, salīdzināšana un pārskatīšana valsts un funkcionālā gaisa telpas bloka un Eiropas Savienības līmenī;
j)
tīkla funkciju darbību uzraudzība, salīdzināšana un pārskatīšana;
k)
ATM tīkla kopējās darbības nepārtraukta uzraudzība, tostarp gada pārskatu sagatavošana Vienotās gaisa telpas komitejai;
l)
darbības mērķu sasniegšanas novērtējums katra pārskata perioda beigās nolūkā sagatavot nākamo periodu.
4. Pēc Komisijas pieprasījuma darbības izvērtēšanas iestāde sniedz ad hoc informāciju un pārskatus par jautājumiem, kas saistīti ar darbību.
5. Darbības izvērtēšanas iestāde var ziņot un sniegt Komisijai ieteikumus par sistēmas uzlabošanu.
6. Attiecībā uz valsts uzraudzības iestādēm:
a)
lai veiktu ATM tīkla kopējās darbības nepārtrauktu uzraudzību, darbības izvērtēšanas iestāde iegūst no valsts uzraudzības iestādēm vajadzīgo informāciju saistībā ar valsts un funkcionālajiem gaisa telpas bloka darbības uzlabošanas plāniem;
b)
darbības izvērtēšanas iestāde palīdz valsts uzraudzības iestādēm pēc pieprasījuma sniegt neatkarīgu skatījumu uz valsts un funkcionālā gaisa telpas bloka darbības jautājumiem, piemēram, faktu salīdzinājums starp aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, kas strādā līdzīgos nosacījumos (salīdzināšana), darbības izmaiņu analīze pēdējos 5 gados vai nākotnes prognožu analīze;
c)
valstu uzraudzības iestādes var pieprasīt darbības izvērtēšanas iestādes palīdzību, lai noteiktu indikatīvo vērtību diapazonu valsts vai funkcionālai gaisa telpas bloka mērķu noteikšanai, ņemot vērā Eiropas perspektīvu. Šādas vērtības ir pieejamas valstu uzraudzības iestādēm, aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, lidostu operatoriem un gaisa telpas izmantotājiem.
7. Darbības izvērtēšanas iestāde vajadzības gadījumā sadarbojas ar Eiropas Aviācijas drošības aģentūru, lai veiktu uzdevumus, kas minēti 3. punktā saistībā ar drošību, nodrošinot atbilstību mērķiem un standartiem, kas noteikti un īstenoti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 216/2008.
8. Lai veiktu gaisa satiksmes vadības tīkla kopējas darbības nepārtrauktu uzraudzību, darbības izvērtēšanas iestāde izstrādā atbilstošus darba nosacījumus ar aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, lidostu operatoriem, lidostu koordinatoriem un gaisa pārvadātājiem.
4. pants
Valstu uzraudzības iestādes
1. Valstu uzraudzības iestādes valsts vai funkcionālā gaisa telpas bloka līmenī ir atbildīgas par darbības uzlabošanas plānu, darbības pārskatu izstrādi un darbības uzlabošanas plānu un mērķu uzraudzību. Lai veiktu šos uzdevumus, tās darbojas objektīvi, neatkarīgi un pārredzami.
2. Dalībvalstis nodrošina valstu uzraudzības iestādēm vajadzīgos resursus un iespējas vai pieeju resursiem un iespējām visās galvenajās darbības jomās, lai veiktu uzdevumus, kas paredzēti šajā regulā, tostarp izmeklēšanas pilnvaras, lai izpildītu 19. pantā minētos uzdevumus.
3. Ja dalībvalstij ir vairāk nekā viena valsts uzraudzības iestāde, tā paziņo Komisijai, kura valsts uzraudzības iestāde ir atbildīga par valsts koordināciju un attiecībām ar Komisiju saistībā ar šīs regulas īstenošanu.
5. pants
Funkcionālie gaisa telpas bloki
1. Dalībvalstis veicina ciešu sadarbību starp valsts uzraudzības iestādēm nolūkā izstrādāt darbības uzlabošanas plānu funkcionālā gaisa telpas bloka līmenī.
2. Ja dalībvalstis izlemj pieņemt darbības uzlabošanas plānu funkcionālā gaisa telpas bloka līmenī, tās:
a)
nodrošina darbības uzlabošanas plāna atbilstību II pielikumā minētajam paraugam;
b)
paziņo Komisijai, kura valsts uzraudzības iestāde ir atbildīga par koordināciju funkcionālā gaisa telpas blokā un attiecībām ar Komisiju saistībā ar darbības uzlabošanas plāna īstenošanu;
c)
izstrādā atbilstošus noteikumus, lai nodrošinātu, ka:
i)
katram galvenajam darbības rādītājam noteikts vienots mērķis;
ii)
ja mērķus nesasniedz, pasākumus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 549/2004 11. panta 3. punkta d) apakšpunktā, nosaka un piemēro pārskata periodā. Šajā nolūkā izmanto darbības uzlabošanas plānā paredzētās gada vērtības;
iii)
ja mērķus sasniedz vai nesasniedz, sekas ir atbilstīgi paredzētas funkcionālā gaisa telpas blokā;
d)
dalībvalstis kopīgi ir atbildīgas par darbības mērķu sasniegšanu, kas noteikti attiecībā uz funkcionālo gaisa telpas bloku,
e)
ja nav noteikta kopējā tarifikācijas zona Regulas (EK) Nr. 1794/2006 4. panta nozīmē, apkopo valsts izmaksu efektivitātes mērķus un sniedz informāciju par vispārīgiem rādītājiem, atspoguļojot izmaksu efektivitāti funkcionālā gaisa telpas bloka līmenī.
3. Ja funkcionālā gaisa telpas bloka dalībvalstis nepieņem darbības uzlabošanas plānu ar funkcionālā gaisa telpas bloka līmeņa mērķiem, tās sazinās ar Komisiju, lai iegūtu informāciju par apkopotajiem darbības mērķiem, kas funkcionālā gaisa telpas bloka līmenī vērsti uz atbilstību Eiropas Savienības darbības mērķiem.
6. pants
Koordinācija ar Eiropas Aviācijas drošības aģentūru (EADA)
Piemērojot Regulas (EK) Nr. 549/2004 13. panta a) apakšpunktu un saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 216/2008, Komisija vajadzības gadījumā veic saskaņošanu ar EADA attiecībā uz:
a)
darbības uzlabošanas sistēmas drošības aspektiem, tostarp galvenajiem drošības darbības rādītājiem un Eiropas Savienības drošības darbības mērķu noteikšanu, pārskatīšanu un īstenošanu, kā arī ieteikumu sniegšanu par atbilstošajām darbībām un pasākumiem pēc brīdinājumu mehānisma iedarbināšanas;
b)
galveno drošības darbības rādītāju un mērķu saskaņotību ar Eiropas Aviācijas drošības programmas īstenošanu, ko var pieņemt Eiropas Savienība.
7. pants
Pārskata periodu ilgums
1. Darbības uzlabošanas sistēmas pirmais pārskata periods ilgst no 2012. līdz 2014. kalendārā gada beigām. Nākamais pārskata periods ilgst piecus kalendāros gadus, ja vien netiek nolemts citādi, izdarot grozījumus šajā regulā.
2. Tāds pats pārskata periods attiecas uz Eiropas Savienības mēroga darbības mērķiem un valsts vai funkcionālo gaisa telpas bloku darbības uzlabošanas plāniem.
8. pants
Galvenās darbības jomas un darbības rādītāji
1. Lai noteiktu mērķus, Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 549/2004 5. panta 3. punktā minēto procedūru pieņem lēmumu par citu galveno darbības jomu iespējamu pievienošanu un pieņemšanu saskaņā ar minētās regulas 11. panta 4. punkta b) apakšpunktu.
2. Lai noteiktu mērķus, uz katru galveno darbības jomu attiecas viens vai ierobežots skaits galveno darbības rādītāju. Aeronavigācijas pakalpojumu darbību novērtē pēc katra galvenā darbības rādītāja saistošajiem mērķiem.
3. Mērķu noteikšanai Eiropas Savienības mērogā galvenie darbības rādītāji, kas izvēlēti katrā galvenajā darbības jomā, ir minēti I pielikuma 1. nodaļā.
4. Galvenie darbības rādītāji, ko izmanto valsts vai funkcionālo gaisa telpas bloku darbības mērķu noteikšanai, ir minēti I pielikuma 2. nodaļā.
5. Pārskata perioda gaitā nemaina galvenos darbības rādītājus. Izmaiņas pieņem, veicot grozījumus šajā regulā vismaz sešus mēnešus pirms jaunu Eiropas Savienības mēroga darbības mērķu pieņemšanas.
6. Papildus galvenajām darbības jomām un galvenajiem darbības rādītājiem, kas minēti šajā pantā, dalībvalstis valsts vai funkcionālā gaisa telpas bloka līmenī var lemt par darbības rādītāju un saistīto mērķu noteikšanu un izmantošanu papildus tiem, kas noteikti I pielikuma 2. nodaļā darbības uzraudzībai un/vai kā daļa no darbības uzlabošanas plāniem. Šie papildu rādītāji un mērķi atbalsta Eiropas Savienības mēroga sasniegumus un izrietošos valsts vai funkcionālā gaisa telpas bloka līmeņa mērķus. Tos, piemēram, var ietvert un attiecināt uz darbības plāna civilmilitāru vai meteoroloģisku dimensiju. Šiem papildu rādītājiem un mērķiem var pievienot atbilstošas veicināšanas pasākumu sistēmas, ko nosaka valsts vai funkcionālā gaisa telpas bloka līmenī.
II NODAĻA
DARBĪBAS UZLABOŠANAS PLĀNU SAGATAVOŠANA
9. pants
Eiropas Savienības mēroga darbības mērķi
1. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 549/2004 5. panta 3. punktā minēto procedūru Komisija pieņem Eiropas Savienības mēroga mērķus, ņemot vērā valsts uzraudzības iestāžu attiecīgo ieguldījumu un pēc apspriedēm par darbības drošības aspektiem ar ieinteresētajām personām, kā minēts šīs regulas 10. pantā, vajadzības gadījumā ar citām atbilstošajām organizācijām un Eiropas Aviācijas drošības aģentūru.
2. Eiropas Komisija izvirza Eiropas Savienības mēroga mērķus ne vēlāk kā piecpadsmit mēnešus pirms pārskata perioda sākuma un pieņem ne vēlāk kā divpadsmit mēnešus pirms pārskata perioda beigām.
3. Pieņemot Eiropas Savienības mēroga darbības mērķus, Komisija katram galvenajam darbības rādītājam nosaka brīdinājuma robežvērtību, pēc kuras var iedarbināt 18. pantā minētos brīdinājuma mehānismus. Izmaksu efektivitātes galveno darbības rādītāju brīdinājumu robežvērtības attiecas gan uz satiksmes, gan izmaksu rezultātiem.
4. Komisija pamato katru Eiropas Savienības mēroga darbības mērķi ar pieņēmumu aprakstu un pamatojumu, kas izmantots, nosakot šos mērķus, piemēram, valsts uzraudzības iestāžu ieguldījuma praktiskais rezultāts un citi fakti, prognozes par satiksmi un vajadzības gadījumā efektīvi noteiktu cenu līmeņu prognozes Eiropas Savienībai.
10. pants
Darbības uzlabošanas plānu izstrāde
1. Valsts uzraudzības iestādes vai nu valsts, vai funkcionālā gaisa telpas bloka līmenī izstrādā darbības uzlabošanas plānus, kuros ietverti Eiropas Savienības mēroga darbības mērķiem un III pielikumā minētajiem vērtēšanas kritērijiem atbilstoši mērķi. Ja attiecīgās dalībvalstis izlemj izstrādāt darbības plānu funkcionālā gaisa telpas bloka līmenī, piemērojot 5. panta 1. un 2. punktu, uz katru dalībvalsti vai funkcionālo gaisa telpas bloku var attiecināt tikai vienu darbības uzlabošanas plānu.
2. Lai atbalstītu darbības plānu sagatavošanu, valsts uzraudzības iestādes nodrošina:
a)
aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēju sazināšanos ar attiecīgajām apakšvienībām atbilstoši uzņēmējdarbības plāniem, kas sagatavoti saskaņā ar Eiropas Savienības mēroga mērķiem;
b)
saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 549/2004 10. pantu apspriedes ar ieinteresētajām personām par darbības uzlabošanas plānu un darbības mērķiem. Vismaz trīs nedēļas pirms apspriedes ieinteresētajām pusēm sniedz pietiekamu informāciju.
3. Darbības plānos jo īpaši ietver:
a)
satiksmes prognozi, kas izteikta katrā pārskata perioda gadā apkalpotās pakalpojumu vienībās, nodrošinot izmantoto rādītāju pamatojumu;
b)
aeronavigācijas pakalpojumu aprēķinātās izmaksas, ko saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 550/2004 15. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu noteikusi(-šas) dalībvalsts(-is);
c)
darbības uzlabošanas mērķu sasniegšanai vajadzīgo ieguldījumu aprakstu un to piemērojamības aprakstu saistībā ar Eiropas ATM ģenerālplānu un to saskaņotību ar tajā izklāstītajām galvenajām attīstības un izmaiņu jomām un virzieniem;
d)
darbības mērķus katrā atbilstošajā galvenajā darbības jomā, kas noteiktas, atsaucoties uz katru galveno darbības rādītāju visam pārskata periodam, uzraudzības un veicināšanas nolūkā izmantojot gada vērtības;
e)
plāna civilmilitārās dimensijas aprakstu, ietverot darbību aprakstu gaisa telpas elastīgai izmantošanai, lai palielinātu kapacitāti, pienācīgi ņemot vērā militāro misiju efektivitāti, un vajadzības gadījumā attiecīgo darbības rādītāju un mērķu apraksts saskaņā ar darbības uzlabošanas plāna rādītājiem un mērķiem;
f)
aprakstu un pamatojumu tam, kā d) apakšpunktā minētie darbības mērķi sekmē un veicina Eiropas Savienības mēroga darbības mērķus;
g)
skaidru dažādu struktūru identifikāciju, kas atbildīgas par mērķu sasniegšanu un savu konkrēto ieguldījumu;
h)
veicināšanas pasākumu aprakstu, kas piemēroti dažādās atbildīgajās struktūrās, lai veicinātu mērķu sasniegšanu pārskata perioda laikā;
i)
valsts uzraudzības iestāžu veiktos pasākumus, lai uzraudzītu darbības mērķu sasniegšanu;
j)
aprakstu apspriežu rezultātiem ar ieinteresētajām personām, tostarp dalībnieku uzdotos jautājumus un darbības, par kurām panākta vienošanās.
4. Darbības plānus balsta uz II pielikumā pievienoto paraugu, un tajos var, ja dalībvalstis, piemērojot 8. panta 6. punktu, attiecīgi izlemj, ietvert papildu rādītājus un saistītos mērķus.
11. pants
Veicināšanas pasākumu sistēmas
1. Veicināšanas pasākumu sistēmas, ko darbības uzlabošanas plānos piemēro dalībvalstis, atbilst šiem vispārējiem principiem:
a)
tās ir efektīvas, samērīgas, ticamas un netiek mainītas pārskata perioda laikā;
b)
tās īsteno nediskriminējoši un pārredzami ar mērķi atbalstīt uzlabojumus pakalpojumu sniegšanā;
c)
tās ir daļa no normatīvās vides, kas ex ante zināma visām ieinteresētajām pusēm un piemērojama visā pārskata perioda laikā;
d)
tās veicina struktūru rīcību, uz kurām attiecas mērķu noteikšana, lai sasniegtu augstu darbības līmeni un saistītos mērķus.
2. Stimuli attiecībā uz drošības mērķiem ir vērsti uz to, lai veicinātu paredzēto drošības mērķu pilnīgu sasniegšanu un saglabāšanu, vienlaikus pieļaujot darbības uzlabojumus citās galvenajās darbības jomās. Tie nebūs finansiāli un būs ietverti darbības plānos ar termiņiem un/vai saistītiem pasākumiem, piemērojot Komisijas 2005. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2096/2005, ar kuru paredz kopīgas prasības aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanai (10), un/vai īstenojot Regulas (EK) Nr. 216/2008 noteikumus.
3. Izmaksu efektivitātes mērķu stimuli ir finansiāli, un tos regulē attiecīgie noteikumi Regulas (EK) Nr. 1794/2006 11. panta 1. un 2. punktā. Tie jāietver riska dalīšanas mehānismos valsts vai funkcionālā gaisa telpas bloka līmenī.
4. Dalībvalstu pieņemtie kapacitātes mērķu stimuli var būt finansiāli vai cita veida, piemēram, korektīvi rīcības plāni ar termiņiem un saistītiem pasākumiem, tostarp prēmijām un sodiem. Ja stimuli ir finansiāli, tos regulē Regulas (EK) Nr. 1794/2006 12. panta noteikumi.
5. Vides mērķu stimulu mērķis ir veicināt paredzēto vides prasību līmeņu sasniegšanu, vienlaikus pieļaujot darbības uzlabojumus citās galvenajās darbības jomās. Tie ir finansiāli vai nefinansiāli, un par tiem izlemj dalībvalstis, ņemot vērā vietējos apstākļus.
6. Turklāt dalībvalstis valsts un funkcionālā gaisa telpas bloka līmenī var noteikt vai apstiprināt veicināšanas pasākumu sistēmas par gaisa telpas izmantotājiem, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1794/2006 12. pantā.
III NODAĻA
DARBĪBAS UZLABOŠANAS PLĀNU PIEŅEMŠANA
12. pants
Darbības uzlabošanas plānu sākotnējā pieņemšana
Pēc valsts uzraudzības iestāžu priekšlikuma dalībvalstis ne mazāk kā sešus mēnešus pēc Eiropas Savienības mēroga mērķu pieņemšanas valsts vai funkcionālā gaisa telpas bloka līmenī pieņem un paziņo Komisijai par saviem darbības uzlabošanas plāniem, kuros ietverti saistošie darbības mērķi.
13. pants
Darbības uzlabošanas plānu novērtējums un mērķu pārskatīšana
1. Komisija novērtē darbības uzlabošanas plānus, to mērķus un jo īpaši to atbilstību Eiropas Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķiem un atbilstīgo ieguldījumu tajos, pamatojoties uz III pielikumā minētajiem kritērijiem, pienācīgi ņemot vērā situācijas novērtējumu, kas var būt mainījusies laikā no Eiropas Savienības mēroga mērķu pieņemšanas datuma līdz darbības uzlabošanas plāna novērtējuma datumam.
2. Ja darbības uzlabošanas plāna darbības mērķi ir atbilstoši Eiropas Savienības mēroga mērķiem un konstatēts atbilstīgs ieguldījums tajos, Komisija ne vēlāk kā četrus mēnešus pēc plāna saņemšanas par to paziņo dalībvalstij(-īm).
3. Ja darbības uzlabošanas plāna darbības mērķis(-i) nav atbilstošs(-i) Eiropas Savienības mēroga mērķiem un nav konstatēts atbilstīgs ieguldījums tajos, Komisija var ne vēlāk kā četrus mēnešus pēc plāna saņemšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 549/2004 5. panta 2. punktā minēto procedūru izlemt sniegt dalībvalstij(-īm) ieteikumus par pārskatīta(-u) darbības mērķa(-u) pieņemšanu. Šādu lēmumu pieņem pēc apspriedes ar attiecīgo(-ām) dalībvalsti(-īm) un precīzi nosaka, kurš(-i) mērķis(-i) jāpārskata, un pamato Komisijas novērtējumu.
4. Šādā gadījumā ne vairāk kā divus mēnešus pēc ieteikuma sniegšanas attiecīgā(-ās) dalībvalsts(-is) pieņem pārskatītos darbības mērķus, pienācīgi ņemot vērā Komisijas viedokli, un atbilstošus pasākumus šo mērķu sasniegšanai un par to paziņo Komisijai.
14. pants
Pārskatīto darbības mērķu novērtējums un koriģējošo pasākumu pieņemšana
1. Divus mēnešus pēc paziņošanas Komisija novērtē pārskatītos darbības mērķus un jo īpaši to atbilstību Eiropas Savienības mēroga darbības mērķiem, un atbilstīgo ieguldījumu tajos, pamatojoties uz III pielikumā minētajiem kritērijiem.
2. Ja 13. panta 4. punktā minētie pārskatītie mērķi ir atbilstoši Eiropas Savienības mēroga mērķiem un konstatēts atbilstīgs ieguldījums tajos, Komisija ne vēlāk kā divus mēnešus pēc pārskatīto mērķu saņemšanas par to paziņo dalībvalstij(-īm).
3. Ja pārskatītie darbības mērķi un atbilstošie pasākumi joprojām nav atbilstoši Eiropas Savienības mēroga mērķiem un nav konstatēts atbilstīgs ieguldījums tajos, Komisija ne vēlāk kā divus mēnešus pēc pārskatīto mērķu saņemšanas un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 549/2004 5. panta 3. punktā minēto procedūru var izlemt, ka attiecīgai(-ām) dalībvalstij(-īm) jāveic koriģējoši pasākumi.
4. Šādā lēmumā precīzi noteikts, kurš(-i) mērķis(-i) jāpārskata, un pamatots Komisijas novērtējums. Tas var ietvert šo mērķu darbības rezultātu līmeni, lai ļautu attiecīgajai(-ajām) dalībvalstij(-īm) veikt atbilstošus koriģējošus pasākumus, un/vai ietvert priekšlikumus par šādiem atbilstošiem pasākumiem.
5. Par dalībvalsts(-u) pieņemtajiem koriģējošajiem pasākumiem paziņo Komisijai ne vēlāk kā divus mēnešus pēc Komisijas lēmuma, ietverot elementus, kas atspoguļo atbilstību Komisijas lēmumam.
15. pants
Darbības plāni un mērķi, kas pieņemti pēc pārskata perioda sākuma
Darbības uzlabošanas plānus vai koriģējošos pasākumus, kas pieņemti pēc pārskata perioda sākuma, īstenojot 13. un 14. pantā izklāstītās procedūras, piemēro ar atpakaļejošu spēku no pārskata perioda pirmās dienas.
16. pants
Eiropas Savienības mēroga mērķu pārskatīšana
1. Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 549/2004 5. panta 3. punktā minēto procedūru var izlemt pārskatīt Eiropas Savienības mēroga mērķus:
a)
pirms pārskata perioda sākuma, ja ir būtiski pierādījumi tam, ka sākotnējie dati, pieņēmumi un pamatojumi, kas izmantoti, lai izvirzītu sākotnējos Eiropas Savienības mēroga mērķus, vairs nav spēkā;
b)
pārskata perioda laikā, piemērojot 18. pantā minēto brīdinājuma mehānismu.
2. Ja pārskata Eiropas Savienības mēroga mērķus, var būt jāveic grozījumi pastāvošajos darbības uzlabošanas plānos. Šādā gadījumā Komisija var izlemt veikt šīs regulas II un III nodaļā noteiktos atbilstošos grafika regulējumus.
IV NODAĻA
DARBĪBAS MĒRĶU IZPILDES UZRAUDZĪBA
17. pants
Nepārtraukta uzraudzība un ziņošana
1. Darbības uzlabošanas plānu īstenošanu uzrauga Komisija un valsts uzraudzības iestādes valsts un funkcionālā gaisa telpas bloka līmenī. Ja pārskata periodā mērķus nesasniedz, valsts uzraudzības iestādes, lai labotu situāciju, piemēro atbilstošus pasākumus, kas noteikti darbības uzlabošanas plānā. Šajā nolūkā izmanto darbības uzlabošanas plānā paredzētās gada vērtības.
2. Ja Komisija konstatē būtisku un pastāvīgu darbības apjoma samazinājumu dalībvalsts vai funkcionālajā gaisa telpas blokā, kas ietekmē citas vienotās Eiropas gaisa telpas izveidošanas valstis un/vai visu Eiropas gaisa telpu, tā var attiecīgajām dalībvalstīm un valsts vai funkcionālā gaisa telpas bloka attiecīgajai uzraudzības iestādei pieprasīt noteikt, piemērot vai paziņot Komisijai par atbilstošiem pasākumiem darbības uzlabošanas plāna mērķu sasniegšanai.
3. Dalībvalstis vismaz ik gadu un tad, ja pastāv risks nesasniegt darbības mērķus, ziņo Komisijai par darbības plānu un mērķu uzraudzību, ko veic valsts vai funkcionālā gaisa telpas bloka uzraudzības iestādes. Komisija vismaz ik gadu ziņo Vienotās gaisa telpas komitejai par darbības mērķu izpildi.
18. pants
Brīdinājuma mehānismi
1. Ja perioda sākumā neparedzamo apstākļu dēļ, kas tajā pašā laikā ir nepārvarami un nav atkarīgi no dalībvalstu gribas, Eiropas Savienības līmenī ir sasniegtas 9. panta 3. punktā minētās brīdinājuma robežvērtības, Komisija pārskata situāciju, ar Vienotās gaisa telpas komitejas starpniecību apspriežoties ar dalībvalstīm, un trīs mēnešu laikā sniedz priekšlikumus par atbilstošām darbībām, tostarp par Eiropas Savienības mēroga darbības mērķu pārskatīšanu un tai sekojošu valsts un funkcionālā gaisa telpas bloka darbības mērķu pārskatīšanu.
2. Ja perioda sākumā neparedzamo apstākļu dēļ, kas tajā pašā laikā ir nepārvarami un nav atkarīgi no dalībvalstu un to struktūrvienību gribas, uz kurām attiecas darbības mērķi, valsts un funkcionālā gaisa telpas bloka līmenī ir sasniegtas 9. panta 3. punktā minētās brīdinājuma robežvērtības, attiecīgā valsts uzraudzības iestāde pārskata situāciju, sazinoties ar Komisiju, un trīs mēnešu laikā var sniegt priekšlikumus par atbilstošiem pasākumiem, tostarp par valsts un funkcionālā gaisa telpas bloka darbības mērķu pārskatīšanu.
3. Lai ņemtu vērā vietējos apstākļus un specifiku, dalībvalstis valsts un funkcionālā gaisa telpas bloka līmenī var pieņemt brīdinājuma robežvērtības, kas atšķiras no tām, kas minētas 9. panta 3. punktā. Šādā gadījumā šīs robežvērtības nosaka darbības uzlabošanas plānos un konsekventi ar robežvērtībām, kas pieņemtas saskaņā ar 9. panta 3. punktu. Novirzēm vajadzīgs detalizēts pamatojums. Piemērojot šīs robežvērtības, izmanto 2. punktā noteikto procesu.
4. Ja brīdinājuma mehānismu īstenošanas rezultātā pārskata darbības uzlabošanas plānus un mērķus, Komisija veicina šādu pārskatīšanu, atbilstoši pielāgojot grafiku, kas piemērojams saskaņā ar šīs regulas II un III nodaļā minēto procedūru.
19. pants
Atbilstības uzraudzības veicināšana
Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem ir jāsekmē pārbaudes un apsekojumi, tostarp objektu apmeklējumi, ko veic Komisija un valsts uzraudzības iestāde(-es), kas atbildīga(-as) par to uzraudzību, iestādes pilnvarota kvalificēta struktūra, kas rīkojas šo iestāžu vārdā, vai, ciktāl tas ir atbilstoši, EADA. Neskarot uzraudzības pilnvaras, kas uzticētas valsts uzraudzības iestādēm un EADA, pilnvarotajām personām ir tiesības:
a)
saistībā ar galvenajām darbības jomām pārbaudīt atbilstošos dokumentus un jebkurus citus materiālus, kas attiecas uz darbības uzlabošanas plānu un mērķu noteikšanu;
b)
kopēt pilnībā vai daļēji šādus dokumentus;
c)
lūgt mutiskus paskaidrojumus uz vietas.
Šādas pārbaudes un apsekošanu veic atbilstoši tās dalībvalsts spēkā esošajām procedūrām, kurā šādus pasākumus veic.
V NODAĻA
AR AERONAVIGĀCIJAS DARBĪBAS RĀDĪTĀJU VIENOTĀ EIROPAS GAISA TELPĀ SAISTĪTĀS INFORMĀCIJAS APKOPOŠANA, VALIDĒŠANA, PĀRBAUDE UN IZPLATĪŠANA
20. pants
Datu apkopošana un validēšana darbības pārskatīšanai
1. Papildus datiem, ko Komisija jau apkopojusi, izmantojot citus Eiropas Savienības instrumentus, un ko var lietot arī darbības pārskatīšanai, valsts iestādes, aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji, lidostu operatori, lidostu koordinatori un gaisa pārvadātāji nodrošina Komisijai IV pielikumā minētos datus saskaņā ar šajā pielikumā noteiktajām prasībām.
2. Valsts iestādes var pilnībā vai daļēji deleģēt vai reorganizēt datu sniegšanas pienākumu valsts uzraudzības iestāžu, aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēju, lidostu operatoru un lidostu koordinatoru vidū nolūkā ņemt vērā vietējo specifiku un pastāvošos ziņošanas kanālus.
3. Datu sniedzēji veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu datu kvalitāti, validēšanu un savlaicīgu nodošanu, tostarp pierādījumus kvalitātes pārbaužu un validēšanas procesu veikšanai, skaidrojumus konkrētiem Eiropas Komisijas pieprasījumiem, kas saistīti ar datu kvalitāti, un vajadzības gadījumā rīcības plāniem, lai uzlabotu datu kvalitāti. Datus sniedz bez maksas, vajadzības gadījumā elektroniski, Komisijas norādītā formātā.
4. Komisija novērtē kvalitāti un validē datus, kas nosūtīti saskaņā ar 1. pantu. Ja datus nevar pienācīgi izmantot darbības pārskatā, Komisija var veikt atbilstošus pasākumus, lai novērtētu un uzlabotu datu kvalitāti sadarbībā ar dalībvalstīm un jo īpaši ar valsts uzraudzības iestādēm.
5. Šajā regulā 1. pantā minētie dati, kas saistīti ar darbību un kas jau nodrošināti Eurocontrol, uzskatāmi par nodrošinātiem arī Komisijai. Pretējā gadījumā Komisija un Eurocontrol veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka šādi dati Komisijai pieejami saskaņā ar 3. pantā minētajām prasībām.
6. Ja noteiktas būtiskas jaunu datu prasības vai sagaidāma nepietiekama datu kvalitāte, Komisija var veikt eksperimentālus pētījumus, kuri dalībvalstīm jāveic brīvprātīgi pirms ieviestas prasības attiecībā uz jauniem datiem, izdarot grozījumus šajā regulā. Šādus eksperimentālus pētījumus veic, lai novērtētu attiecīgās datu apkopošanas iespējamību, ņemot vērā priekšrocības, ko nodrošina datu pieejamība attiecībā uz datu apkopošanas izmaksām un respondentu slogu.
21. pants
Informācijas izplatīšana
1. Komisija izplata vispārīgu informāciju, lai sasniegtu mērķus, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 549/2004 11. pantā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regulu (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (11), jo īpaši tās 4. pantu un Regulas (EK) Nr. 550/2004 18. pantu.
2. Informācija, kas ietverta 3. panta 3. punkta a) apakšpunktā, ir publiski pieejama attiecīgajām ieinteresētajām pusēm, jo īpaši elektroniskā veidā.
3. Regulas 3. panta 3. punkta k) apakšpunktā minētie gada ziņojumi ir publiski pieejami. Norādes uz šiem ziņojumiem publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Komisija var izlemt regulāri sniegt citu vispārēju informāciju attiecīgajām ieinteresētajām pusēm, jo īpaši elektroniskā veidā.
4. Regulas 9. pantā minētie Eiropas Savienības mēroga mērķi un atsauce uz pieņemtajiem III nodaļā minētajiem darbības plāniem ir publiski pieejama un publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
5. Individuālu pieeju konkrētai informācijai, piemēram, apstiprinātajiem datiem un statistikai, piešķir datu sniedzējam, uz kuru šī informācija un darbības attiecas tieši.
VI NODAĻA
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
22. pants
Pārsūdzība
Dalībvalstīm jānodrošina, lai saskaņā ar šo regulu pieņemtie lēmumi ir pienācīgi pamatoti un uz tiem attiecas efektīva pārskatīšanas un/vai pārsūdzības procedūra.
23. pants
Pārejas pasākumi
Ja dalībvalstis pirmā pārskata perioda laikā izlemj pieņemt darbības uzlabošanas plānu ar funkcionālā gaisa telpas bloka līmeņa mērķiem, tās nodrošina, ka:
a)
plāns aizstāj valsts plānus, sākot no 1. janvāra vienā no pārskata perioda gadiem;
b)
plāna ilgums nepārsniedz atlikušo pārskata perioda ilgumu;
c)
plāna darbības mērķi ir vismaz tik vērienīgi, kā apvienojot iepriekšējos valsts mērķus.
24. pants
Sistēmas pārskats
Komisija pārskata procesa efektivitāti līdz 2013. gada 1. jūlijam. Līdz 2014. gada beigām un regulāri pēc tam Komisija pārskata darbības uzlabošanas sistēmu un jo īpaši analizē sistēmas ietekmi, efektivitāti un darbības jomu, pienācīgi ņemot vērā ICAO veikto darbu šajā jomā.
25. pants
Grozījumi Regulā (EK) Nr. 2096/2005
Regulu (EK) Nr. 2096/2005 groza šādi:
1.
I pielikuma 2. nodaļas 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
“2.2. Organizatoriskā vadība
Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējs izveido uzņēmējdarbības plānu par vismaz piecu gadu laika posmu. Uzņēmējdarbības plānā:
a)
izklāsta vispārējos pakalpojumu sniedzēja mērķus, stratēģiju šo mērķu sasniegšanai atbilstoši pakalpojumu sniedzēja iespējamam vispārējam ilgtermiņa plānam un saistībā ar attiecīgajām Eiropas Savienības prasībām infrastruktūras attīstības vai citu tehnoloģiju attīstības kontekstā;
b)
ietver attiecīgo darba sasniegumu mērķus, kas var būt piemērojami drošības, kapacitātes, vides un izmaksu efektivitātes ziņā.
Informācija, kas ietverta a) un b) apakšpunktā, atbilst valsts vai funkcionālā gaisa telpas bloka Regulas (EK) Nr. 549/2004 11. pantā minētajam darbības plānam un attiecībā uz drošības datiem ir konsekventa ar valsts drošības programmu, kas minēta ICAO 11. pielikuma standarta pantā 2.27.1., kas 2009. gada 20. jūlijā grozīts ar 47B-A.
Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējs izstrādā drošības un uzņēmējdarbības pamatojumus lielākajiem investīciju projektiem, tostarp vajadzības gadījumā ietekmes novērtējumu par atbilstošajiem darbības mērķiem, kas minēti 2.2. panta b) apakšpunktā, un nosaka ieguldījumus, ko paredz juridiskās prasības, kas saistītas ar SESAR īstenošanu.
Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējs izveido gada plānu par nākamo gadu, kurā precizē uzņēmējdarbības plānā iekļauto un apraksta tajā veiktās izmaiņas.
Gada plānā iekļauj šādus aspektus attiecībā uz pakalpojumu sniegšanas līmeni un kvalitāti, piemēram, aspektus, kas var būt piemērojami paredzamajam jaudas līmenim, drošībai, videi un izmaksu efektivitātei:
a)
informāciju par jaunas infrastruktūras ieviešanu vai cita veida attīstības aspektus un formulējumu attiecībā uz to, kā tas palīdzēs uzlabot aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēju darbības rādītājus, tostarp pakalpojumu kvalitāti un sniegšanas līmeni;
b)
darbības rādītājus, kas atbilst valsts vai funkcionālā gaisa telpas bloka darbības plānam, kas minēts Regulas (EK) Nr. 549/2004 11. pantā, ar kuriem pietiekami varētu novērtēt pakalpojumu sniegšanas kvalitāti un līmeni;
c)
informāciju par pasākumiem, kas paredzēti, lai mazinātu drošības riskus, kas apzināti aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēju drošības plānā, tostarp drošības rādītājus, lai pārraudzītu drošības riskus, un vajadzības gadījumā riska mazināšanas pasākumu plānotās izmaksas;
d)
pakalpojumu sniedzēja paredzētās īstermiņa finanšu pozīcijas, kā arī izmaiņas, ko tās rada uzņēmējdarbības plānā vai kā tās to ietekmē.
Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējs pēc pieprasījuma saskaņā ar nosacījumiem, ko valsts uzraudzības iestāde noteikusi saskaņā ar valsts tiesībām, nodrošina Komisijai uzņēmējdarbības plāna un gada plāna daļu par darbības rādītājiem.”
2.
I pielikuma 9. nodaļu aizstāj ar šādu nodaļu:
“9. PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ ZIŅOJUMU SNIEGŠANU
Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējam jāspēj iesniegt attiecīgajai valsts uzraudzības iestādei gada pārskatu par savu darbību. Pārskatā iekļaujami finanšu rezultāti, neierobežojot Regulas (EK) Nr. 550/2004 12. panta noteikumus pakalpojumu sniegšanas regulā, kā arī dati par darbību un citu svarīgu rīcību un uzlabojumiem, jo īpaši drošības jomā.
Ziņojumā obligāti iekļauj:
-
sniegto pakalpojumu līmeņa novērtējumu,
-
pakalpojuma sniedzēju sniegumu salīdzinājumā ar darbības mērķiem, kā noteikts uzņēmējdarbības plānā, salīdzinot praktiski padarīto ar gada plānu, izmantojot snieguma rādītājus, kas iekļauti gada plānā,
-
jāsniedz dažādo mērķu skaidrojums un jānosaka pasākumi, lai novērstu nepilnības Regulas (EK) Nr. 549/2004 11. pantā minētā pārskata perioda laikā,
-
darbības un infrastruktūras izmaiņas,
-
finanšu rezultātus, ja vien tos nepublicē atsevišķi atbilstoši pakalpojumu sniegšanas Regulas (EK) Nr. 550/2004 12. panta 1. punktam,
-
informāciju par oficiālo apspriežu gaitu ar pakalpojumu sniedzējiem,
-
informāciju par cilvēkresursu politiku.
Aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējs gada pārskata saturu sagatavo pēc Eiropas Komisijas pieprasījuma un publisko valsts uzraudzības iestādes noteiktajam un saskaņā ar valsts tiesību aktiem.”
26. pants
Spēkā stāšanās
1. Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
2. Regulas V nodaļu piemēro no 2011. gada 1. janvāra. Pirmais pārskata periods sākas 2012. gada 1. janvārī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2010. gada 29. jūlijā