NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 311/2012
ze dne 21. prosince 2011,
kterým se mění nařízení Komise (ES) č. 809/2004, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/71/ES, pokud jde o prvky související s prospekty a inzeráty
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2003/71/ES ze dne 4. listopadu 2003 o prospektu, který má být zveřejněn při veřejné nabídce nebo přijetí cenných papírů k obchodování, a o změně směrnice 2001/34/ES (1), a zejména na čl. 7 odst. 1 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (ES) č. 809/2004 (2) vyžaduje, aby emitenti ze třetích zemí připravili historické finanční údaje obsažené v prospektech pro veřejnou nabídkou cenných papírů nebo přijetí cenných papírů k obchodování na regulovaném trhu v souladu s Mezinárodními standardy účetního výkaznictví (IFRS) nebo s vnitrostátními účetními standardy třetí země za předpokladu, že jsou rovnocenné s IFRS.
(2)
Za účelem posouzení rovnocennosti obecně uznávaných účetních zásad (GAAP) třetí země s přijatými IFRS stanoví nařízení Komise (ES) č. 1569/2007 (3) definici rovnocennosti a zřizuje mechanismus pro určení rovnocennosti GAAP třetí země. Na základě podmínek mechanismu rovnocennosti by mohlo být emitentům ze třetích zemí dovoleno po přechodné období končící dne 31. prosince 2011 používat zásady GAAP třetích zemí, které své standardy sbližují s IFRS nebo se zavázaly IFRS přijmout. Je důležité posoudit úsilí těch zemí, které přijaly opatření ke sblížení svých účetních standardů s IFRS nebo k přijetí IFRS. Nařízení (ES) č. 1569/2007 bylo proto změněno, aby se přechodné období prodloužilo do 31. prosince 2014. Komise vzala v úvahu zprávu podanou Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy (ESMA) v listopadu 2010 o Číně, Kanadě, Indii a Jižní Koreji, které uplatňovaly přechodné období podle rozhodnutí Komise 2008/961/ES ze dne 12. prosince 2008 o používání vnitrostátních účetních standardů některých třetích zemí a mezinárodních standardů pro účetní výkaznictví emitenty cenných papírů ve třetích zemích při sestavování jejich konsolidovaných účetních závěrek (4), a nařízení Komise (ES) č. 809/2004, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/71/ES, pokud se jedná o prvky související s prospekty a inzeráty (5), a rovněž aktualizované informace o Číně a Indii z dubna 2011.
(3)
V dubnu 2010 vydalo ministerstvo financí Číny „Plán pro další sbližování účetních standardů pro obchodní společnosti (ASBE) se standardy IFRS“, v němž znovu zopakovalo závazek Číny pokračovat v procesu sbližování s IFRS. Od října 2010 byly všechny stávající standardy a výklady vydané Radou pro mezinárodní účetní standardy začleněny do ABSE. Úroveň sbližování je podle orgánu ESMA uspokojivá a rozdíly nejsou tak významné, aby představovaly nesoulad s IFRS. Proto je vhodné od 1. ledna 2012 považovat čínské účetní standardy pro obchodní společnosti (ASBE) za rovnocenné schváleným IFRS.
(4)
Rada pro účetní standardy Kanady se v lednu 2006 veřejně zavázala přijmout standardy IFRS do 31. prosince 2011. Schválila začlenění IFRS do příručky kanadského Institutu autorizovaných účetních znalců jako kanadské GAAP pro všechny veřejně odpovědné ziskové podniky počínaje rokem 2011. Proto je vhodné od 1. ledna 2012 považovat kanadské zásady GAAP za rovnocenné přijatým standardům IFRS.
(5)
Korejská komise finančního dozoru a Korejský účetní institut se v březnu 2007 veřejně zavázaly přijmout standardy IFRS do 31. prosince 2011. Korejská rada pro účetní standardy přijala IFRS ve formě korejských standardů IFRS (K-IFRS). K-IFRS jsou totožné s IFRS a od roku 2011 jsou povinné pro všechny společnosti kotované v Jižní Koreji. Nekotované finanční instituce a státní podniky jsou rovněž povinny K-IFRS používat. Ostatní nekotované společnosti se mohou rozhodnout, zda je budou uplatňovat, či nikoliv. Proto je vhodné od 1. ledna 2012 považovat zásady GAAP Jižní Korey za rovnocenné přijatým standardům IFRS.
(6)
Indická vláda a indický Institut autorizovaných účetních znalců se v červenci 2007 veřejně zavázaly přijmout standardy IFRS do 31. prosince 2011 s cílem uvést indické GAAP plně do souladu s IFRS do konce programu. Při šetření na místě v lednu 2011 však orgán ESMA zjistil, že indické zásady GAAP vykazují zřejmě řadu odchylek od IFRS, které by se mohly v praxi projevit jako významné. Nejasnosti ohledně časového harmonogramu pro zavedení systému podávání zpráv slučitelného s IFRS přetrvávají. Protože žádný z emitentů v Indii nevyužil dobrovolné předběžné uplatňování IFRS, neexistují žádné zkušenosti ohledně jejich prosazování.
(7)
Proto je vhodné prodloužit přechodné období v Unii nejvýše na tři roky, do 31. prosince 2014, aby emitenti třetích zemí mohli sestavit své roční a pololetní účetní závěrky v souladu se zásadami GAAP Indie.
(8)
Protože přechodné období, pro které byla udělena rovnocennost GAAP Číny, Kanady, Jižní Korey a Indie podle nařízení (ES) č. 809/2004, skončilo dne 31. prosince 2011, mělo by se toto nařízení použít ode dne 1. ledna 2012. Je to nezbytné k tomu, aby byla emitentům z těchto třetích zemí kotovaným v Unii poskytnuta právní jistota a předešlo se riziku, že by své účetní závěrky museli přepracovat podle IFRS. Ustanovení o zpětné platnosti tak zmenšuje případné další zatížení pro dotčené emitenty.
(9)
Nařízení (ES) č. 809/2004 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Článek 35 nařízení (ES) č. 809/2004 se mění takto:
1)
v odstavci 5 se vkládá druhý pododstavec, který zní:
„Kromě standardů uvedených v prvním pododstavci mohou od 1. ledna 2012 emitenti ze třetích zemí předkládat své historické finanční údaje v souladu s těmito standardy:
a)
obecně uznávanými účetními zásadami Čínské lidové republiky;
b)
obecně uznávanými účetními zásadami Kanady;
c)
obecně uznávanými účetními zásadami Korejské republiky.“
2)
odstavec 5a se nahrazuje tímto:
„5a. Emitenti ze třetích zemí nejsou povinni podle přílohy I bodu 20.1; přílohy IV bodu 13,1; přílohy VII bodu 8,2; přílohy X bodu 20.1 nebo přílohy XI bodu 11.1 přepracovat historické finanční údaje zahrnuté do prospektu a relevantní pro účetní období před účetním obdobím počínajícím dne 1. ledna 2015 nebo po tomto datu, nebo podle požadavku podle přílohy VII bodu 8.2a; přílohy IX bodu 11.1; nebo přílohy X bodu 20.1a poskytnout popis rozdílů mezi mezinárodními standardy pro účetní výkaznictví přijatými podle nařízení (ES) č. 1606/2002 a účetními zásadami, v souladu s nimiž byly tyto údaje vypracovány s ohledem na účetní období před účetním obdobím počínajícím dne 1. ledna 2015 nebo po tomto datu, za předpokladu, že historické finanční údaje jsou vypracovány v souladu s obecně uznávanými účetními zásadami Indické republiky.“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. prosince 2011.
KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) Nr. 311/2012
(2011. gada 21. decembris),
ar ko groza Regulu (EK) Nr. 809/2004 par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/71/EK īstenošanu attiecībā uz elementiem, kas saistīti ar prospektiem un reklāmu
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 4. novembra Direktīvu 2003/71/EK par prospektu, kurš jāpublicē, publiski piedāvājot vērtspapīrus vai atļaujot to tirdzniecību, un par Direktīvas 2001/34/EK grozījumiem (1) un jo īpaši tās 7. panta 1. punktu,
tā kā:
(1)
Komisijas Regulā (EK) Nr. 809/2004 (2) noteikta prasība trešo valstu emitentiem, publiski piedāvājot vērtspapīrus vai atļaujot to tirdzniecību regulētā tirgū, prospektos iekļaujamo vēsturisko finanšu informāciju sagatavot saskaņā ar Starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem (SFPS) vai trešās valsts attiecīgajiem valsts grāmatvedības standartiem, ja tie ir līdzvērtīgi iepriekšminētajiem.
(2)
Lai novērtētu trešās valsts vispārpieņemto grāmatvedības principu līdzvērtību pieņemtiem SFPS, Komisijas Regulā (EK) Nr. 1569/2007 (3) sniegta līdzvērtības definīcija un paredzēts mehānisms trešo valstu VPGP līdzvērtības noteikšanai. Saskaņā ar līdzvērtības noteikšanas mehānismu trešās valsts emitentiem pārejas periodā, kas beidzas 2011. gada 31. decembrī, var atļaut izmantot to trešo valstu VPGP, kurās jau bija uzsākta konverģence vai kuras bija apņēmušās pieņemt SFPS. Ir svarīgi izvērtēt to valstu centienus, kuras veikušas pasākumus savu grāmatvedības standartu konverģencei ar SFPS vai to pieņemšanai. Tādēļ Regula (EK) Nr. 1569/2007 tika grozīta, lai pagarinātu šo pārejas periodu līdz 2014. gada 31. decembrim. Komisija ņēma vērā Eiropas Vērtspapīru un tirgus iestādes (EVTI) 2010. gada novembra ziņojumu attiecībā uz Ķīnu, Kanādu, Indiju un Dienvidkoreju, kurām bija noteikts pārejas periods ar Komisijas 2008. gada 12. decembra Lēmumu 2008/961/EK par noteiktu trešo valstu grāmatvedības standartiem un starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem, ko izmanto trešo valstu vērtspapīru emitenti, lai sagatavotu konsolidētos finanšu pārskatus (4), un Komisijas 2008. gada 12. decembra Regulu (EK) Nr. 1289/2008, ar ko groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 809/2004 par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/71/EK īstenošanu attiecībā uz elementiem, kas saistīti ar prospektiem un reklāmu (5), kā arī 2011. gada aprīlī atjaunināto informāciju attiecībā uz Ķīnu un Indiju
(3)
Ķīnas Finanšu ministrija 2010. gada aprīlī izdeva “Ceļvedi biznesa uzņēmumu Grāmatvedības standartu konverģencei ar SFPS” (BUGS), kurā atkārtoti pausta Ķīnas apņemšanās turpināt konverģenci ar SFPS. Kopš 2010. gada oktobra Starptautiskās grāmatvedības standartu padomes izdotie standarti un interpretācijas ir ieviestas BUGS. EVTI konverģences pakāpi atzina par apmierinošu, un atšķirības nerada neatbilstību SFPS. Tāpēc ir lietderīgi no 2012. gada 1. janvāra uzskatīt Ķīnas BUGS par līdzvērtīgiem pieņemtiem SFPS.
(4)
Kanādas Grāmatvedības standartu padome 2006. gada janvārī publiski apņēmās pieņemt SFPS līdz 2011. gada 31. decembrim. Tā apstiprināja SFPS iestrādāšanu Kanādas Sertificēto grāmatvežu institūta rokasgrāmatā kā Kanādas VPGS, kas attiecas uz visiem uz peļņu orientētiem uzņēmumiem, kam jāsniedz publiski pārskati, sākot no 2011. gada. Tāpēc ir lietderīgi no 2012. gada 1. janvāra uzskatīt Kanādas VPGS par līdzvērtīgiem pieņemtiem SFPS.
(5)
Korejas Finanšu uzraudzības komisija un Korejas Grāmatvedības institūts 2007. gada martā publiski apņēmās pieņemt SFPS līdz 2011. gada 31. decembrim. Korejas Grāmatvedības standartu padome ir pieņēmusi SFPS kā Korejas SFPS (K-SFPS). K-SFPS ir identiski SFPS, un kopš 2011. gada tie attiecas uz visiem kotētiem uzņēmumiem Dienvidkorejā. Arī nekotētām finanšu institūcijām un valsts īpašumā esošiem uzņēmumiem ir jāpiemēro K-SFPS. Citi nekotēti uzņēmumi tos var piemērot brīvprātīgi. Tāpēc ir lietderīgi no 2012. gada 1. janvāra uzskatīt Dienvidkorejas VPGS par līdzvērtīgiem pieņemtiem SFPS.
(6)
Indijas valdība un Indijas Sertificēto grāmatvežu institūts 2007. gada jūlijā publiski apņēmās pieņemt SFPS līdz 2011. gada 31. decembrim nolūkā līdz programmas beigām panākt Indijas VPGP pilnīgu atbilstību SFPS. Tomēr pēc izpētes uz vietas 2011. gada janvārī EVTI konstatēja, ka Indijas VPGP varētu būt vairākas atšķirības no SFPS, kas praksē varētu izrādīties būtiskas. Joprojām nav skaidrības par SFPS atbilstīgas pārskatu sistēmas īstenošanas grafiku. Tā kā Indijā nav emitentu, kas būtu izmantojuši brīvprātīgās agrīnās SFPS piemērošanas priekšrocības, nav arī pieredzes par SFPS izpildes nodrošināšanu.
(7)
Attiecīgi ir lietderīgi pagarināt pārejas periodu uz laiku līdz trim gadiem, proti, līdz 2014. gada 31. decembrim, lai ļautu trešo valstu emitentiem Savienībā sagatavot savus gada un pusgada finanšu pārskatus saskaņā ar Indijas VPGP.
(8)
Pārejas periods, kurā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 809/2004 Ķīnas, Kanādas Dienvidkorejas un Indijas VPGP bija noteikts līdzvērtības statuss, beidzas 2011. gada 31. decembrī, tāpēc šī regula būtu jāpiemēro no 2012. gada 1. janvāra. Tas vajadzīgs, lai minēto trešo valstu emitentiem, kas kotējas Savienībā, sniegtu tiesisko noteiktību un izvairītos no situācijas, kad tiem savi finanšu pārskati jāsalāgo ar SFPS. Retrospektīvā piemērošana attiecīgajiem emitentiem tādējādi mazina iespējamo papildu slogu.
(9)
Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 809/2004,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulas (EK) Nr. 809/2004 35. pantu groza šādi:
1)
panta 5. punktā pievieno šādu otro daļu:
“Papildus pirmajā daļā minētajiem standartiem no 2012. gada 1. janvāra trešo valstu emitenti var sniegt vēsturisko finansiālo informāciju saskaņā ar šādiem standartiem:
a)
Ķīnas Tautas Republikas vispārpieņemtie grāmatvedības principi;
b)
Kanādas vispārpieņemtie grāmatvedības principi;
c)
Korejas Republikas vispārpieņemtie grāmatvedības principi.”;
2)
panta 5.a punktu aizstāj ar šādu:
“5.a Uz trešo valstu emitentiem neattiecina prasību saskaņā ar I pielikuma 20.1. punktu, IV pielikuma 13.1. punktu, VII pielikuma 8.2. punktu, X pielikuma 20.1. punktu vai XI pielikuma 11.1. punktu sniegt atkārtotu pārskatu par vēsturisko finansiālo informāciju, kas iekļauta prospektā un attiecas uz finanšu gadiem pirms finanšu gadiem, kas sākas 2015. gada 1. janvārī vai vēlāk, vai prasību saskaņā ar VII pielikuma 8.2.a punktu, IX pielikuma 11.1. punktu vai X pielikuma 20.1.a punktu sniegt izvērstu aprakstu par atšķirībām starp SFPS, kas pieņemti atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1606/2002, un grāmatvedības standartiem, saskaņā ar kuriem šādu informāciju gatavo attiecībā uz finanšu gadiem pirms finanšu gadiem, kas sākas 2015. gada 1. janvārī vai vēlāk, ja vēsturiskā finanšu informācija ir sagatavota saskaņā ar Indijas Republikas vispārpieņemtajiem grāmatvedības standartiem.”
2. pants
Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2012. gada 1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2011. gada 21. decembrī