ROZHODNUTÍ RADY 2010/440/SZBP
ze dne 11. srpna 2010
o prodloužení mandátu zvláštního zástupce Evropské unie pro oblast afrických Velkých jezer
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 28, čl. 31 odst. 2 a článek 33 této smlouvy,
s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dne 15. února 2007 přijala Rada společnou akci 2007/112/SZBP (1) o jmenování pana Roelanda VAN DE GEERA zvláštním zástupcem Evropské unie pro oblast afrických Velkých jezer (dále jen „zvláštní zástupce EU“).
(2)
Dne 22. února 2010 přijala Rada rozhodnutí 2010/113/SZBP (2) o prodloužení mandátu zvláštního zástupce EU do 31. srpna 2010.
(3)
Mandát zvláštního zástupce EU by měl být prodloužen do 31. srpna 2011. Po vstupu rozhodnutí o zřízení Evropské služby pro vnější činnost v platnost může být na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoká představitelka“) mandát zvláštního zástupce EU ukončen dříve, pokud tak rozhodne Rada.
(4)
Zvláštní zástupce EU bude vykonávat svůj mandát za situace, která se může zhoršit a která by mohla ohrozit cíle společné zahraniční a bezpečnostní politiky stanovené v článku 21 Smlouvy,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Zvláštní zástupce Evropské unie
Mandát pana Roelanda VAN DE GEERA jako zvláštního zástupce Evropské unie pro oblast afrických Velkých jezer se prodlužuje do 31. srpna 2011. Po vstupu rozhodnutí o zřízení Evropské služby pro vnější činnost v platnost může být na návrh vysoké představitelky mandát zvláštního zástupce EU ukončen dříve, pokud tak rozhodne Rada.
Článek 2
Cíle politiky
Mandát zvláštního zástupce EU vychází z cílů politiky Evropské unie (dále jen „EU“ nebo „Unie“) týkající se další stabilizace a konsolidace situace po ukončení konfliktu v oblasti afrických Velkých jezer, přičemž zvláštní pozornost je věnována regionálnímu rozměru vývoje v příslušných zemích. Tyto cíle jsou zaměřeny především na dodržování základních norem demokracie a řádné správy věcí veřejných, včetně dodržování lidských práv a právního státu, a zahrnují:
a)
aktivní a účinný příspěvek k důsledné, udržitelné a odpovědné politice Unie v oblasti afrických Velkých jezer a prosazování soudržného přístupu Unie v oblasti; zvláštní zástupce EU podporuje činnost vysoké představitelky v dané oblasti;
b)
zajištění nepřetržitého úsilí Unie o stabilizaci a rekonstrukci v oblasti prostřednictvím aktivní přítomnosti na tomto území a na příslušných mezinárodních fórech, udržování styků s klíčovými činiteli a přispívání k řešení krizí;
c)
přispívání k řešení situace po ukončení přechodného období v Konžské demokratické republice (KDR), zejména pokud jde o politický proces konsolidace nových institucí a vymezení širšího mezinárodního rámce pro politické konzultace a koordinaci s novou vládou;
d)
přispívání, v úzké spolupráci s OSN / misí OSN v Konžské demokratické republice (MONUC), k mezinárodnímu úsilí o podporu komplexní reformy bezpečnostního sektoru v KDR, zejména s ohledem na koordinační úlohu, kterou je Unie připravena v této souvislosti přijmout;
e)
přispívání k příslušným činnostem navazujícím na mezinárodní konferenci o oblasti Velkých jezer, zejména prostřednictvím navázání úzkých kontaktů se sekretariátem pro oblast Velkých jezer a jeho výkonným tajemníkem, jakož i s trojkou následného mechanismu a rovněž prostřednictvím podpory dobrých sousedských vztahů v oblasti;
f)
řešení přetrvávajícího značného problému ozbrojených skupin působících přes hranice, který s sebou nese riziko destabilizace zemí v oblasti a prohloubení jejich vnitřních problémů;
g)
přispívání ke stabilizaci situace po ukončení konfliktu v Burundi, Rwandě a Ugandě, zejména přítomností na mírových jednáních s ozbrojenými skupinami, jako jsou FNL a LRA.
Článek 3
Mandát
K dosažení cílů politik se zvláštnímu zástupci EU uděluje mandát:
a)
navazovat a udržovat úzké styky se zeměmi oblasti Velkých jezer, Organizací spojených národů, Africkou unií, klíčovými africkými zeměmi a hlavními partnery KDR a Unie, jakož i regionálními a subregionálními africkými organizacemi, dalšími významnými třetími zeměmi a dalšími významnými regionálními vůdci;
b)
poskytovat poradenství a podávat zprávy o možnostech Unie při podpoře procesu stabilizace a konsolidace a o nejlepším způsobu provádění iniciativ Unie;
c)
poskytovat rady a pomoc při provádění reformy bezpečnostního sektoru v KDR;
d)
přispívat k činnostem navazujícím na mezinárodní konferenci o oblasti Velkých jezer, zejména prostřednictvím podpory politik vymezených v oblasti, jež sledují cíle nenásilí a vzájemné obrany při řešení konfliktů, jakož i prostřednictvím regionální spolupráce v rámci podpory lidských práv a demokratizace, řádné správy věcí veřejných, soudní spolupráce a boje proti beztrestnosti a nedovolenému využívání přírodních zdrojů;
e)
přispívat k lepšímu porozumění úlohy Unie jako jedné z organizací ovlivňujících veřejné mínění v oblasti;
f)
přispívat, pokud je o to požádán, k jednání stran o mírových dohodách a dohodách o příměří, jakož i k jejich plnění a navazovat s nimi diplomatická jednání v případě porušení podmínek uvedených dohod; v souvislosti s probíhajícími jednáními s LRA by tyto činnosti měly být prováděny v úzké koordinaci se zvláštním zástupcem Evropské unie pro Súdán;
g)
přispívat k provádění politiky Unie v oblasti lidských práv a obecných zásad Unie pro lidská práva, zejména obecných zásad Unie týkajících se dětí v ozbrojených konfliktech, a politiky Unie týkající se rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1325(2000) o ženách, míru a bezpečnosti, včetně sledování vývoje situace v tomto ohledu a podávání zpráv.
Článek 4
Provádění mandátu
Zvláštní zástupce EU odpovídá za provádění mandátu pod dohledem vysoké představitelky. Zvláštní zástupce EU odpovídá za provádění mandátu pod dohledem vysoké představitelky.
Politický a bezpečnostní výbor udržuje se zvláštním zástupcem EU výsadní spojení a je pro zvláštního zástupce EU hlavním orgánem pro styk s Radou. Politický a bezpečnostní výbor poskytuje zvláštnímu zástupci EU strategické a politické vedení v rámci jeho mandátu, aniž by byly dotčeny pravomoci vysoké představitelky. Politický a bezpečnostní výbor udržuje se zvláštním zástupcem EU výsadní spojení a je pro zvláštního zástupce EU hlavním orgánem pro styk s Radou. Politický a bezpečnostní výbor poskytuje zvláštnímu zástupci EU strategické a politické vedení v rámci jeho mandátu, aniž by byly dotčeny pravomoci vysoké představitelky.
Článek 5
Financování
1. Finanční referenční částka určená na krytí výdajů souvisejících s mandátem zvláštního zástupce EU v období od 1. září 2010 do 31. srpna 2011 činí 1 520 000 EUR.
2. Výdaje jsou spravovány v souladu s postupy a pravidly použitelnými na souhrnný rozpočet Unie.
3. Správa výdajů bude upravena ve smlouvě mezi zvláštním zástupcem EU a Komisí. Zvláštní zástupce EU je za veškeré výdaje odpovědný Komisi.
Článek 6
Sestavení a složení týmu
1. Zvláštní zástupce EU odpovídá za sestavení svého týmu v mezích svého mandátu a odpovídajících finančních prostředků, které má k dispozici. Tým zahrnuje odborníky na konkrétní politické otázky podle požadavků mandátu. Zvláštní zástupce EU neprodleně informuje o složení svého týmu Radu a Komisi.
2. Členské státy a orgány Unie mohou navrhnout vyslání personálu ke zvláštnímu zástupci EU. Plat personálu vyslaného členským státem nebo orgánem Unie ke zvláštnímu zástupci EU hradí dotyčný členský stát nebo dotyčný orgán Unie. Ke zvláštnímu zástupci EU mohou být rovněž přiděleni odborníci vyslaní členskými státy do generálního sekretariátu Rady. Mezinárodní smluvní pracovníci musí být státními příslušníky některého členského státu.
3. Veškerý vyslaný personál je nadále administrativně podřízen vysílajícímu členskému státu nebo orgánu Unie a vykonává své povinnosti a jedná v zájmu mandátu zvláštního zástupce EU.
Článek 7
Výsady a imunity zvláštního zástupce EU a členů jeho týmu
Výsady, imunity a další záruky nezbytné pro splnění a řádné působení mise zvláštního zástupce EU a členů jeho týmu se podle potřeby dohodnou s hostitelskou stranou nebo stranami. Členské státy a Komise poskytují k tomuto účelu veškerou nezbytnou podporu.
Článek 8
Bezpečnost utajovaných informací EU
Zvláštní zástupce EU a členové jeho týmu dodržují bezpečnostní zásady a minimální bezpečnostní normy zavedené rozhodnutím Rady 2001/264/ES ze dne 19. března 2001, kterým se přijímají bezpečnostní předpisy Rady (3), zejména při nakládání s utajovanými informacemi EU.
Článek 9
Přístup k informacím a logistická podpora
1. Členské státy, Komise a sekretariát Rady zajistí, aby měl zvláštní zástupce EU přístup k veškerým důležitým informacím.
2. Logistickou podporu v oblasti mise poskytují, podle okolností, delegace Unie nebo členské státy.
Článek 10
Bezpečnost
V souladu s politikou Unie pro bezpečnost personálu vyslaného mimo Unii při provádění operací podle hlavy V Smlouvy přijme zvláštní zástupce EU v souladu se svým mandátem a s ohledem na bezpečnostní situaci v rámci své územní působnosti veškerá rozumně proveditelná opatření pro zajištění bezpečnosti veškerého personálu, který je mu přímo podřízen, zejména tím, že
a)
vypracuje bezpečnostní plán pro danou misi na základě pokynů generálního sekretariátu Rady zahrnující fyzická, organizační a procedurální bezpečnostní opatření pro danou misi, řízení bezpečných přesunů personálu do oblasti mise a uvnitř této oblasti, jakož i řízení bezpečnostních událostí, a zahrnující pohotovostní a evakuační plán mise;
b)
zajistí, aby byl veškerý personál vyslaný mimo Unii pojištěn pro případ zvýšeného rizika, jak vyžaduje situace v oblasti mise;
c)
zajistí, aby všichni členové jeho týmu, kteří mají být vysláni mimo Unii, včetně najatého místního personálu prošli před příjezdem nebo bezprostředně po příjezdu do oblasti mise náležitým bezpečnostním školením, a to na základě stupně rizika vyhodnoceného pro danou oblast mise generálním sekretariátem Rady;
d)
zajistí, aby byla provedena veškerá schválená doporučení vydaná na základě pravidelných posouzení bezpečnosti, a podává vysoké představitelce, Radě a Komisi písemné zprávy o provádění těchto doporučení a o dalších bezpečnostních otázkách v rámci zpráv v polovině období a zpráv o provádění mandátu.
Článek 11
Podávání zpráv
Zvláštní zástupce EU pravidelně podává ústní a písemné zprávy vysoké představitelce a Politickému a bezpečnostnímu výboru. Zvláštní zástupce EU podává podle potřeby zprávy rovněž pracovním skupinám Rady. Pravidelné písemné zprávy jsou rozesílány prostřednictvím sítě COREU. Na doporučení vysoké představitelky nebo Politického a bezpečnostního výboru může zvláštní zástupce EU podávat zprávy Radě pro zahraniční věci.
Článek 12
Koordinace
1. Zvláštní zástupce EU podporuje soudržnost mezi činiteli společné zahraniční a bezpečnostní politiky / společné bezpečnostní a obranné politiky a celkovou politickou koordinaci Unie. Pomáhá zajišťovat, že všechny nástroje Unie jsou na místě uplatňovány konzistentním způsobem v zájmu dosažení cílů politiky Unie. Činnosti zvláštního zástupce EU jsou koordinovány s činnostmi Komise a případně i s činnostmi dalších zvláštních zástupců Evropské unie působících v oblasti. Zvláštní zástupce EU pravidelně informuje mise členských států a delegace Unie.
2. Na místě jsou udržovány úzké vztahy s vedoucími delegací Unie a vedoucími misí členských států. Ti se snaží být zvláštnímu zástupci EU co nejvíce nápomocni při provádění mandátu. Zvláštní zástupce EU rovněž udržuje vztahy s dalšími mezinárodními a regionálními subjekty působícími na místě.
3. Zvláštní zástupce zajišťuje soulad mezi činnostmi poradní a pomocné mise Unie pro reformu bezpečnostního sektoru v Konžské demokratické republice (EUSEC RD Congo) a policejní mise Unie v Konžské demokratické republice v rámci reformy bezpečnostního sektoru a justičního rozhraní (EUPOL RD Congo) a poskytuje vedoucím těchto misí vedení v otázkách místní politické situace. Zvláštní zástupce EU přispívá ke koordinaci s ostatními mezinárodními subjekty, kteří se podílejí na reformě bezpečnostního sektoru v KDR. Zvláštní zástupce EU a civilní velitel operace se podle potřeby vzájemně konzultují.
Článek 13
Přezkum
Provádění tohoto rozhodnutí a jeho soulad s jinými iniciativami Unie v dané oblasti budou pravidelně přezkoumávány. Zvláštní zástupce EU předloží vysoké představitelce, Radě a Komisi koncem února roku 2011 zprávu o pokroku a na konci svého mandátu souhrnnou zprávu o provádění mandátu.
Článek 14
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
V Bruselu dne 11. srpna 2010.
PADOMES LĒMUMS 2010/440/KĀDP
(2010. gada 11. augusts),
ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Āfrikas Lielo ezeru reģionā
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. pantu, 31. panta 2. punktu un 33. pantu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko iesniegusi Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos,
tā kā:
(1)
Padome 2007. gada 15. februārī pieņēma Vienoto rīcību 2007/112/KĀDP (1), ar ko Roeland VAN DE GEER kungu iecēla par Eiropas Savienības īpašo pārstāvi (turpmāk “ESĪP”) Āfrikas Lielo ezeru reģionā.
(2)
Padome 2010. gada 22. februārī pieņēma Lēmumu 2010/113/KĀDP (2), ar ko ESĪP pilnvaru termiņu pagarina līdz 2010. gada 31. augustam.
(3)
ESĪP pilnvaru termiņš būtu jāpagarina līdz 2011. gada 31. augustam. Tomēr ESĪP pilnvaras var beigties agrāk, ja Padome pieņemtu tādu lēmumu pēc Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (turpmāk “AP”) priekšlikuma, kad būtu stājies spēkā lēmums, ar ko izveido Eiropas Ārējās darbības dienestu.
(4)
ESĪP īstenos savas pilnvaras situācijā, kas var pasliktināties un varētu kaitēt Līguma 21. pantā izklāstīto kopējās ārpolitikas un drošības politikas mērķu sasniegšanai,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Eiropas Savienības īpašais pārstāvis
Ar šo ESĪP Āfrikas Lielo ezeru reģionā Roeland VAN DE GEER kunga pilnvaru termiņš tiek pagarināts līdz 2011. gada 31. augustam. ESĪP pilnvaras var beigties agrāk, ja Padome pieņemtu tādu lēmumu pēc AP priekšlikuma, kad būtu stājies spēkā lēmums, ar ko izveido Eiropas Ārējās darbības dienestu.
2. pants
Politikas mērķi
ESĪP pilnvaru pamatā ir Eiropas Savienības (turpmāk “ES” vai “Savienība”) politikas mērķi saistībā ar situācijas turpmāku stabilizēšanu un konsolidēšanu pēc konflikta Āfrikas Lielo ezeru reģionā, īpašu uzmanību pievēršot norišu reģionālajiem aspektiem attiecīgajās valstīs. Šie mērķi, ar ko jo īpaši veicina demokrātijas un labas pārvaldības pamatnormu ievērošanu, tostarp cilvēktiesību un tiesiskuma principa ievērošanu, ietver:
a)
konsekventas, ilgtspējīgas un atbildīgas Savienības politikas Āfrikas Lielo ezeru reģionā aktīvu un efektīvu sekmēšanu un saskaņotas vispārējas Savienības pieejas reģionā veicināšanu. ESĪP atbalsta darbu, ko reģionā veic AP;
b)
Savienības turpmākas apņemšanās atbalstīt stabilizācijas un atjaunošanas procesu reģionā nodrošināšanu, aktīvi darbojoties uz vietas un atbilstīgos starptautiskos forumos, darbojoties koordinēti ar galvenajiem spēkiem un sekmējot krīžu pārvarēšanu;
c)
ieguldījuma sniegšanu Kongo Demokrātiskajai Republikai (KDR) pēc pārejas laika, jo īpaši attiecībā uz jauno iestāžu konsolidēšanas politisko procesu, kā arī nosakot plašāku starptautisku sistēmu politiskām konsultācijām un koordinācijai ar jauno valdību;
d)
ieguldījuma sniegšanu ciešā sadarbībā ar Apvienoto Nāciju Organizāciju/MONUC starptautiskos centienos veikt kompleksu drošības sektora reformu KDR, jo īpaši ņemot vērā koordinējošo lomu, ko šajā sakarā ir gatava uzņemties Savienība;
e)
ieguldījuma sniegšanu piemērotos turpmākos pasākumos saistībā ar starptautisko konferenci par Lielo ezeru reģionu, jo īpaši izveidojot ciešus kontaktus ar Lielo ezeru reģiona Sekretariātu un tā izpildsekretāru, kā arī ar turpmāko pasākumu mehānisma trijotni un veicinot labas kaimiņattiecības reģionā;
f)
arvien būtiskākās to bruņoto grupējumu problēmas risināšanu, kuri darbojas pāri robežām un var destabilizēt reģiona valstis un padziļināt to iekšējās problēmas;
g)
ieguldījuma sniegšanu stabilizācijai pēc konflikta Burundi, Ruandā un Ugandā, jo īpaši klātesot miera sarunās ar bruņotiem grupējumiem, piemēram, FNL (Forces nationales de libération) un LRA (Lord's Resistance Army).
3. pants
Pilnvaras
Lai sasniegtu politikas mērķus, ESĪP ir pilnvarots:
a)
izveidot un uzturēt ciešus kontaktus ar Lielo ezeru reģiona valstīm, Apvienoto Nāciju Organizāciju, Āfrikas Savienību, galvenajām Āfrikas valstīm un galvenajiem KDR un Savienības partneriem, kā arī ar Āfrikas reģionālajām un apakšreģionālajām organizācijām, citām attiecīgajām trešām valstīm un citiem svarīgākajiem reģionālajiem vadītājiem;
b)
sniegt konsultācijas un ziņot par Savienības iespējām atbalstīt stabilizācijas un konsolidācijas procesu, kā arī par to, kā vislabāk īstenot Savienības ierosmes;
c)
sniegt konsultācijas un atbalstu saistībā ar KDR drošības sektora reformu;
d)
sniegt ieguldījumu turpmākajos pasākumos saistībā ar starptautisko konferenci par Lielo ezeru reģionu, jo īpaši atbalstot reģionā noteikto politiku, tiecoties uz mērķiem - nevardarbību un savstarpēju aizsardzību konfliktu risināšanā, kā arī attiecībā uz reģionālu sadarbību - sekmējot cilvēktiesības un demokratizāciju, labu pārvaldību, tiesu iestāžu sadarbību un cīņu pret nesodāmību un dabas resursu nelikumīgu izmantošanu;
e)
palīdzēt reģiona sabiedriskās domas veidotājiem labāk izprast Savienības nozīmi;
f)
dot ieguldījumu, ja to lūdz, lai risinātu sarunas un īstenotu iesaistīto pušu panāktos miera un pamiera nolīgumus, un iesaistīties diplomātiskos pasākumos, ja minētos līgumus neievēro; saistībā ar notiekošajām sarunām ar LRA šādas darbības būtu jāveic ciešā koordinācijā ar ESĪP Sudānā;
g)
sniegt ieguldījumu, īstenojot ES politiku cilvēktiesību jomā un ES pamatnostādnes cilvēktiesību jomā, jo īpaši ES Pamatnostādnes par bērniem bruņotos konfliktos un ES politiku saistībā ar ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1325 (2000) par sievietēm, mieru un drošību, tostarp veicot uzraudzību un ziņojot par norisēm šajā jomā.
4. pants
Pilnvaru īstenošana
1. ESĪP ir atbildīgs par pilnvaru īstenošanu AP pakļautībā.
2. Politikas un drošības komiteja (turpmāk “PDK”) uztur privileģētus sakarus ar ESĪP un ir galvenais ESĪP kontaktpunkts sakariem ar Padomi. PDK saskaņā ar savām pilnvarām, neskarot AP pilnvaras, dod ESĪP stratēģiskas norādes un politisku virzību.
5. pants
Finansējums
1. ESĪP pilnvaru īstenošanas izdevumiem paredzētā finanšu atsauces summa laikposmam no 2010. gada 1. septembra līdz 2011. gada 31. augustam ir EUR 1 520 000.
2. Izdevumus pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam.
3. Izdevumus pārvalda saskaņā ar ESĪP un Komisijas noslēgtu līgumu. ESĪP sniedz Komisijai pārskatu par visiem izdevumiem.
6. pants
Komandas izveide un sastāvs
1. ESĪP saskaņā ar savām pilnvarām un atbilstīgajiem pieejamiem finanšu līdzekļiem ir atbildīgs par savas komandas izveidi. Komandā iekļauj personas, kam, kā pilnvarās paredzēts, ir īpašas zināšanas konkrētos politikas jautājumos. ESĪP operatīvi informē Padomi un Komisiju par komandas sastāvu.
2. Dalībvalstis un Savienības iestādes var ierosināt personāla norīkošanu darbā pie ESĪP. Atalgojumu personālam, ko kāda dalībvalsts vai Savienības iestāde norīko darbā pie ESĪP, maksā attiecīgā dalībvalsts vai Savienības iestāde. Darbā pie ESĪP var nosūtīt arī ekspertus, ko dalībvalstis ir norīkojušas darbā uz Padomes Ģenerālsekretariātu. Starptautiskajiem personāla līgumdarbiniekiem ir kādas dalībvalsts valstspiederība.
3. Norīkotais personāls turpina būt nosūtītājas valsts vai nosūtītājas Savienības iestādes administratīvā pakļautībā, un tas veic savus pienākumus un rīkojas ESĪP pilnvaru interesēs.
7. pants
ESĪP un viņa personāla privilēģijas un imunitāte
Par privilēģijām, imunitāti un citām garantijām, kas vajadzīgas ESĪP un viņa personāla locekļu misijas veikšanai un sekmīgai norisei, attiecīgi vienojas ar uzņēmēju pusi/uzņēmējām pusēm. Šajā nolūkā dalībvalstis un Komisija sniedz visu vajadzīgo atbalstu.
8. pants
Klasificētas ES informācijas drošība
ESĪP un viņa komandas locekļi ievēro drošības principus un minimālos standartus, kas ir noteikti Padomes Lēmumā 2001/264/EK (2001. gada 19. marts), ar ko pieņem Padomes drošības reglamentu (3), jo īpaši rīkojoties ar klasificētu ES informāciju.
9. pants
Piekļuve informācijai un materiāltehniskais atbalsts
1. Dalībvalstis, Komisija un Padomes Ģenerālsekretariāts nodrošina, ka ESĪP var piekļūt jebkurai atbilstīgai informācijai.
2. Savienības delegācijas un/vai dalībvalstis attiecīgā gadījumā nodrošina materiāltehnisko atbalstu reģionā.
10. pants
Drošība
Saskaņā ar Savienības politiku tāda personāla drošības jomā, kas izvietots ārpus Savienības, lai veiktu operatīvas darbības saskaņā ar Līguma V sadaļu, ESĪP saskaņā ar savām pilnvarām un drošības situāciju ģeogrāfiskajā teritorijā, par ko viņš ir atbildīgs, veic visus praktiski iespējamos pasākumus visa viņa tiešā pakļautībā esošā personāla drošībai, jo īpaši:
a)
izstrādājot konkrētai misijai drošības plānu, kura pamatā ir Padomes Ģenerālsekretariāta norādes, ietverot tai pielāgotus fiziskus, organizatoriskus un procesuālus drošības pasākumus, reglamentējot personāla drošu pārvietošanos uz misijas teritoriju un drošu pārvietošanos tajā, kā arī drošības pārkāpumu novēršanu un plānus ārkārtas situācijām un misijas evakuācijai;
b)
nodrošinot, ka visam personālam, kas izvietots ārpus Savienības, ir augsta riska apdrošināšana atbilstīgi apstākļiem misijas teritorijā;
c)
nodrošinot, ka visi komandas locekļi, ko izvieto ārpus Savienības, tostarp vietējie līgumdarbinieki, pirms vai pēc ierašanās misijas teritorijā ir piedalījušies atbilstīgās drošības apmācībās, kuru pamatā ir riska klasifikācija, ko misijas teritorijai piešķīris Padomes Ģenerālsekretariāts;
d)
nodrošinot, ka tiek īstenoti visi saskaņotie ieteikumi, kas sniegti pēc regulāra drošības izvērtējuma, un - saistībā ar starpposma ziņojumiem un pārskata ziņojumu par pilnvaru īstenošanu - rakstiski ziņojot AP, Padomei un Komisijai par šo ieteikumu īstenošanu un citiem drošības jautājumiem.
11. pants
Ziņošana
ESĪP regulāri sniedz mutiskus un rakstiskus ziņojumus AP un PDK. Vajadzības gadījumā ESĪP ziņojumus sniedz arī Padomes darba grupām. Rakstiskus ziņojumus regulāri izsūta, izmantojot COREU tīklu. Pēc AP vai PDK ieteikuma ESĪP var sniegt ziņojumus arī Ārlietu padomei.
12. pants
Koordinācija
1. ESĪP veicina saskaņotību starp kopējās ārpolitikas un drošības politikas/kopējās drošības un aizsardzības politikas dalībniekiem un vispārēju Savienības politikas saskaņošanu. ESĪP palīdz nodrošināt, lai visi Savienības instrumenti misijas norises vietā būtu saskaņoti Savienības politisko mērķu sasniegšanas nolūkā. ESĪP darbības koordinē ar Komisijas darbībām, kā arī attiecīgā gadījumā ar darbībām, ko reģionā veic citi ESĪP. ESĪP regulāri sniedz informatīvus ziņojumus dalībvalstu pārstāvniecībām un Savienības delegācijām.
2. Misijas norises vietā ESĪP uztur ciešu saikni ar Savienības delegāciju vadītājiem un dalībvalstu pārstāvniecību vadītājiem. Viņi dara visu iespējamo, lai palīdzētu ESĪP īstenot pilnvaras. ESĪP uztur saikni arī ar citām starptautiskajām un reģionālajām struktūrām attiecīgajā teritorijā.
3. ESĪP nodrošina saskaņotību starp Eiropas Savienības misijas darbībām, lai sniegtu padomu un palīdzību drošības sektora reformai Kongo Demokrātiskajā Republikā (EUSEC RD Congo) un Eiropas Savienības policijas misijas darbībām, kas sāktas saskaņā ar drošības sektora reformu (DSR) un tās saistību ar tiesu iestāžu sistēmu Kongo Demokrātiskajā Republikā (EUPOL RD Congo), un sniedz šo misiju vadītājiem norādes par vietējo politiku. ESĪP palīdz koordinēt sadarbību ar citiem starptautiskajiem dalībniekiem, kas iesaistīti KDR DSR. ESĪP un civilais operācijas komandieris vajadzības gadījumā savstarpēji apspriežas.
13. pants
Pārskatīšana
Šā lēmuma īstenošanu un saderību ar citām Savienības darbībām reģionā regulāri pārskata. ESĪP 2011. gada februāra beigās iesniedz AP, Padomei un Komisijai progresa ziņojumu un pilnvaru termiņa beigās - visaptverošu pilnvaru īstenošanas pārskata ziņojumu.
14. pants
Stāšanās spēkā
Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
Briselē, 2010. gada 11. augustā