ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 9. března 2012
o Státní podpoře SA.12522 (C 37/08) - Francie: uplatňování rozhodnutí „Sernam 2“
(oznámeno pod číslem C(2012) 1616)
(Pouze francouzské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/398/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (SFEU), a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s těmito články (2),
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1. OBECNÉ SOUVISLOSTI ŘÍZENÍ
(1)
Dne 23. května 2001 schválila Komise podporu na restrukturalizaci společnosti SCS Sernam (komanditní společnost), jež se v prosinci roku 2001 stala akciovou společností Sernam SA („rozhodnutí Sernam 1“) (3).
(2)
Dne 20. října 2004 Komise přijala konečné rozhodnutí, kterým potvrdila, že podpora schválená rozhodnutím Sernam 1 ve výši 503 milionů EUR je za určitých podmínek slučitelná s vnitřním trhem („rozhodnutí Sernam 2“) (4). Toto rozhodnutí zjišťuje rovněž přítomnost dodatečné podpory ve výši 41 milionů EUR, jež je neslučitelná s vnitřním trhem a kterou musí Francie získat zpět.
(3)
Dopisem ze dne 24. června 2005 si první třetí strana („první stěžovatel“) stěžovala na špatné uplatňování rozhodnutí Sernam 2 (5).
(4)
Dne 22. února 2006 podal tento první stěžovatel na Komisi rovněž žalobu pro nečinnost, protože Komise v té době na jeho stížnost nereagovala.
(5)
Dopisem ze dne 10. dubna 2006 podala u Komise stížnost také druhá zúčastněná strana („druhý stěžovatel“), a to společnost Mory Group (6).
(6)
Oba stěžovatelé se v podstatě domnívali, že rozhodnutí Sernam 2 bylo provedeno protiprávně, a požadovali, aby Komise zahájila nové formální vyšetřovací řízení ohledně provádění rozhodnutí Sernam 2 Francií.
(7)
Dopisem ze dne 16. července 2008 uvědomila Komise Francii o svém rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU ohledně provádění rozhodnutí Sernam 2 Francií („rozhodnutí o zahájení řízení“). Komise zejména předložila své pochyby o slučitelnosti způsobů, které Francie zvolila pro provádění rozhodnutí Sernam 2, s tímto rozhodnutím a vyjádřila možnost, že tyto způsoby obsahují nové státní podpory.
(8)
Toto rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (7). Tvrzení obou stěžovatelů jsou v něm shrnuta v bodě odůvodnění č. 16. Komise stejným rozhodnutím vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek ohledně uplatňování rozhodnutí Sernam 2 Francií.
(9)
Francouzské orgány předložily své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení dne 8. října 2008.
(10)
Komise obdržela v tomto ohledu připomínky ze strany zúčastněných stran. První stěžovatel předložil své připomínky dne 13. listopadu 2008. Národní železniční společnost (Société nationale des chemins de fer - „SNCF“) sdělila své připomínky dne 6. února 2009. Investiční fond Butler Capital Partners („BCP“) předložil své připomínky dne 9. února 2009. Komise předala Francii obdržené připomínky dne 25. března 2009, umožnila jí se k nim vyjádřit a dne 7. května 2009 obdržela vyjádření francouzských orgánů k připomínkám prvního stěžovatele.
(11)
Dne 15. března 2011 vyzval druhý stěžovatel Komisi, aby zahájila „vyšetřovací úkony“ za účelem ověření podmínek provádění rozhodnutí Sernam 2. Komise na tuto výzvu odpověděla dne 18. května 2011 a uvedla vyšetřovací úkony, které byly provedeny od přijetí rozhodnutí o zahájení řízení.
(12)
Dne 25. listopadu 2009 a 29. listopadu 2011 Komise zaslala francouzským orgánům žádosti o informace. Odpovědi obdržela dne 15. ledna 2010 a dne 25. ledna 2012.
1.2. VNITROSTÁTNÍ SOUVISLOSTI ŘÍZENÍ
(13)
Dne 3. ledna 2007 požádala společnost Mory Group francouzské orgány o vydání nařízení o dluhu: 1) první vůči společnosti Sernam SA ohledně podpory ve výši 41 milionů EUR, která byla rozhodnutím Sernam 2 prohlášena za neslučitelnou se společným trhem a kterou podle stěžovatele Francie skutečně zpět nezískala, a 2) druhé vůči (neurčenému) příjemci podpor na restrukturalizaci společnosti Sernam SA, které Francie údajně poskytla za účelem převodu aktiv společnosti Sernam SA (k podrobnostem této transakce viz oddíl 2.4 tohoto rozhodnutí).
(14)
Ministr hospodářství, financí a průmyslu žádosti druhého stěžovatele dopisem odmítl. Toto odmítavé rozhodnutí bylo předmětem odvolání z důvodu překročení pravomocí podaném společností Mory Group u pařížského správního soudu. Podle informací Komise není tento spor dosud rozhodnut.
(15)
Kromě toho bylo dne 31. ledna 2012 zahájeno řízení o nuceném vyrovnání společnosti Sernam Xpress („Sernam Xpress“). U společnosti Sernam Xpress se jedná o společnost, jež během převodu aktiv společnosti Sernam SA získala nefinanční aktiva a pasiva Sernam SA (k podrobnostem této transakce viz oddíl 2.4). Obchodní soud v Nanterre nařídil šestiměsíční období sledování a stanovil nové jednání na 27. březen 2012.
2. POPIS
2.1. PODNIK SERNAM
(16)
Od svého založení společností SNCF v roce 1970 jako interní služby spočívají činnosti podniku Sernam v dopravě balíkových a paletových zásilek a spěšnin (8).
(17)
Dne 1. února 2000 byly všechny činnosti podniku Sernam přiděleny dceřiné společnosti, a vznikla tak komanditní společnost SCS Sernam. Dne 21. prosince 2001 byla SCS Sernam přeměněna na akciovou společnost (Sernam SA). V roce 2005 zahrnovala Sernam SA deset provozních dceřiných společností a jednu společnost dopravních služeb s názvem Sernam Transport Route.
(18)
Při převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam získala dne 17. října 2005 společnost Sernam Xpress nefinanční aktiva a pasiva Sernam SA (k podrobnostem této transakce viz oddíl 2.4). Financière Sernam v té době držela v Sernam Xpress 100 % podíl.
(19)
Během roku 2006 vstoupil investiční fond BCP do kapitálu Sernam Xpress ve výši 51,8 %. Sernam Xpress zároveň získala společnost Coulonge, což je dopravní společnost usazená ve městě Limoges.
(20)
Během roku 2011 byly společnosti Financière Sernam a Sernam Xpress nuceny obnovit před účetní závěrkou svůj vlastní kapitál. Jelikož BCP nepřinesl nezbytný kapitál, přistoupilo se ke dvěma krokům.
(21)
Zaprvé, v květnu 2011 postoupila společnost Sernam Xpress značku Sernam své provozní společnosti Sernam Services (tento vklad je ohodnocen na výši 15 milionů EUR).
(22)
Zadruhé, dne 30. června 2011 byla společnost Sernam Xpress zrušena a společnost Financière Sernam získala jako jediný společník její majetek (tzv. „všeobecný převod majetku“).
(23)
Skupinu Sernam tak dnes tvoří Financière Sernam a dceřiné společnosti bývalé společnosti Sernam Xpress, což znamená již zmíněná společnost Sernam Services a společnost Aster („Aster“). U společnosti Aster se přitom jedná o bývalou společnost Sernam Transport Route. Sernam Xpress tuto dceřinou společnost v prosinci 2005 prodala a nabyvateli poskytla záruku na obrat. V březnu 2008 Sernam Xpress tuto společnost, která mezitím změnila název na Aster, koupila zpět. Při zpětném nákupu vložila společnost Sernam Xpress na běžný účet společnosti ASTER 5 milionů EUR. Během jednání konaném v červenci je tato částka uložená na běžném účtu přenechána společnosti ASTER. V prosinci 2011 společnost Financière Sernam, která mezitím pohltila společnost Sernam Xpress (viz 22. bod odůvodnění), navyšuje kapitál společnosti ASTER tím, že jí přenechává částku 5 599 998 EUR zanesenou na běžném účtu.
(24)
Protože se finanční situace skupiny Sernam nadále zhoršovala, bylo dne 31. ledna 2011 zahájeno řízení o nuceném vyrovnání společností Financière Sernam a Sernam Services. Dne 3. února 2011 je na dceřinou společnost Aster vyhlášen konkurs s možností dočasného pokračování v činnosti. Obchodní soud v Nanterre nařídil šestiměsíční období sledování a stanovil nové jednání na 27. březen 2012.
2.2. ROZHODNUTÍ SERNAM 1 ZE DNE 23. KVĚTNA 2001
(25)
Ve svém rozhodnutí Sernam 1 povolila Komise podporu ve výši 503 milionů EUR na restrukturalizaci společnosti SCS Sernam. Tato podpora byla povolena zejména na základě závazku Francie, že dojde k prodeji podniku. SCS Sernam měla být ve výši 60 % svého kapitálu převzata společností Géodis SA (9), což je dopravní a logistická společnost podle občanského práva kotovaná na sekundárním trhu pařížské burzy. Géodis SA tak měla převzít plné a neomezené (10) ručení za dluhy společnosti SCS Sernam a pokrýt dodatečné náklady na restrukturalizaci ve výši 67 milionů EUR. SCS Sernam se ze své strany zavázala snížit během období 1999-2004 počet svých provozoven ze 107 na 72, snížit svůj obchodní obrat o 18 %, snížit počet svých zaměstnanců a provést restrukturalizaci s výše uvedeným rozpočtem a ve stanovené lhůtě, tj. do začátku roku 2004.
2.3. ROZHODNUTÍ SERNAM 2 ZE DNE 20. ŘÍJNA 2004
(26)
Ve svém rozhodnutí Sernam 2 Komise konstatovala, že podpora ve výši 503 milionů EUR povolená rozhodnutím Sernam 1 byla vyplacena za podmínek, jež se lišily od podmínek stanovených rozhodnutím Sernam 1, a to zejména kvůli skutečnosti, že společnost Géodis převzala 15 % podílu ve společnosti SCS Sernam (místo plánovaných 60 %). Géodis kromě toho upustila od příspěvku z vlastních prostředků na náklady restrukturalizace podniku ve výši 67 milionů EUR.
(27)
Vzhledem k těmto skutečnostem Komise schválení podpor ve výši 503 milionů EUR na restrukturalizaci vyplacené společnosti Sernam SA podmínila. Článek 3 rozhodnutí Sernam 2, který tyto podmínky obsahuje, zní takto:
„Článek 3
1. S výhradou odstavce 2 musí být dodržovány následující podmínky:
a)
Sernam bude moci vyvíjet pouze činnost v oblasti zasílání zásilek po železnici podle koncepce Train bloc express („TBE“). V tomto směru se SNCF zaručuje poskytnout jakémukoliv dalšímu hospodářskému subjektu, který o to zažádá, tytéž podmínky, jako jsou podmínky poskytnuté Sernamu k vývoji železniční přepravy nákladů TBE.
b)
Sernam naopak bude muset v průběhu dvou následujících let od data oznámení tohoto rozhodnutí integrálně nahradit své vlastní prostředky a služby silniční přepravy prostředky a službami silniční přepravy jednoho nebo několika podniků právně a hospodářsky nezávislých na SNCF a vybraných v otevřeném, transparentním a nediskriminačním řízení.
Vlastními prostředky a službami silniční přepravy Sernamu jsou míněny všechny silniční prostředky - tedy vozidla určená k silniční přepravě - společnosti Sernam v jejím úplném vlastnictví nebo leasingová/pronajatá.
Podniky, které převezmou od Sernamu činnosti silniční přepravy, musí svými vlastními prostředky zajišťovat celkové plnění silniční přepravy.
2. V případě, že Sernam do 30. června 2005 prodá prostřednictvím transparentního a otevřeného řízení svá aktiva v celku za tržní cenu společnosti, která nemá právní vazbu s SNCF, podmínky odstavce 1 se nepoužijí.“
(28)
V rozhodnutí Sernam 2 Komise rovněž zdůraznila, že francouzské orgány vyplatily společnosti Sernam dodatečnou podporu ve výši 41 milionů EUR. Komise tuto podporu považovala za neslučitelnou s vnitřním trhem a nařídila, aby ji Francie získala zpět.
2.4. PŘEVEDENÍ ČINNOSTÍ SERNAM SA NA SPOLEČNOST FINANCIÈRE SERNAM
(29)
Francie tvrdí, že za účelem provedení rozhodnutí Sernam 2 dodržela podmínku stanovenou v čl. 3 odst. 2. Vysvětluje, že SNCF vyzvala v tiskovém sdělení (11) všechny zúčastněné strany, aby se spojily s bankou ABN AMRO. Údajně bylo vyzváno 34 finančních a průmyslových skupin nebo konsorcií, aby si podklady prostudovaly. Pozvánky k účasti na prvním kole, které ABN AMRO rozeslala stranám, jež si podklady vyžádaly, obsahují výzvu k podávání nabídek na převzetí všech aktiv společnosti Sernam SA (je použit termín assets, protože znění pozvánky je v angličtině).
(30)
Podle francouzských orgánů hospodářský stav společnosti Sernam neumožnil získat nabídky s pozitivním zhodnocením. Všechny nabídky předložené v rámci tohoto řízení údajně dospěly ke značně záporné hodnotě:
-
[zájemce 1] (předběžná nabídka): - 120 milionů EUR,
-
[zájemce 2] (předběžná nabídka): - 90,4 milionu EUR,
-
[zájemce 3] (předběžná nabídka): - 90,4 milionu EUR,
-
[zájemce 4] (nabídka ve druhém kole): - 65,2 milionu EUR,
-
[zájemce 5] (nabídka ve druhém kole): - 56,4 milionu EUR.
(31)
Vzhledem ke skutečnosti, že neexistovala žádná pevná nabídka, vedení společnosti Sernam SA podalo nabídku na převzetí prostřednictvím společnosti, která se měla teprve vytvořit a která měla napřed název Bidco a poté Financière Sernam.
2.4.1. Skutečný okamžik převedení činností společnosti Sernam na Financière Sernam
(32)
Tato nabídka byla předložena SNCF dne 30. června 2005 a generální ředitelství SNCF ji stejného dne v zásadě přijalo. Formální uzavření memoranda o porozumění mezi všemi zúčastněnými stranami ovšem vyžadovalo určité náležitosti. K podepsání memoranda o porozumění mezi SNCF, Sernam SA, Sernam Xpress (jednou z deseti dceřiných společností, v nichž Sernam SA držela 100 % podíl a jež byla založena v roce 2002) a vedením budoucí společnosti Financière Sernam došlo dne 21. července 2005 (dále jen „memorandum o porozumění ze dne 21. července 2005“). Společnost Financière Sernam byla zapsána do obchodního rejstříku dne 14. října 2005. K provedení různých převedení činností společnosti Sernam na Financière Sernam, která jsou podrobně popsána v následujících bodech odůvodnění, došlo dne 17. října 2005.
2.4.2. Jednotlivá převedení činností společnosti Sernam na Financière Sernam
(33)
Francouzské orgány uvedly, že převedení činností společnosti Sernam na společnost Financière Sernam proběhlo ve čtyřech etapách:
a)
SNCF navýšila kapitál své stoprocentní dceřiné společnosti Sernam SA o 57 milionů EUR;
b)
Sernam SA provedla ve prospěch své stoprocentní dceřiné společnosti Sernam Xpress vklad, který se týkal všech prvků aktiv, a to včetně 57 milionů EUR navýšení kapitálu popsaného v bodě a), a pasiv společnosti Sernam s výjimkou výhradně tzv. „finančních pasiv“ (akcionářská půjčka získaná společností Sernam SA u skupiny SNCF, což bylo pasivum spojené se zrušením smlouvy „IBM - GPS“) v celkové částce 38,5 milionu EUR (12). Sernam SA získala za tento vklad jeden podíl ve společnosti Sernam Xpress v nominální hodnotě 100 EUR;
c)
Sernam Xpress poté přistoupila k navýšení kapitálu o 2 miliony EUR, jež v celém rozsahu upsala SNCF, která po této transakci držela majoritní podíl v Sernam Xpress;
d)
Společnosti Sernam SA a SNCF postoupily za cenu 2 milionů EUR společnosti Financière Sernam všechny své podíly ve společnosti Sernam Xpress, které představovaly celý její kapitál.
(34)
Společnost Sernam SA byla právně likvidována ke dni 15. prosince 2005. 41 milionů EUR, které mělo být splaceno SNCF podle rozhodnutí Sernam 2, bylo zapsáno do pasiva této likvidace (13).
(35)
Jednotlivé transakce jsou znázorněny v následující tabulce:
(36)
Kromě navýšení kapitálu společností SNCF ve prospěch společnosti Sernam SA ve výši 57 milionů a ve prospěch společnosti Sernam Xpress ve výši 2 milionů EUR počítalo memorandum o porozumění ze dne 21. července 2005 se zárukami poskytnutými SNCF společnosti Financière Sernam (popsanými podrobně v bodech odůvodnění 72 až 85 rozhodnutí o zahájení řízení) a se zrušující doložkou v případě záporného rozhodnutí Komise do pěti roků po uzavření memoranda o porozumění (podrobně popsané ve 117. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení).
2.5. DŮVODY, KTERÉ VEDLY K ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(37)
Ve svém rozhodnutí ze dne 16. července 2008 vyjádřila Komise přání ověřit, zda Francie opravdu dodržela čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2, jak tvrdí, a zda postup vrácení neslučitelné podpory ve výši 41 milionů EUR zvolený Francií, to znamená zapsání pohledávky státu do úpadku společnosti Sernam SA, umožňuje skutečně zamezit narušení hospodářské soutěže vyvolanému touto podporou. Komise si kromě toho přála ověřit, zda převod aktiv společnosti Sernam SA nevedl k novým státním podporám neslučitelným s vnitřním trhem.
2.6. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
2.6.1. Připomínky stěžovatelů
(38)
První stěžovatel se zaprvé domnívá, že podmínky stanovené rozhodnutím Sernam 2 pro prodej aktiv společnosti Sernam SA nebyly dodrženy.
(39)
Jednak prý nebyla dodržena mezní lhůta stanovená rozhodnutím Sernam 2 pro provedení převodu, tj. 30. červen 2005, protože převody byly schváleny až 17. října 2005 a ve stejný den mělo údajně dojít také k převodu akcií.
(40)
Pokud jde potom o cenu převodu, první stěžovatel se domnívá, že tato cena byla stanovena pouze na základě odkazu na nabídku předloženou společností Financière Sernam. Tato nabídka byla údajně sama o sobě neoprávněná, protože předpokládala poskytnutí nových podpor, a to zejména navýšení kapitálu společnosti Sernam SA. První stěžovatel nakonec zdůrazňuje, že se u Sernam Xpress nejednalo o společnost nezávislou na Sernam SA, jak to prokazuje Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení.
(41)
Ostatně převody ve skutečnosti údajně představují tzv. share deal, tj. zachování subjektu-příjemce na trhu s pouhou změnou jeho vlastníka.
(42)
Kritizuje rovněž porušení podmínky provést prodej prostřednictvím transparentního a otevřeného řízení. Po dvojím navýšení kapitálu společností Sernam SA a Sernam Xpress se podle něj měl předložit veřejné konzultaci a nabídkovému řízení spíše prodej společnosti Sernam Xpress než společnosti Sernam SA.
(43)
První stěžovatel zadruhé kritizuje manipulace, k nimž došlo při zhodnocování převáděných aktiv a pasiv, a nedostatečné zhodnocení prodávaného subjektu.
(44)
Zatřetí první stěžovatel uvádí řadu opatření, která podle něj představují nové podpory: navýšení kapitálu o 57 milionů, nevrácení protiprávní podpory ve výši 41 milionů, odepsání finančních pohledávek SNCF vůči společnosti Sernam SA. U všech těchto opatření se údajně jedná o podpory neslučitelné s vnitřním trhem.
(45)
Začtvrté první stěžovatel zdůrazňuje, že na společnost Sernam SA měl být místo postoupení vyhlášen úpadek. Sdílí pochyby Komise ohledně zohlednění některých nákladů ve výpočtu likvidace společnosti a domnívá se, že se v žádném okamžiku neukazuje, že by skutečné náklady na restrukturalizaci společnosti Sernam byly nižší než náklady na její likvidaci.
(46)
První stěžovatel z uvedeného dochází k závěru, že se francouzské orgány nejenom vyhnuly povinnosti získat zpět podporu ve výši 41 milionů EUR, která byla prohlášena za neslučitelnou, ale poskytly údajně nové podpory ve výši nejméně 95 milionů EUR, k nimž je nutno přidat různé podpory ve formě záruk.
(47)
Druhý stěžovatel ze své strany připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení nepředložil.
2.6.2. Připomínky zúčastněných stran, které se domnívají, že rozhodnutí Sernam 2 bylo opravdu dodrženo
2.6.2.1. Připomínky SNCF
(48)
SNCF se domnívá, že dodržela podmínku stanovenou v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2. Tvrdí, že prodala všechna aktiva společnosti Sernam jako jeden celek před 30. červnem 2005, a to prostřednictvím transparentního a otevřeného řízení za tržní cenu společnosti, která na ni neměla právní vazbu.
(49)
Podle SNCF jsou převody nedělitelné a proběhly zároveň. Komise je prý proto nemůže uměle rozdělovat.
(50)
Domnívá se, že v případě záporné ceny je zásada soukromého investora v tržním hospodářství údajně dodržena, pokud jsou náklady postoupení nižší než náklady na likvidaci společnosti, jež by nesl stát jako akcionář, a předkládá podrobné připomínky, aby to prokázala.
(51)
Nakonec zdůrazňuje, že povinnost ohledně navrácení podpory ve výši 41 milionů EUR byla údajně zanesena do pasiva likvidace společnosti Sernam SA.
2.6.2.2. Připomínky fondu Butler Capital Partners
(52)
BCP zaprvé přináší upřesnění ohledně svého zásahu do kapitálu společnosti Sernam Xpress.
(53)
Zadruhé BCP upřesňuje cíl sledovaný koupí společnosti Coulonge.
(54)
Zatřetí BCP popírá, že by společnost Sernam Xpress po navýšení kapitálu o 57 milionů EUR a o 2 miliony EUR disponovala přebytkem hotovosti. BCP údajně musel vložit 6 milionů EUR v hotovosti, aby dostal její úroveň na přijatelnou hranici vzhledem ke ztrátám, které bylo nutno financovat.
(55)
Začtvrté BCP popírá, že by byl užitek z podpory ve výši 41 milionů EUR převeden na Sernam Xpress. BCP se domnívá, že o podobné situaci by se dalo uvažovat pouze tehdy, pokud by bylo prokázáno, že k převedení činností společnosti Sernam SA nedošlo za tržní cenu. Podle BCP ovšem k převodu došlo následkem nediskriminačního, transparentního a otevřeného řízení. BCP také připomíná, že převod provázel znalecký posudek.
(56)
Pokud jde konečně o důsledky převzetí kontroly nad společností Sernam fondem, BCP analyzuje navýšení kapitálu jako prodej a v souladu s judikaturou ve věcech Banks (14) a SMI (15) se domnívá, že navrácení údajné podpory nemůže zatěžovat společnost Financière Sernam nebo její dceřinou společnost Sernam Xpress.
2.7. PŘIPOMÍNKY FRANCIE
2.7.1. Dodržení rozhodnutí Sernam 2
2.7.1.1. Dodržení mezní lhůty pro prodej
(57)
Francouzské orgány se domnívají, že pevná nabídka převzetí právně závazná pro kupujícího byla předložena dne 30. června 2005 a ve stejný den ji SNCF přijala, čímž se dohoda stala z hlediska francouzského smluvního práva neodvolatelnou.
2.7.1.2. Cena za prodej
(58)
Francouzské orgány se domnívají, že rozhodnutí Sernam 2 nezakázalo prodej za zápornou cenu a že judikatura uznává, že taková cena může představovat cenu tržní.
(59)
Aktiva byla údajně prodána za zápornou cenu ve výši 57 milionů EUR, jež odpovídala částce navýšení kapitálu Sernam SA společností SNCF. Tato cena byla prý vyšší než původně podané orientační nabídky a představovala jedinou pevnou nabídku předloženou trhem společnosti SNCF. Údajně ji potvrdilo několik nezávislých znaleckých posudků (ABN Amro, Oddo Corporate Finance/Paul Hastings a Commission des Participations et Transferts).
(60)
Podle francouzských orgánů představuje předběžné navýšení kapitálu provedené SNCF pouze prováděcí prostředek. Při popírání tržní hodnoty aktiv společnosti Sernam se prý Komise nemůže proto na toto navýšení kapitálu odvolávat, přičemž již sama existence tržní ceny údajně vylučuje u celé záporné ceny její označení za podporu.
2.7.1.3. Prodej aktiv
(61)
V reakci na analýzu Komise, podle které mělo převedení činností Sernam SA na společnost Financière Sernam proběhnout ve dvou po sobě následujících etapách, tj.: 1) převod aktiv v celku v rámci skupiny ze Sernam SA na Sernam Xpress (v tomto stádiu dceřiné společnosti v plném vlastnictví Sernam SA) a poté 2) prodej Sernam Xpress společnosti Financière Sernam, který odpovídal tzv. share deal a ne prodeji aktiv, se francouzské orgány domnívají, že se jedná o neopodstatněné a umělé rozdělení.
(62)
Zaprvé, u převodů se údajně jedná o „vklad s postoupením“ provedený prostřednictvím navýšení kapitálu, to znamená o nerozdělitelný postup, ke kterému se přistoupilo ze dvou důvodů: 1) francouzské právo údajně neumožňuje provést prodej aktiv za zápornou cenu a 2) bylo nutno zajistit, že kupující nemá právní vazbu na SNCF.
(63)
Vzhledem k trvale ztrátové hospodářské situaci (kumulované ztráty posledních čtyř hospodářských roků před postoupením společnosti dosahovaly výše 309,2 milionu EUR) měla aktiva Sernam SA údajně celkově zápornou hodnotu.
(64)
Za účelem dodržení zákazu prodeje za zápornou cenu stanoveného ve francouzském právu a zajištění hospodářské neutrality postoupení společnosti se údajně v případě záporné hodnoty postupovaných aktiv v praxi používá postup, který počítá s tím, že 1) cena hrazená kupujícím bude symbolická a že 2) se provede opatření, kterým se kupujícímu dostane náhrady (buď se prodejce před postoupením společnosti bude podílet na navýšení jejího kapitálu, nebo upustí od pohledávek, které by mohl mít vůči postupované společnosti).
(65)
Aby se kromě toho předešlo jakémukoliv zpochybnění platnosti tohoto postupu ze strany věřitelů Sernam SA nebo použití jejich práva se této transakci postavit, bylo nutno připojit k aktivům v celku pasiva nezbytná pro pokračování činnosti společnosti Sernam. Pouhý prodej aktiv by údajně neumožnil tato pasiva vyrovnat.
(66)
Bylo proto nutno přistoupit k částečnému vkladu aktiv podléhajících režimu rozdělení společností podle článků L.236-16 až L.236-21 francouzského obchodního zákoníku. Francouzské orgány v tomto ohledu upřesňují, že se vklad vlastně rovná prodeji, protože obsahuje rovněž převod vlastnických práv a protože odměnu představují cenné papíry vystavené společností, jež je příjemcem vkladu.
(67)
Vzhledem k tomu, že podle čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 nesměl mít kupující právní vazbu na SNCF, nebylo možno provést vklad aktiv v celku přímo u společnosti Financière Sernam, protože by se v tomto případě společnost Sernam SA stala automaticky díky vkladu akcionářem společnosti Financière Sernam. Uvedené údajně vysvětluje, proč došlo k částečnému vkladu aktiv u společnosti Sernam Xpress, a poté k jejímu postoupení společnosti Financière Sernam.
(68)
Podle francouzských orgánů nepředstavuje částečný vklad aktiv do společnosti Sernam Xpress v žádném případě převod v rámci skupiny, protože se u Sernam Xpress jedná o „prázdnou společnost“ použitou k umístění aktiv Sernam SA v celku pouze z toho důvodu, aby bylo možné jejich současné postoupení kupujícímu, tzn. společnosti Financière Sernam, a ne kvůli pokračování v činnosti její mateřské společnosti. Tato aktiva byla uložena a vložena do společnosti Sernam Xpress za jejich tržní hodnotu za účelem provedení transakce. Vklad aktiv v každém případě údajně vedl k převodu vlastnických práv, pro který Sernam Xpress vydala jeden podíl v nominální hodnotě 100 EUR. Podle francouzských orgánů představuje tato akcie cenu za skutečnou hodnotu vložených aktiv a pasiv po navýšení kapitálu společnosti ve výši 57 milionů EUR.
(69)
Francouzské orgány připojily ke svým připomínkám k rozhodnutí o zahájení řízení stanovisko profesora práv Nicolase Molfessise, podle nějž „francouzské právo […] neumožňovalo SNCF postoupit aktiva společnosti Sernam v celku přímo společnosti Financière Sernam; kvůli dodržení povinností stanovených Komisí donutily použitelné právní předpisy SNCF provést vklad s postoupením společnosti:
-
protože francouzské právo nezná pojem prodeje za zápornou cenu jako takový, nemohla transakce proběhnout za tržní cenu v podobě uložené Komisí bez předchozího navýšení kapitálu,
-
protože francouzské právo nezná případ postoupení dluhu a podřizuje smluvní postoupení předchozímu souhlasu všech postupovaných smluvních stran, což je v praxi nemožné dosáhnout, bylo nutno pro překonání této překážky použít pro postoupení provozních pasiv nezbytných pro pokračování v činnosti techniku částečného vkladu aktiv. Kvůli dodržení podmínky neexistence právní vazby mezi postupujícím a nabyvatelem, již uložila Komise, vyžadovalo použití techniky částečného vkladu aktiv existenci zprostředkující společnosti, tj. Sernam Xpress.
Postup použitý společností Sernam je nutno považovat za postoupení aktiv v celku:
-
Kasační soud považoval z praxe dobře známou transakci vkladu s postoupením za postoupení aktiv pokaždé, když vše svědčilo o nedělitelnosti obou kroků, protože oba měly v důsledku za cíl převod aktiv,
-
v tomto konkrétním případě je podobná nedělitelnost zcela zřejmá, protože z různých úmluv podepsaných stranami jasně vyplývá jejich vůle považovat různé transakce za vzájemně související a sledující jediný cíl, kterým je postoupení aktiv společnosti Sernam společnosti Financière Sernam.“
(70)
Podle francouzských orgánů byla aktiva společnosti Sernam SA prodána v celku společnosti bez právní vazby na SNCF za zápornou cenu odpovídající ceně tržní a po vyjednávání o postoupení v rámci nediskriminačního, bezpodmínečného, transparentního a otevřeného výběrového řízení, tedy v souladu s podmínkami stanovenými v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2.
2.7.1.4. Transparentní a otevřená povaha výběrového řízení
(71)
Pro francouzské orgány je věcně chybné tvrzení, podle nějž podklady předané možným nabyvatelům aktiv společnosti Sernam SA neuváděly prodej Sernam Xpress, ale prodej aktiv společnosti Sernam SA. Požadavek nediskriminačního, transparentního a otevřeného nabídkového řízení kromě toho neznamená, že je po navýšení kapitálu nutno vyhlásit nové nabídkové řízení, protože toto navýšení je pouze přímým důsledkem daného nabídkového řízení a záporné ceny, která z něj vyšla.
2.7.1.5. Oprávněná důvěra
(72)
Francouzské orgány se domnívají, že rozhodnutí Sernam 2 tím, že výslovně počítalo s možností postoupit aktiva společnosti Sernam v celku, vzbudilo jak u vedení SNCF, tak u francouzských orgánů věcně podložené naděje, že jim byl tento postup povolen. Zahájení vyšetřovacího řízení v oblasti státních podpor tak údajně nebere na vědomí oprávněnou důvěru, kterou francouzské orgány vložily do rozhodnutí Sernam 2, a to tím spíše, že s Komisí jednaly zcela transparentně, protože jí poskytly ke způsobům tohoto postoupení všechna potřebná vysvětlení.
2.7.2. Údajné manipulace, k nimž mělo dojít při zhodnocování aktiv a pasiv převedených ze společnosti Sernam SA na společnost Sernam Xpress
(73)
Pokud jde o údajné manipulace, k nimž mělo při zhodnocování dojít, francouzské orgány nejprve odmítají diskont ve výši 22 milionů, který měl být údajně uplatněn na zhodnocení aktiv. Protože se totiž jednalo o částečný vklad aktiv s následným postoupením, vyžadovaly prý použitelné účetní předpisy ohodnocení ne podle čisté účetní hodnoty, jak tvrdí první stěžovatel, ale na základě skutečné hodnoty vložených aktiv a pasiv. Tyto hodnoty se oceňovaly podle tržní ceny nebo nezávislých znaleckých posudků. Platné účetní předpisy byly údajně také uplatněny při ohodnocení odložených daňových úlev. Pokud jde o ocenění portfolia značek, bylo toto ocenění založeno na odhadu provedeném Evropskou komisí dne 23. května 2001 při vkladu SNCF do společnosti SCS Sernam.
(74)
Pokud jde o ohodnocení pasiv, francouzské orgány soudí, že byla převedena pouze pasiva nezbytná pro pokračování činnosti společnosti, jež byla příjemcem vkladu. Ohodnocení tzv. badwill ostatně údajně odpovídá pouze účetnímu zápisu záporné tržní hodnoty ve výši 57 milionů EUR.
2.7.3. Neexistence povinnosti Sernam Xpress vrátit podporu ve výši 41 milionů EUR
(75)
Francouzské orgány zdůrazňují, že v tomto konkrétním případě není údajně relevantní rozlišení mezi share deal a asset deal, ze kterého vychází argumentace rozvinutá Komisí v rámci věcí SMI (16) a CDA (17).
2.7.3.1. Rozdělení transakce na převod v rámci skupiny a share deal
(76)
Z důvodů rozvedených v bodech odůvodnění č. 61 až 70 se francouzské orgány domnívají, že převedení činností Sernam SA na společnost Financière Sernam nepředstavuje převod v rámci skupiny s následným share deal, ale postoupení aktiv třetí straně.
(77)
Podpůrně zdůrazňují, že by tržní cena společnosti Sernam Xpress nutně zohlednila dluh ve výši 41 milionů EUR, pokud by k převodu podpory došlo. Za tohoto předpokladu by záporná cena dosáhla částky 98 milionů EUR (57 + 41). Ovšem záporná cena „uhrazená“ (ve skutečnosti obdržená) společností Financière Sernam byla údajně pouze 57 milionů EUR. Prodejce tak měl sice ušetřit částku 41 milionů EUR, ale zachoval si tím hospodářský prospěch z podpory. V těchto souvislostech se odvolávají na rozsudek ve věci Banks (18).
2.7.3.2. Dodržení podmínek rozsudků ve věcech CDA a SMI
(78)
Francouzské orgány zdůrazňují, že ve svém rozsudku ve věci CDA Soud prvního stupně usoudil, že skutečnost, že CDA pokračovala v činnosti podniků, které byly příjemci podpory, neumožňuje jako taková prokázat existenci vůle obejít účinky příkazu k navrácení (19).
(79)
Soud údajně upřesnil, že neexistovala vůle obejít účinky příkazu k navrácení, protože CDA zaplatila kupní cenu odpovídající tržní ceně za převzetí určitých aktiv společnosti LCA (20).
(80)
Protože, podle francouzských orgánů, společnost Sernam Xpress nabyla vlastnictví aktiv a části pasiv společnosti Sernam SA za jejich tržní hodnotu, nepřevedla tato transakce na Sernam Xpress skutečné čerpání výhody z poskytnutí podpory ve výši 41 milionů EUR. Kromě toho Komise údajně nemůže tvrdit, že společnost Sernam SA se po prodeji svých aktiv stala prázdnou skořápkou, od níž by nebylo možno získat zpět podporu, jež byla prohlášena za neslučitelnou. Podobný argument byl již rozebrán v rozsudku ve věci CDA a Soud prvního stupně ho odmítl (21).
(81)
Francouzské orgány zdůrazňují, že postoupení aktiv společnosti Sernam SA v celku byla možnost, s níž Komise výslovně počítala. Skutečnost, že SNCF postoupila aktiva společnosti Sernam v celku za tržní cenu určité společnosti prostřednictvím otevřeného a transparentního řízení, nelze údajně v žádném případě považovat za obejití Komise.
(82)
Tím spíše, že sama Komise usoudila, že podobné obejití je vyloučeno „tehdy, kromě toho, že k převodu dochází za tržní cenu, jedná-li se o převod „en bloc“ majetku společnosti, která je příjemcem podpory, a tento převod je proveden v rámci bezpodmínečného postupu otevřeného pro všechny soutěžitele této společnosti“ (22).
(83)
Pokud jde o tvrzení Komise (23), podle nějž transakce prý neumožnila pouze skrýt aktiva, jak to umožňuje rozsudek ve věci CDA, ale také vytvořit strukturu, jež umožňuje financovat nové investice, jako je koupě společnosti Coulonge, stačilo by konstatování, že k nabytí společnosti Coulonge společností Sernam Xpress došlo údajně zároveň s převzetím Sernam Xpress fondem BCP a že společnost Sernam Xpress mohla přistoupit k této akvizici, protože se mohla opřít o své převzetí fondem BCP, který dodal disponibilní hotovost.
(84)
Na rozdíl od pochyb vyjádřených Komisí je tak údajně splněna podmínka, kterou francouzské orgány označují jako „třetí kritérium“ rozsudku ve věci CDA.
2.7.4. Nové podpory ve prospěch společností Sernam Xpress a/nebo Financière Sernam
(85)
Pokud jde o existenci nových podpor v memorandu o porozumění ze dne 21. července 2005 (navýšení kapitálu Sernam SA ve výši 57 milionů EUR společností SNCF; navýšení kapitálu Sernam Xpress ve výši 2 milionů EUR společností SNCF; záruky poskytnuté SNCF společnosti Financière Sernam; zrušující doložka), francouzské orgány se domnívají, že v případě prodeje za tržní cenu následkem transparentního a otevřeného nabídkové řízení a za náklady nižší než náklady případné likvidace neobsahuje tento prodej prvky podpory.
(86)
Záporná cena nabídnutá společností Financière Sernam navíc údajně odpovídá odhadům nezávislých znalců.
(87)
Francouzské orgány upřesňují, že zrušující doložka byla vložena do memoranda o porozumění ze dne 21. července 2005 na žádost společnosti Financière Sernam, a to pouze z toho důvodu, aby tuto společnost chránila před rizikem záporného rozhodnutí Komise. Francouzské orgány soudí, že bez tohoto druhu doložky by nebylo žádné postoupení aktiv možné, a tvrdí, že Komise údajně tuto doložku v předchozím případě nezpochybnila (24).
3. POSOUZENÍ KOMISE
3.1. PŘIPOMENUTÍ ODŮVODNĚNÍ ČLÁNKU 3 ROZHODNUTÍ SERNAM 2
(88)
Úvodem Komise připomíná, že toto řízení bylo zahájeno podle článku 16 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (25), protože Komise měla informace, že Francie zneužila podporu podmíněně povolenou rozhodnutím Sernam 2, a to po neoprávněném použití podpory rovněž podmíněně povolené rozhodnutím Sernam 1.
(89)
Komise soudí, že je nutno připomenout důvody, které ji vedly k uložení podmínek stanovených v článku 3 rozhodnutí Sernam 2 (26):
„[…] s ohledem na neoprávněné použití podpory, konstatované výše, a s ohledem na prodloužení doby trvání plánu na restrukturalizaci se Komise dále domnívá, že Sernam musí poskytnout zvláštní vyrovnání tím, že se trvale vzdá segmentu trhu s velkou nadměrnou kapacitou, aby bylo možné odůvodnit schválení části příslušné podpory.
Poskytnutí státních podpor v případě nadměrné strukturální kapacity až poklesu na těchto trzích, by skutečně s okamžitým následkem dalo podniku, který musel zastavit svou činnost v důsledku uvedených obtíží, možnost uměle, ke škodě konkurenčních a finančně zdravých podniků, zaujímat část silně žádaných trhů. Tak je třeba zamezit, aby podpora měla nežádoucí účinek a ze žádaného trhu vyháněla finančně zdravé podniky ve prospěch podniků, které se svými vlastními prostředky ukazují jako neschopné k přežití.
Komise se v tomto smyslu domnívá, že Sernam se musí trvale zříci svých činností v segmentech trhu s nadměrnou kapacitou, v tomto případě segmentu trhu se sběrnou službou/tradičními zásilkami zasílanými prostřednictvím silniční přepravy.
I když Sernam takový ústup již zahájil, Komise se domnívá, že není dostatečný a že musí trvale pokračovat. Proto považuje za nutné stanovit podmínky, které i) umožní Sernamu pokračovat v rozvoji inovativní diverzifikace u vyvíjeného segmentu trhu (který tedy nevykazuje nadměrnou kapacitu) a ii) umožní nahradit v segmentech trhů s nadměrnou kapacitou, stagnací nebo poklesem služby Sernamu službami jiných hospodářských subjektů (výsledkem čehož je uvolnění částí trhu v těchto segmentech ze strany Sernamu).
(…)
Komise též připomíná, že v případě prodeje celé společnosti Sernam (aktiva i pasiva), zamýšleného francouzskými orgány, musí být v každém případě použity podmínky rozhodnutí (převzetí činností silniční přepravy Sernamu jinými podniky a diverzifikace činností Sernam v železniční nákladní přepravě). Pokud by Sernam měl naopak prodat svá aktiva v celku, Komise připomíná, že se tyto dvě výše uvedené podmínky, týkající se restrukturalizace společnosti, nepoužijí, vzhledem k tomu, že Sernam nebude působit v současné právní formě a uvolní své části trhu ve prospěch nezávislého nabyvatele (který bude moci de facto pokračovat ve své činnosti s aktivy Sernamu).“
(90)
Rozhodnutí Sernam 2 tak pro Sernam SA počítá se dvěma různými scénáři prodeje: prodej celé společnosti Sernam SA (aktiva a pasiva) a prodej pouze aktiv. V prvním případě podléhá společnost, jež nabude aktiva a pasiva, podmínkám uvedeným v čl. 3 odst. 1 rozhodnutí Sernam 2 a v druhém případě se tyto podmínky neuplatňují.
(91)
Dále je nutno připomenout širší souvislosti, do kterých zapadají rozhodnutí Komise Sernam 1 a Sernam 2. Sernam SA byla trvale ztrátová společnost, jež využívala podpor státu na provoz, které jí vyplácela mateřská společnost SNCF a které byly pro přežití podniku nezbytné.
(92)
Bylo nutno ukončit umělé přežívání společnosti, která neoprávněně zaujímala podíly na trhu, i když nebyla konkurenceschopná. Z uvedeného vyplývá, že na jedné straně skončila pravidelná pomoc státu společnosti Sernam a na druhé straně měla buď být ukončena narušování hospodářské soutěže vyvolávaná touto pomocí, nebo být provázena vyrovnávacími opatřeními. Mělo tak dojít k vrácení 41 milionů EUR neoprávněných a neslučitelných podpor poskytnutých společnosti Sernam v období 2001-2004 a oproti podpoře na restrukturalizaci ve výši 503 milionů EUR měla být ukončena vyrovnávací opatření, čímž by se uvolnily podíly na trhu.
(93)
Komise ovšem hned zpočátku zjišťuje, že způsob, kterým Francie zamýšlela provést rozhodnutí z roku 2004, je přímo v rozporu se sledovanými cíli. Francouzské orgány totiž pod záštitou provádění tohoto rozhodnutí pokračovaly v poskytování provozních podpor, snažily se zachovat hospodářské přežití podniku bez uvolnění podílů na trhu a naopak se pokoušely jeho konkurenční postavení posílit.
(94)
V tomto stádiu je nutno přistoupit k metodickému přezkumu prostředků, které francouzské orgány uplatnily pro dosažení svých cílů.
3.2. ZNEUŽITÍ PODPORY POVOLENÉ ROZHODNUTÍM SERNAM 2
(95)
Francouzské orgány potvrzují, že podmínky uvedené v čl. 3 odst. 1 rozhodnutí Sernam 2 nebyly dodrženy. Komise se proto může omezit na ověření, zda Francie dodržela podmínky uvedené v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2. Pro připomínku tento odstavec zní:
„V případě, že Sernam do 30. června 2005 prodá prostřednictvím transparentního a otevřeného řízení svá aktiva v celku za tržní cenu společnosti, která nemá právní vazbu s SNCF, podmínky odstavce 1 se nepoužijí.“
(96)
Jak bude doloženo následovně, Francie tyto podmínky nedodržela.
3.2.1. Dne 30. června 2005 k převedení činností nedošlo
(97)
Z připomínek francouzských orgánů a prvního stěžovatele vyplývá, že dne 30. června 2005 vedení SNCF pouze v zásadě schválilo pevnou nabídku společnosti Financière Sernam. Memorandum o porozumění, které zavazuje všechny strany podílející se na transakci, bylo přitom podepsáno až 21. července 2005 a různé převodní transakce byly uskutečněny až 17. října 2005.
(98)
Komise z uvedeného dospívá k závěru, že k převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam nedošlo nejpozději dne 30. června 2005, jak to přesto vyžadovala podmínka stanovená rozhodnutím Sernam 2. Již tato skutečnost by stačila k závěru, že Francie zneužila podporu podmíněně povolenou rozhodnutím Sernam 2.
3.2.2. Převedení činností nepředstavuje prodej (27)
(99)
Prodejní smlouva v právních řádech členských států Unie spočívá na zásadách vypracovaných římským právem (emptio venditio). Prodej spočívá v převodu vlastnictví určitého majetku oproti uhrazení určité ceny. Jak zdůrazňuje francouzská vláda v souvislosti s francouzským právem, musí být tato cena pozitivní.
(100)
Transakce, při níž osoba, jež chce převést vlastnictví jednoho nebo více zboží, nabízí jejich nabyvateli peníze, nepředstavuje prodej, ale jiný typ smlouvy.
(101)
V tomto konkrétním případě zaplatila SNCF částku 59 milionů EUR za navýšení kapitálu společnosti Sernam SA ve výši 57 milionů EUR a společnosti Sernam Xpress ve výši 2 miliony EUR a společnosti Financière Sernam poskytla různé záruky. Uhrazení částky 2 milionů EUR společností Financière Sernam společnostem SNCF a Sernam SA vyrovnává navýšení kapitálu společnosti Sernam Xpress, nikoliv ale ostatní součásti transakce. Smlouvu uzavřenou mezi SNCF a Financière Sernam nelze proto označit za prodejní. Tuto skutečnost francouzské orgány ostatně nepopírají, když vysvětlují, že jednotlivá převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam nepředstavují prodej, protože francouzské právo by jim neumožnilo provést prodej, který by vedl k takovému výsledku.
(102)
Komise dochází k závěru, že smlouva uzavřená mezi SNCF a společností Financière Sernam nepředstavuje prodej. Z tohoto důvodu není také dodržen čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2, protože k žádnému prodeji nedošlo. Francie proto zneužila podporu podmíněně povolenou rozhodnutím Sernam 2.
3.2.3. Převedení činností nepředstavuje prodej aktiv, ale převedení celé společnosti Sernam SA (aktiv a pasiv)
(103)
I za předpokladu, že by převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam představovalo prodej, dodržení čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 předpokládá, že se tento prodej týká pouze aktiv a ne celé společnosti Sernam SA (aktiv a pasiv). Uvedené vyplývá z 217. bodu odůvodnění rozhodnutí Sernam 2, který je citován v 89. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí.
(104)
Jak je uvedeno v oddílu 2.4, převedení činností Sernam SA na společnost Financière Sernam, provedené SNCF, je založeno na využívání společností Sernam SA její dceřiné společnosti Sernam Xpress, kterou plně vlastní a na kterou byla převedena aktiva Sernam SA a také její pasiva s výjimkou některých jejích závazků vůči mateřské společnosti SNCF. Před tímto převodem přistoupila SNCF na navýšení kapitálu společnosti Sernam SA v částce 57 milionů EUR a tato disponibilní likvidita byla zahrnuta do převáděných aktiv. Po provedení převodu přistoupila SNCF k navýšení kapitálu společnosti Sernam Xpress v částce 2 milionů EUR. Poté byly akcie společnosti Sernam Xpress prodány společnosti Financière Sernam za stejnou částku (2 miliony EUR).
(105)
Jak je uvedeno v oddílu 2.7.1.3, francouzské orgány odůvodňují nutnost této transakce jak francouzským právem, tak rozhodnutím Sernam 2.
(106)
Zdůrazňují, že celkový výsledek transakce je stejný jako výsledek prodeje aktiv. Je ji prý nutno proto považovat za prodej aktiv Sernam SA v celku, a to ve smyslu čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2.
(107)
Komise dospívá k jinému závěru, a to ze dvou důvodů.
3.2.3.1. Převedení spočívá v převodu aktiv a pasiv v celku v rámci jedné skupiny, po němž následuje prodej akcií (share deal) dceřiné společnosti, jež je nabyla
(108)
Transakce provedená společností SNCF umožnila společnosti Financière Sernam nabýt akcie společnosti Sernam Xpress, a tudíž přistoupit k prodeji akcií („share deal“).
(109)
SNCF sice nejprve provedla transakci označovanou podle francouzských orgánů francouzským právem za „částečný vklad aktiv“ (ve skutečnosti aktiv a pasiv). Ovšem ani v případě oddělené analýzy nelze tuto transakci označit za „prodej aktiv třetí straně“. Uskutečnila se za zápornou cenu ve výši 57 milionů EUR, a nepředstavuje proto prodej (viz oddíl 3.2.2). Netýká se navíc pouze aktiv, ale také všech pasiv, s výjimkou některých závazků Sernam SA vůči své mateřské společnosti SNCF. Jednalo se tak o převedení celé společnosti Sernam SA (aktiv a pasiv) a ne o prodej pouhých aktiv (viz také oddíl 3.2.3.2).
(110)
Nakonec bylo toto převedení provedeno na dceřinou společnost v plném vlastnictví, kterou byla společnost Sernam Xpress, tedy subjekt vytvořený ad hoc a určený k převzetí aktiv a pasiv společnosti Sernam SA s jediným cílem, aby byla sama prodána společnosti Financière Sernam. Tento vklad tak nebyl učiněn do třetího podniku, který by byl na SNCF nezávislý.
(111)
Akcie společnosti Sernam Xpress byly poté prodány společnosti Financière Sernam, což také nepředstavuje prodej aktiv třetí straně, ale převedení akcií nebo-li share deal (a tedy převedení celého podniku).
(112)
Žádná z transakcí provedených SNCF proto nepředstavuje prodej aktiv společnosti Sernam SA v celku společnosti bez právní vazby na SNCF, a podmínky uvedené v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 nebyly tudíž splněny.
3.2.3.2. Převedení se neomezuje na aktiva, ale zahrnuje celou společnost SA (aktiva a pasiva)
(113)
Bod odůvodnění č. 217 rozhodnutí Sernam 2 uvedený v 89. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí stanoví jasné rozlišení mezi prodejem aktiv na jedné straně a prodejem celé společnosti Sernam SA (aktiv a pasiv) na straně druhé. Z tohoto bodu odůvodnění jasně vyplývá, že pokud by francouzské orgány musely, jak měly v úmyslu v okamžiku přijetí rozhodnutí Sernam 2, přistoupit na prodej celé společnosti Sernam SA (aktiv a pasiv), měly za povinnost dodržet podmínky uvedené v čl. 3 odst. 1 rozhodnutí Sernam 2.
(114)
Výsledkem různých převodních transakcí je, že společnost Financière Sernam nabytím společnosti Sernam Xpress získává v okamžiku přijetí rozhodnutí Sernam 2 všechna aktiva a pasiva společnosti Sernam SA kromě následujícího: na jedné straně se aktiva navýšila vložením částky 57 milionů EUR ve prospěch společnosti Sernam SA a 2 milionů EUR ve prospěch společnosti Sernam Xpress (viz také oddíl 3.2.4 tohoto rozhodnutí) a jednak se pasiva snížila o výši akcionářské půjčky získanou společností Sernam SA od skupiny SNCF, která odpovídala pasivu za zrušení smlouvy „IBM - GPS“, a o částku závazku vrácení neslučitelné podpory ve výši 41 milionů EUR.
(115)
Tyto okrajové úpravy ovšem nemohou zastřít skutečnost, že zásadní část aktiv a pasiv společnosti Sernam SA byla skutečně převedena nejprve na společnost Sernam Xpress a poté na společnost Financière Sernam.
(116)
Převedení činností tak nepředstavuje prodej aktiv ale, až na některé výjimky, převedení celé společnosti Sernam SA (aktiv a pasiv). Podmínky uvedené v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 tak nebyly dodrženy, a to také z tohoto důvodu.
3.2.4. Převedení se neomezuje na aktiva vlastněná společností Sernam SA v okamžiku přijetí rozhodnutí Sernam 2, ale byla navýšena o částku 59 milionů EUR
(117)
Na straně aktiv Komise rovněž zaznamenává, že navýšením kapitálu společností Sernam SA a Sernam Xpress došlo k přidání částky ve výši 59 milionů EUR a že při zohlednění úhrady ve výši 2 milionů EUR společností Financière Sernam představuje tento dodatek z hospodářského hlediska částku 57 milionů EUR. Takový dodatek k aktivům čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 nepovoluje.
3.2.5. Převedení činností neproběhlo prostřednictvím otevřeného a transparentního řízení
(118)
Francouzské orgány nejprve připravily otevřené a transparentní řízení. Na konci tohoto řízení ovšem SNCF neobdržela žádnou závaznou nabídku.
(119)
Po neúspěšném otevřeném a transparentním řízení byla smlouva ohledně různých převodů činností společnosti Sernam SA uzavřena se společností Financière Sernam. Protože se posledně jmenovaná společnost nezúčastnila jako taková a nezávislým způsobem otevřeného a transparentního řízení, převedení činností prostřednictvím otevřeného a transparentního řízení se tak nakonec neuskutečnilo.
(120)
Podmínky uvedené v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 tak nebyly dodrženy rovněž z tohoto důvodu.
3.2.6. Cíl prodeje aktiv nebyl dodržen
(121)
Rozhodnutí Sernam 2 vysvětluje ve svém bodě odůvodnění č. 217 cíl prodeje aktiv takto:
„Sernam […] uvolní své části trhu ve prospěch nezávislého nabyvatele (který bude moci de facto pokračovat ve své činnosti s aktivy Sernamu).“
(122)
Cílem prodeje aktiv tak bylo uvolnění částí trhu a aktiv společnosti Sernam SA a zároveň umožnit třetímu subjektu tato aktiva používat. Prodej aktiv měl tedy za cíl přerušit hospodářskou činnost společnosti Sernam SA.
(123)
V tomto konkrétním případě nabylo ovšem celou společnost Sernam SA její vedení, které se seskupilo v budoucí společnosti Financière Sernam. Nepřerušení hospodářské činnosti je úplné. Podnik je zbaven značné části svého dluhu a získal volný kapitál ve výši 59 milionů EUR, z nichž 57 milionů připadá z hospodářského hlediska na SNCF. Kromě skutečnosti, že provedená transakce nedodržuje podmínky uvedené v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2, neumožňuje navíc ani dosáhnout cílů sledovaných tímto rozhodnutím. Vede naopak k posílení hospodářského subjektu, které může zhoršit narušení hospodářské soutěže, zatímco opatření uložená rozhodnutím měla za cíl právě jeho zmírnění.
3.2.7. Argumenty předložené Francií neumožňují prokázat dodržení čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2
(124)
Tvrzení Francie, podle nějž transakce brány jako celek údajně odpovídají prodeji aktiv v celku, nelze přijmout. Prvním příznačným rysem prodeje aktiv v celku je již z jeho podstaty skutečnost, že nemůže být založen na prodeji akcií. Komise proto nemůže přijmout tvrzení, podle nějž se několik různých právních aktů (částečný vklad aktiv a pasiv a následující share deal) rovná jednomu danému právnímu aktu (prodej aktiv), pokud jeden ze skutečně provedených právních aktů představuje vyvrácení hledaného právního aktu.
(125)
Stejně tak nelze přijmout tvrzení, podle nějž francouzské právo neumožňuje přímý prodej aktiv společnosti Sernam SA společnosti Financière Sernam. Zaprvé je nutno připomenout, že rozhodnutí Sernam 2 ponechávalo Francii možnost dvou alternativních řešení, jak toto rozhodnutí provést. Za předpokladu, že by se prodej aktiv ukázal jako nemožný, mohly francouzské orgány stále provést toto rozhodnutí podle možnosti, s níž počítá čl. 3 odst. 1 rozhodnutí Sernam 2 (omezit vlastní činnosti společnosti Sernam SA na pouhou dopravu zásilek po železnici, přičemž by dopravu po silnici zajišťovali subdodavatelé). Zadruhé, pokud by se věřitelské třetí strany skutečně postavily proti prodeji za zápornou cenu, mohlo být na společnost Sernam SA uvaleno kolektivní úpadkové řízení, v jehož rámci by k prodeji aktiv mohlo dojít.
(126)
Pokud měly francouzské orgány potíže s provedením rozhodnutí Sernam 2, měly se obrátit na Komisi, aby v dohodě s ní dospěly k řešení ohledně jiného postupu, a to na základě zásady loajální spolupráce stanovené v čl. 4 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii (SEU). Francouzské orgány sice dne 24. listopadu 2004 Komisi navštívily a dne 21. prosince 2004 ji dopisem úředně informovaly o rozhodnutí prodat aktiva v celku, aniž by ovšem popsaly zásadní prvky tohoto postupu, je ale nutno zdůraznit, že Francie v žádném okamžiku Komisi neoznámila změnu plánu restrukturalizace, který Komise ve svém rozhodnutí Sernam 2 podmínečně schválila. Pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (28) ale ve svém oddílu 3.2.3 potvrzují, že se členský stát nesmí odchýlit od plánu restrukturalizace bez předchozího oznámení a souhlasu Komise.
(127)
Komise ale nikdy nevyslovila souhlas s převedením činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam, které Francie provedla.
3.2.8. Závěr: Francie nedodržela článek 3 rozhodnutí Sernam 2 a zneužila podporu ve výši 503 milionů EUR
(128)
Jako závěr zastává Komise názor, že článek 3 rozhodnutí Sernam 2 nebyl dodržen. Došlo proto ke zneužití podpory na restrukturalizaci ve výši 503 milionů EUR, kterou podmíněně povolilo rozhodnutí Sernam 2.
3.2.9. Podpora ve výši 503 milionů EUR není slučitelná s vnitřním trhem
(129)
Protože podporu ve výši 503 milionů EUR příjemce použil za porušení rozhodnutí Sernam 2, není tato podpora na základě tohoto rozhodnutí slučitelná s vnitřním trhem.
(130)
Uvést důvody slučitelnosti podpory přísluší podle judikatury Soudního dvora členskému státu. Protože Francie žádné důvody slučitelnosti neuvedla, dochází Komise k závěru, že podpora ve výši 503 milionů EUR je neslučitelná s vnitřním trhem a je nutno ji získat zpět, a to navýšenou o úroky ode dne, kdy byla dána k dispozici.
(131)
Toto vrácení musí být vymáháno od společnosti Financière Sernam a jejích dceřiných společností, a to zejména od společností Sernam Services a Aster, které dnes pokračují v hospodářské činnosti, jež byla příjemcem podpory a byla dříve vykonávána společností Sernam SA (dnes likvidované) a poté společností Sernam Xpress (jejíž majetek byl pohlcen společností Financière Sernam následkem všeobecného převedení majetku). Je nutno se domnívat, že nejprve společnost Sernam Xpress převzala následkem transakce, jež proběhla uvnitř skupiny, všechny části aktiv a část pasiv společnosti Sernam SA. Společnost Sernam Xpress tak pokračovala ve výkonu hospodářské činnosti společnosti Sernam SA (viz rovněž podrobné prokázání v oddílu 3.3). Z důvodu všeobecného převodu majetku představuje poté společnost Financière Sernam právní nástupkyni společnosti Sernam Xpress. Společnost Financière Sernam a její dceřiné společnosti, a to zejména Sernam Services a Aster, potom pokračují v činnosti společností Sernam SA a Sernam Xpress, a mají tak nadále prospěch z podpory ve výši 503 milionů EUR, která byla původně poskytnuta společnosti Sernam SA.
3.3. VRÁCENÍ PODPORY VE VÝŠI 41 MILIONŮ EUR
(132)
Státní podpora ve výši 41 milionů EUR, kterou měla Francie od jejího příjemce získat zpět na základě rozhodnutí Sernam 2, byla zapsána do pasiv likvidace společnosti Sernam SA.
(133)
Francouzské orgány se domnívají, že podle článku 4 rozhodnutí Sernam 2 má údajně převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam prostřednictvím řízení, jež označují za otevřené a transparentní, za následek omezení povinnosti vrácení pouze na společnost Sernam SA.
(134)
Článek 4 rozhodnutí Sernam 2 zní takto:
„Veškerý dílčí nebo celkový prodej Sernamu musí být proveden za tržní cenu a prostřednictvím transparentního řízení, otevřeného všem konkurentům. Za těchto podmínek připadne společnosti Sernam, pokud bude nadále existovat, úhrada podpory 41 mil. EUR.“
(135)
Článek 4 rozlišuje, zda došlo či nedošlo k přerušení hospodářské činnosti společnosti Sernam. V případě zrušení této činnosti není nutno vrácení vymáhat od stran, které nabyly aktiva za tržní cenu v rámci otevřeného a transparentního řízení.
(136)
Komise vedle toho zaznamenává, že Soudní dvůr a Tribunál ve svých judikaturách přikládají těmto stejným faktorům rozhodující význam.
(137)
Rozsudek ve věci SMI (29) rozlišuje v případě prodeje činností, jež byly příjemcem podpory, dvě možnosti, a to prodej podílů v podniku, po němž si podnik, který byl příjemcem podpory, zachová svou právní subjektivitu (share deal), a prodej všech nebo části aktiv podniku jinému podniku, po němž hospodářská činnost, jež byla příjemcem podpory, není nadále vykonávána stejnou právnickou osobou (asset deal).
(138)
Pokud jde o share deal, Soudní dvůr rozhodl, že: (30)
„[…] je v případě, že podnik, který obdržel protiprávní podporu, je získán za tržní cenu, tj. za nejvyšší cenu, kterou by byl ochoten zaplatit soukromý investor za normálních podmínek hospodářské soutěže za tuto společnost ve stavu, v němž se - zejména po obdržení státní podpory - nachází, prvek podpory hodnocen za tržní cenu a zahrnut do kupní ceny. Za těchto podmínek nelze mít za to, že nabyvatel byl zvýhodněn ve vztahu k ostatním hospodářských subjektům na trhu (v tomto ohledu viz rozsudek ze dne 20. září 2001 ve věci Banks, C-390/98, Sb. rozh., s. I-6117, bod č. 77).
Pokud jde o tento konkrétní příklad, podnik, jemuž byly poskytnuty protiprávní státní podpory, si zachoval svou právní subjektivitu a nadále vykonává na svůj účet činnosti dotované státními podporami. Tento podnik si proto běžně zachová konkurenční výhodu spojenou s uvedenými podporami, a proto je to právě on, kdo musí být povinen vrátit částku rovnající se výši těchto podpor. […]“
(139)
Pokud jde o asset deal, pokračuje Soudní dvůr takto: (31)
„Je samozřejmě možné, aby se v případě, kdy jsou vyčleněné podniky založeny za účelem zachování kontinuity části činnosti podniku, který obdržel podporu a který vyhlásil úpadek, v případě nutnosti rovněž od těchto podniků požadovalo navrácení dotyčné podpory, pokud se zjistí, že nadále využívají konkurenční výhodu spojenou se získáním podpory. Mohlo by tomu být tak zejména v případě, kdy tyto podniky přistupují ke skupování aktiv společnosti v likvidaci, aniž by za ně hradily cenu odpovídající tržním podmínkám, nebo pokud se prokáže, že vznik těchto podniků měl za důsledek obejití povinnosti vrátit tyto podpory.“
(140)
Stejné rozlišení lze nalézt v rozsudku ve věci Seleco (32). V tomto rozsudku Soudní dvůr potvrzuje, že Komise může být dovedena k požadavku, aby se vrácení neomezovalo na původní podnik, ale bylo rozšířeno i na podnik, který zaručuje jeho neomezené trvání prostřednictvím výrobních prostředků, které na něj byly převedeny, umožní-li určité prvky tohoto převodu konstatovat, že mezi těmito dvěma entitami existuje hospodářská návaznost. Pro účely zjištění hospodářské návaznosti Soudní dvůr uznal rovněž relevantnost těchto ukazatelů: předmět převodu (aktiva a pasiva, zachování pracovní síly, seskupená aktiva), cena převodu, totožnost akcionářů nebo majitelů nástupnického a původního podniku, okamžik, kdy k převodu došlo (po zahájení vyšetřování, zahájení řízení nebo konečném rozhodnutí) nebo dále ekonomickou logiku operace (33).
(141)
Je vhodné rovněž zdůraznit, že prodeje aktiv ve věcech SMI a Seleco proběhly v rámci kolektivního úpadkového řízení pod dohledem soudce. Týkaly se pouze části aktiv podniků v kolektivním úpadkovém řízení. Podle Soudního dvora navíc nebylo prokázáno, že neproběhly za tržních podmínek.
(142)
Soud prvního stupně analyzoval případ asset deal v rozsudku ve věci CDA (34) a ověřoval zejména, zda v tomto konkrétním případě existují skutečnosti, které by mohly vést k závěru o obejití příkazu k navrácení pomocí částečného prodeje aktiv. Soud prvního stupně usoudil, že v tomto konkrétním případě Komise podobný úmysl neprokázala a že společnost CDA účinně nevyužívala konkurenčního zvýhodnění spojeného se získáním podpor. Soud prvního stupně postavil toto zjištění na dvou věcných skutečnostech: prodej byl omezen na část aktiv prodaných v celku a tento postup (tj. prodej v celku) umožnil získat vyšší částku, než by bylo možno získat při odděleném prodeji jednotlivých částí dotyčných aktiv.
(143)
Za účelem zjištění, zda je nutno rozšířit navrácení na společnost Financière Sernam a její dceřiné společnosti Sernam Services a Aster, je proto třeba přezkoumat převedení činností Sernam SA na Financière Sernam z hlediska kritérií vypracovaných Soudním dvorem a Soudem prvního stupně.
(144)
Pokud jde nejprve o převod všech aktiv a pasiv kromě tří finančních pasiv (akcionářská půjčka získaná společností Sernam SA od skupiny SNCF, pasivum spojené se zrušením smlouvy „IBM - GPS“ a povinnost vrátit neslučitelnou podporu ve výši 41 milionů EUR) ze společnosti Sernam SA na společnost Sernam Xpress, Komise zjišťuje, že se tento převod týkal celého podniku (viz oddíl 3.2.3). Mezi společnostmi Sernam SA a Sernam Xpress proto existuje hospodářská návaznost. Tato skutečnost odlišuje tento konkrétní případ od skutečností, jež vedly k rozsudkům ve věcech SMI, Seleco a CDA, které se týkaly pouze prodeje části aktiv. K převodu navíc došlo v rámci skupiny. Proběhl po konečném rozhodnutí Komise, kterým se nařizovalo vrácení podpory, a jeho jedinou ekonomickou logikou bylo umožnit pokračování činnosti společnosti Sernam, aniž by se přitom musely splnit podmínky uložené v článku 3 rozhodnutí Sernam 2. Jsou proto splněna všechna kritéria prokazující hospodářskou návaznost ve smyslu rozhodnutí a rozsudku ve věci Seleco.
(145)
Komise mimochodem konstatuje, že převod na společnost Sernam Xpress neodpovídá tržním podmínkám. Převod na společnost Sernam Xpress byl uskutečněn za zápornou cenu a nebyl výsledkem otevřeného a transparentního řízení (viz oddíl 3.2.5). K záporné ceně ve výši 57 milionů EUR, jež je pojata jako provozní podpora na pokrytí ztrát společnosti Sernam Xpress za období 2005-2008 (35), je nutno připočítat odepsání pohledávky SNCF vůči Sernam SA ve výši 38,5 milionu EUR (viz 27. bod odůvodnění). Komise nakonec také zjišťuje, že u pasiv, která zůstávají ve společnosti Sernam SA, se jedná o dluhy vůči třetím stranám a ne vůči SNCF. Vložením kapitálu ve výši 57 milionů EUR umožnila SNCF společnosti Sernam Xpress uhradit tyto pohledávky v celém jejich rozsahu, a to alespoň za období 2005-2008. Pokud by ale SNCF prodala pouze aktiva za kladnou cenu, byly by dluhy Sernam SA vůči třetím stranám uhrazeny pouze do výše příjmu z prodeje. Tato skutečnost je dodatečným důkazem toho, že smluvní vyváženost mezi SNCF a společností Financière Sernam neodpovídá tržním podmínkám.
(146)
Je také nutno konstatovat, že záporná cena ve výši 57 milionů EUR je vyšší než nejlepší nabídka při neúspěšném nabídkovém řízení, kdy záporná cena dosáhla výše 56,4 milionů EUR (nabídka v druhém kole [zájemce 5]).
(147)
Převod umožnil, aby se společnost Sernam Xpress vyhnula příkazu k vrácení částky 41 milionů EUR, kterým byla zatížena společnost Sernam SA, a umožnil jí dále pokračovat v činnostech společnosti Sernam SA, aniž by tuto podporu musela vracet a aniž by musela dodržet podmínky článku 3 rozhodnutí Sernam 2.
(148)
Z těchto důvodů dochází Komise k závěru, že převod činností společnosti Sernam SA na společnost Sernam Xpress měl za následek, že si společnost Sernam Xpress zachovala účinné využívání konkurenčního zvýhodnění spojeného se získáním poskytnutých podpor. Mezi oběma společnostmi existovala totiž hospodářská návaznost a u převodu se jedná o obejití příkazu k navrácení, kterým byla zatížena společnost Sernam SA.
(149)
Jak je vysvětleno v rozsudcích ve věcech SMI a Seleco, prodej akcií společnosti, jež je příjemcem protiprávní podpory, akcionářem třetí osobě nemá vliv na povinnost získat podporu zpět od společnosti, jež je jejím příjemcem. Prodej podílů společnosti Sernam Xpress společnosti Financière Sernam neměl proto za následek zbavení společnosti Sernam Xpress povinnosti vrátit podporu ve výši 41 milionů EUR.
(150)
Po spojení Sernam Xpress a Financière Sernam přešla povinnost vrácení na společnost Financière Sernam. Tato společnost a její dceřiné společnosti, a to zejména Sernam Services a Aster, navíc pokračují v činnosti společností Sernam SA a Sernam Xpress, a mají tak nadále prospěch z podpory ve výši 41 milionů EUR, která byla původně poskytnuta společnosti Sernam SA.
(151)
Z důvodů vysvětlených výše v bodě 3.4 nelze kromě toho přijmout tvrzení francouzských orgánů vycházejících z uplatnění zásady soukromého investora v tržním hospodářství.
3.4. NOVÉ PODPORY POSKYTNUTÉ SPOLEČNOSTI SERNAM XPRESS
(152)
Memorandum o porozumění ze dne 21. července 2005 počítá s určitým počtem opatření, která mohou představovat nové podpory (viz výše 36. bod odůvodnění). Komise musí ověřit, zda tato opatření představují nové podpory, a pokud ano, zda je lze prohlásit za slučitelné s vnitřním trhem.
(153)
Podle francouzských orgánů by měla být všechna tato opatření v souladu se zásadou soukromého investora v tržním hospodářství. SNCF převedla údajně činnosti společnosti Sernam SA na společnost, jež předložila v otevřeném a transparentním nabídkovém řízení nejlepší nabídku a tato nabídka, byť spočívala v záporné ceně, má být pro stát jako akcionáře méně nákladná než likvidace společnosti Sernam.
(154)
Komise soudí, že v případě, kdy se má získat podpora zpět, nelze zásadu soukromého investora uplatňovat. Při vymáhání podpory stát jedná na základě povinností, které mu podle unijního práva přísluší, a ne jako akcionář.
(155)
Komise ostatně zaznamenává, že čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 chápal prodej aktiv jako ekvivalent vyrovnávacích opatření uložených v čl. 3 odst. 1. Podle bodu č. 40 pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (36) nelze postoupení ztrátové činnosti považovat za vyrovnávací opatření. Záporná cena dohodnutá mezi SNCF a společností Financière Sernam ukazuje, že se jedná o postoupení ztrátové činnosti, které nelze považovat za rovnocenné vyrovnávacímu opatření. V tomto případě odpovídá záporná cena provozní podpoře poskytnuté podniku, která již z podstaty nemůže omezit narušení hospodářské soutěže.
(156)
Pokud by se mělo přijmout stanovisko zastávané Francií, Francie by se mohla vyhnout povinnosti získat zpět od společnosti Sernam SA a jakékoliv jiné společnosti, která pokračuje v její hospodářské činnosti, podporu ve výši 41 milionů EUR prohlášenou za neslučitelnou rozhodnutím Sernam 2 a dále také podporu ve výši 503 milionů EUR, jež byla zneužita. Takový výsledek by byl v jasném rozporu s judikaturou Soudního dvora, podle níže je členský stát vyzván, aby získal zpět podporu neprodleně za použití všech dostupných právních prostředků, a to včetně zabavení aktiv podniku a případně jeho vyhlášení v úpadku, pokud dotyčné vrácení není schopen provést (37).
(157)
Přijetí stanoviska zastávaného Francií by rovněž vedlo k diskriminaci mezi soukromým a veřejným podnikem. Zatímco by stát vymáhal vrácení od soukromého podniku, a to v případě potřeby až do jeho likvidace, mohl by se veřejný podnik tomuto údělu vyhnout pouze proto, že je pro stát méně nákladné jej prodat za zápornou cenu než získat zpět protiprávní a neslučitelné podpory, které podnik získal.
(158)
Z těchto důvodů Komise soudí, že se Francie nemůže odvolávat na zásadu soukromého subjektu v tržním hospodářství, aby se vyhnula tomu, že opatření, s nimiž počítá memorandum o porozumění ze dne 21. července 2005, mohou být označena za státní podporu.
(159)
Je proto nutno zjistit, zda dotyčná opatření poskytla společnosti Sernam Xpress nebo společnosti Financière Sernam zvýhodnění. Protože se oba tyto podniky později spojily, není nutno rozlišovat mezi zvýhodněním jednoho nebo druhého z nich. Jsou splněna tři další kritéria přítomnosti podpory: opatření jsou poskytnuta z prostředků veřejného podniku, tj. SNCF; SNCF představuje veřejnoprávní subjekt (organisme de droit public - EPIC) a jako takový podléhá těsné kontrole státu; poskytnutí výhody je proto přičitatelné státu. Protože Sernam Xpress/Financière Sernam provozují činnost v oblasti silniční dopravy, která je v rámci Unie otevřena hospodářské soutěži, zvýhodnění může tuto soutěž narušit a ovlivnit obchod mezi členskými státy.
3.4.1. Navýšení kapitálu společnosti Sernam SA ve výši 57 milionů EUR společností SNCF
(160)
Navýšením kapitálu společnosti Sernam SA o částku 57 milionů EUR provedeném společností SNCF získala Sernam SA značnou finanční výhodu, které se jejím konkurentům nedostalo. Tato výhoda byla později převedena společně s ostatními aktivy a pasivy na společnost Sernam Xpress.
3.4.2. Navýšení kapitálu společnosti Sernam Xpress ve výši 2 milionů EUR společností SNCF
(161)
Navýšením kapitálu společnosti Sernam Xpress o částku 2 miliony EUR provedeném společností SNCF získala Sernam Xpress značnou finanční výhodu, které se jejím konkurentům nedostalo. Komise ale bere na vědomí, že SNCF obdržela od společnosti Financière Sernam platbu ve výši 2 milionů EUR, což vyrovnává navýšení kapitálu o částku 2 miliony EUR, která tím pádem zvýhodnění neposkytla.
3.4.3. Odepsání pohledávek SNCF vůči společnosti Sernam SA
(162)
Jak je vysvětleno v 33. bodě odůvodnění, převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam nezahrnuje dvě pohledávky SNCF vůči společnosti Sernam SA v celkové výši 38,5 milionu EUR. Odepsáním těchto pohledávek poskytuje SNCF společnosti Sernam Xpress/Financière Sernam zvýhodnění ve stejné výši.
3.4.4. Záruky poskytnuté společností SNCF
(163)
Při převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam poskytla SNCF tyto záruky:
-
zavázala se dokončit ve stanovené lhůtě výstavbu zvláštního závodu (ve městě Valenton), který je nutný pro provozování nové koncepce dopravy zásilek po železnici, tzv. „Train bloc express“ (dále jen „TBE“), a to s pokutou ve výši 1 milionu EUR v případě zpoždění,
-
zavázala se uhradit případný růst nájmů u nových provozoven s rozdílem omezeným na nejvýše 3 miliony EUR,
-
prodloužila o tři roky nárok na návrat do mateřského podniku […] železničářů, kteří byli vysláni na práci v rámci společnosti Sernam,
-
prodloužila o tři roky sociální protokol, jenž zaručuje […] zaměstnancům společnosti Sernam převedení na nová pracovní místa v rámci SNCF v případě jejich propuštění (společností Sernam),
-
SNCF zaručila „trvání TBE“ (38) a přístup k tomuto typu vlaku (39). V tomto rámci zaplatila SNCF společnosti Sernam Xpress částku 3 miliony EUR.
(164)
Pokud jde o první dvě záruky, je zřejmé, že Sernam Xpress/la Financière Sernam výhodu poskytují. Bez těchto záruk by společnosti Sernam Xpress/Financière Sernam tyto náklady nemohly samy nést.
(165)
Pokud jde o záruky ohledně TBE, Komise soudí, že pro společnosti Sernam Xpress/Financière Sernam výrazně snižují riziko. Poskytují jim proto výhodu.
(166)
Podle Francie má ze záruky poskytnuté železničářům vlastně prospěch SNCF. SNCF totiž vyslala určitý počet železničářů pracovat do společnosti Sernam SA. Náklady spojené s těmito železničáři nesla společnost Sernam SA a tito železničáři měli nárok vrátit se do SNCF na pouhou žádost. Vzhledem k obavám, které mohla vyvolat případná privatizace, SNCF prodloužila dobu, během níž mohli železničáři uplatnit tento nárok, aby zabránila jejich masivnímu návratu, jež by byl pro SNCF nákladnější.
(167)
Komise se domnívá, že bez této záruky by železničáři s velkou pravděpodobností skutečně požádali v okamžiku převedení činností o návrat do SNCF. Společnost Sernam Xpress by je musela nahradit novými zaměstnanci se statusem pracovníků soukromého sektoru. Komise považuje v tomto konkrétním případě za pravděpodobné, že by mzdy těchto nových pracovníků byly nižší než mzdy železničářů, což by vyrovnalo dodatečné náklady, které by společnosti Sernam Xpress vznikly kvůli omezenější zkušenosti těchto nových zaměstnanců nebo kvůli potížím najmout jich vysoký počet za velmi krátkou dobu.
(168)
Pokud jde o prodloužení záruky převedení na nová pracovní místa na tři roky, Francie se domnívá, že představuje osobní právo poskytnuté SNCF některým zaměstnancům. Ani společnost Financière Sernam a ani společnost Sernam Xpress nebyly údajně stranami této dohody.
(169)
Komise tuto analýzu nesdílí. Díky této záruce je totiž výhodnější zůstat zaměstnán během dotyčného období u společnosti Sernam Xpress, aniž by tato společnost nesla jakékoliv dodatečné náklady.
(170)
Komise dochází k závěru, že záruky poskytnuté SNCF v memorandu o porozumění ze dne 21. července 2005 poskytují, s výjimkou záruky železničářům, společnostem Sernam Xpress/Financière Sernam výhodu.
(171)
Zatímco hodnotu prvních tří záruk lze snadno vyčíslit (1 milion EUR, 3 miliony EUR a 3 miliony EUR), v případě záruky zařazení zaměstnanců na nová místa tomu tak není. Francie by měla stanovit zvýšení mezd, které by společnosti Sernam Xpress/Financière Sernam musely zaměstnancům poskytnout, aby dosáhly stejný cíl, kdyby tato záruka neexistovala.
3.4.5. Prodejní cena
(172)
Ve 164. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení si Komise položila otázku, zda záporná cena „uhrazená“ společností Financière Sernam skutečně odpovídala tržní hodnotě. V tomto ohledu bere Komise na vědomí, že mezitím došlo ke spojení společností Sernam Xpress a Financière Sernam a že případná podpora společnosti Financière Sernam v podobě příliš vysoké záporné ceny nepřesáhla 57 milionů EUR podpory, již obdržela společnost Sernam Xpress jako novou podporu. Tím není nadále nutno vyslovit se k otázce případné podpory kupci.
3.4.6. Závěr k přítomnosti nových podpor
(173)
Opatření memoranda o porozumění ze dne 21. července 2005 popsané v tomto oddílu 3.4 představují nové podpory pro společnosti Sernam Xpress/Financière Sernam.
3.4.7. Neslučitelnost s vnitřním trhem a navrácení
(174)
Podle judikatury Soudního dvora přísluší členskému státu, aby uvedl důvody slučitelnosti určité podpory. Protože Francie žádné důvody slučitelnosti neuvedla, Komise dochází k závěru, že tyto podpory jsou neslučitelné s vnitřním trhem a je nutno je získat zpět navýšené o úroky.
(175)
Toto navrácení se musí provést u společnosti Financière Sernam a jejích dceřiných společností, a to zejména společností Sernam Services a Aster, které dnes pokračují v hospodářské činnosti, jež byla příjemcem podpory a kterou dříve vykonávala společnost Sernam Xpress (sloučená se společností Financière Sernam).
3.5. ZRUŠUJÍCÍ DOLOŽKA
(176)
Memorandum o porozumění ze dne 21. července 2005 obsahuje zrušující doložku pro případ záporného rozhodnutí Komise během pěti roků od jeho uzavření. Tato doložka by mohla rovněž představovat novou podporu. V podobném případě by ale náprava spočívala v její nepoužitelnosti. Protože doložka nebyla uplatněna, bylo tohoto cíle dosaženo. Dotyčnou doložku proto není nutno dále analyzovat.
3.6. OPRÁVNĚNÁ DŮVĚRA
(177)
Tvrzení uváděné francouzskými orgány, podle nějž kroky (jako jejich návštěva u Komise dne 24. listopadu 2004 a jejich dopis ze dne 21. prosince 2004) podniknuté v dobré víře vedly ke vzniku oprávněné důvěry ohledně souladu převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam s rozhodnutím Sernam 2 a unijním právem, nelze přijmout.
(178)
Informace sdělené Francií se totiž omezily na informování Komise o rozhodnutí prodat aktiva v celku, aniž by popisovaly zásadní skutečnosti převodu aktiv společnosti Sernam SA. Zejména informační zpráva Komisi ze dne 21. prosince 2004 se omezuje na uvedení některých skutečností týkajících se organizace postupu postoupení aktiv a na jeho otevřenou a transparentní povahu s cílem uskutečnit prodej za tržní cenu do 30. června 2005.
(179)
Komise nebyla tehdy upozorněna na žádnou z následujících skutečností:
1)
na skutečnost, že plánované postoupení spočívá v převodu aktiv a pasiv v rámci skupiny na jiný právní subjekt (Sernam Xpress) s jeho následným postoupením (share deal);
2)
na skutečnost, že s aktivy bude postoupena také část pasiv a že v pasivech společnosti Sernam SA zůstane pouze příkaz k navrácení podpory ve výši 41 milionů EUR a pohledávky SNCF v částce 38,5 milionu EUR;
3)
na skutečnost, že Francie byla v případě nabídky na převzetí za zápornou cenu ochotna navýšit kapitál společností Sernam SA a Sernam Xpress.
(180)
Bez informací o těchto skutečnostech Komise nemohla předvídat způsob, jakým Francie rozhodnutí Sernam 2 nakonec provedla. Informační zpráva ze dne 21. prosince 2004 naopak naznačuje, že postoupení bude provedeno bez rozlišování mezi pasivy a za kladnou cenu, protože se v ní uvádí, že „jakmile bude postoupení uskutečněno, budou příjmy, které takto vzniknou, použity na úhradu pasiv právnické osoby Sernam, včetně neslučitelné podpory, a to v rámci obvyklých vnitrostátních postupů“.
(181)
Pokud se vzhledem k záporné povaze cen nabídnutých za aktiva společnosti Sernam ukázala eventualita navýšení kapitálu (prvek 3) až při obdržení nabídek, Francie si musela být při vypracování své informační zprávy ze dne 21. prosince 2004 vědoma alespoň možnosti prodeje aktiv s částí pasiv (prvek 2). Ať je tomu jakkoliv, francouzské orgány se nemohou nijak dovolávat s poukazem na oprávněnou důvěru, aniž by samovolně informovaly Komisi dne 21. prosince 2004 nebo později o těchto zásadních skutečnostech.
(182)
Konečně a především je nutno zdůraznit, že pokud měly francouzské orgány potíže s provedením rozhodnutí Sernam 2, měly se obrátit na Komisi, aby v dohodě s ní dospěly k řešení ohledně jiného postupu, a to na základě zásady loajální spolupráce stanovené v čl. 4 odst. 3 SEU. Pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (40) ve svém oddílu 3.2.3 potvrzují, že při uplatnění této obecné zásady se členský stát nesmí odchýlit od plánu restrukturalizace bez předchozího oznámení a souhlasu Komise.
(183)
Komise navíc nikdy nevyslovila souhlas s převedením činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam, které Francie provedla.
(184)
Komise proto dochází k závěru, že Francie a ani příjemci podpory se nemohou nijak dovolávat s poukazem na oprávněnou důvěru.
4. NAVRÁCENÍ
(185)
Komise dospěla k závěru, že podmínky rozhodnutí Sernam 2 nebyly dodrženy. Ve smyslu článku 16 nařízení č. 659/1999 proto došlo ke zneužití opatření podpory povolených rozhodnutím Sernam 2. Protože Francie neuvedla pro tyto podpory důvody jejich slučitelnosti, jedná se o podpory neslučitelné s vnitřním trhem. Francie proto musí přijmout veškerá opatření, aby tyto podpory s úroky získala zpět.
(186)
Výše těchto opatření podpory dosahuje částky 503 milionů EUR. Tato částka se skládá na jedné straně z různých podpor na restrukturalizaci ve výši 2 938 milionů franků, tj. 448 milionů EUR. Tyto podpory jsou uvedeny v tabulce č. 3 rozhodnutí ze dne 30. dubna 2003 a jejich hlavní prvky jsou přeneseny do níže uvedené tabulky:
(v milionech francouzských frank?)
P?vodní kapitál
44
Financování ztrát za rok 2000
698
Financování ztrát za rok 2001
252
Financování restrukturalizace: vklad SNCF
1 300
Financování restrukturalizace: akcioná?ská p?j?ka SNCF
250
Nadnáklady spojené se železni?á?i
394
Podpora na restrukturalizaci celkem
2 938
(187)
K dosažení částky 503 milionů EUR je nutno přidat výši podpor vyplacených v rámci smluv o dopravě zavazadel a tisku ve výši 34 milionů EUR a v rámci smluv o dodávkách v celkové výši 21 milionů EUR.
(188)
Pro více podrobností se odkazuje na rozhodnutí Sernam 1 ze dne 23. května 2001.
(189)
Za účelem provedení navrácení podpory s okamžitým účinkem sdělí francouzské orgány den, kdy byla každá podpora dána příjemci k dispozici (41). Počínaje tímto dnem se počítají u každého opatření úroky z vymáhané částky ze základu složeného v souladu s kapitolou V nařízení (ES) č. 794/2004 (42).
(190)
Je nutno získat zpět také podporu ve výši 41 milionů EUR, kterou považovalo za neslučitelnou již rozhodnutí Sernam 2, a to navýšenou o úroky vypočítané stejnou metodou.
(191)
Navýšení kapitálu ve výši 57 milionů EUR, odepsání pohledávek vůči společnosti Sernam SA společností SNCF v částce 38,5 milionů EUR a záruky poskytnuté společností SNCF při převedení činností Sernam SA na společnost Financière Sernam, s výjimkou záruky poskytnuté železničářům, představují rovněž státní podpory neslučitelné s vnitřním trhem. Tyto nové podpory je nutno získat zpět navýšené o úroky vypočítané stejnou metodou. Pokud jde o způsob výpočtu částek k navrácení, Komise odkazuje na body odůvodnění č. 171 a 189 tohoto rozhodnutí.
(192)
Při stanovení částky podpory k navrácení může Francie zohlednit případné částky, které SNCF obdržela v rámci úpadku společnosti Sernam SA na základě splacení podpory ve výši 41 milionů a úroků s ní spojených a/nebo akcionářské půjčky a úroků s ní spojených.
(193)
Pokud by SNCF získala celkové splacení všech svých pohledávek, Francie zohlední případné částky získané SNCF následkem likvidace společnosti Sernam SA pouze úměrně poměru mezi částkou obou opatření podpory, jež byly zaevidovány, a celkovou částkou pohledávek zapsaných do pasiv společnosti Sernam SA.
(194)
Tato vrácení, a to včetně vrácení podpor původně poskytnutých společnostem Sernam SA a Sernam Xpress, se provedou u společnosti Financière Sernam a jejích dceřiných společností Sernam Services a Aster, jež dnes pokračují v hospodářské činnosti, která byla příjemcem podpor a kterou dříve vykonávala společnost Sernam Xpress (jež se spojila se společností la Financière Sernam) a před ní společnost Sernam SA.
(195)
Je nepochybné, že společnost Sernam Xpress a její provozní dceřiné společnosti Sernam Services a Aster pokračovaly v hospodářské činnosti společnosti Sernam SA, protože převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam provedené Francií se uskutečnilo právě s tímto záměrem. Z jednotlivých prvků případu vyplývá, že společnosti Sernam Xpress, Sernam Services a Aster opravdu pokračovaly v provozování činnosti, jež byla příjemcem podpory, a to podle platného obchodního plánu společnosti Sernam SA a se stejnými zaměstnanci. Společnost Financière Sernam poté dne 30. června 2011 zrušila jako jediný společník společnost Sernam Xpress a převzala její majetek. Společnost Financière Sernam tak představuje právního nástupce společnosti Sernam Xpress a také jejího ekonomického nástupce, protože dnes (společnost Financière Sernam) vlastní a přímo ovládá provozní dceřiné společnosti, jimiž jsou společnosti Sernam Services a Aster. Společnost Financière Sernam a její dceřiné společnosti, a to zejména společnosti Sernam Services a Aster, navíc pokračují v činnostech společností Sernam SA a Sernam Xpress, a mají tak nadále prospěch z podpory. Společnost Sernam Services k tomu v květnu roku 2011 získala vklad aktiv v podobě převodu značky Sernam, jež je ohodnocována na částku 15 milionů EUR, aniž poskytla odpovídající vyrovnání. Pokud jde o společnost Aster, získala na jedné straně v březnu roku 2008 vklad na běžný účet ve výši 5 milionů EUR a tato částka jí byla odepsána v červenci roku 2008; na druhé straně se jí v prosinci roku 2011 dostalo navýšení kapitálu v podobě odepsání částky 5 599 998 EUR zapsaných na běžném účtu. Tyto dvě dceřiné společnosti tak byly příjemci podpor původně poskytnutých společnostem Sernam SA a Sernam Xpress nejenom jakožto společnosti, jež jsou součástí skupiny, a kvůli skutečnosti, že pokračují ve výkonu jejích činností, ale také kvůli převodu určitých aktiv nebo opatřením navýšení kapitálu v jejich prospěch.
(196)
Je nutno upřesnit, že sama společnost Sernam SA vznikla přeměnou společnosti Sernam SCS na akciovou společnost na konci roku 2001 (v tomto ohledu viz rozhodnutí Sernam 2, 11. bod odůvodnění). Původním příjemcem části dotyčných podpor tak byla společnost Sernam SCS.
(197)
Protože proti společnosti Financière Sernam a její dceřiné společnosti Sernam Services bylo dne 31. ledna 2012 zahájeno řízení o nuceném vyrovnání a proti společnosti Aster, jež je dceřinou společností Financière Sernam, dne 3. února 2012 konkurzní řízení, francouzské orgány se vyzývají, aby určily částku podpor navýšenou o úroky, kterou je nutno bezodkladně vrátit, aby bylo tyto podpory možno zapsat do pasiv těchto podniků,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Státní podpory v celkové částce 503 milionů EUR poskytnuté Francií společnosti Sernam SCS (jež se stala společností Sernam SA) a schválené Komisí rozhodnutím 2006/367/ES (43) ze dne 20. října 2004 byly zneužity. Jsou neslučitelné s vnitřním trhem. Z těchto podpor měly prospěch rovněž společnosti Sernam Xpress a Financière Sernam a její dceřiné společnosti Sernam Services a Aster.
2. Ze státní podpory ve výši 41 milionů EUR, již Francie poskytla společnosti Sernam SCS a kterou rozhodnutí Sernam 2 prohlásilo za neslučitelnou, měly prospěch rovněž společnosti Sernam Xpress a Financière Sernam a její dceřiné společnosti, a to zejména Sernam Services a Aster.
3. Navýšení kapitálu společnosti Sernam SA v částce 57 milionů EUR společností SNCF, odepsání pohledávek vůči společnosti Sernam SA společností SNCF v částce 38,5 milionů EUR a záruky poskytnuté společností SNCF při převedení činností Sernam SA na společnost Financière Sernam, s výjimkou záruky poskytnuté železničářům, představují státní podpory neslučitelné s vnitřním trhem.
Článek 2
1. Francie je povinna získat zpět podpory uvedené v článku 1 od společnosti Financière Sernam a jejích dceřiných společností Sernam Services a Aster.
2. Z částek, které je nutno vrátit, běží úroky počínaje dnem, kdy byly dány k dispozici příjemci, až do jejich skutečného vrácení.
3. Úroky se počítají ze základu složeného v souladu s kapitolou V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004.
Článek 3
1. Navrácení podpory uvedené v článku 1 se provede s okamžitým účinkem.
2. Francie provede toto rozhodnutí ve lhůtě čtyř měsíců ode dne jeho oznámení.
3. V rámci tohoto provedení může Francie zohlednit případné částky vrácené SNCF následkem likvidace společnosti Sernam SA, a to za podmínek uvedených výše.
Článek 4
1. Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Francie Komisi tyto informace:
a)
den, kdy bylo každé z opatření podpory dáno k dispozici příjemci, celkovou částku (jistina a úroky), kterou má příjemce u každého z opatření podpory vrátit;
b)
podrobný popis již přijatých nebo plánovaných opatření k dosažení souladu s tímto rozhodnutím;
c)
doklady prokazující, že příjemci již bylo nařízeno podporu vrátit.
2. Francie bude Komisi informovat o vývoji vnitrostátních opatření přijatých s cílem vykonat toto rozhodnutí až do úplného navrácení podpory uvedené v článku 1. Na žádost Komise Francie předloží neprodleně informace o již přijatých a plánovaných opatřeních k dosažení souladu s tímto rozhodnutím. Rovněž poskytne podrobné informace o částkách podpory a úroků, které již příjemce navrátil.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Francouzské republice.
V Bruselu dne 9. března 2012.
KOMISIJAS LĒMUMS
(2012. gada 9. marts)
par Valsts atbalstu SA.12522 (C 37/08) - Francija - Lēmuma “Sernam 2” piemērošana
(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 1616)
(Autentisks ir tikai teksts franču valodā)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2012/398/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu (1),
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
pēc uzaicinājuma ieinteresētajām personām iesniegt piezīmes saskaņā ar iepriekšminētajiem pantiem (2),
tā kā:
1. PROCEDŪRA
1.1. VISPĀRĪGAIS PROCESUĀLAIS KONTEKSTS
(1)
Komisija 2001. gada 23. maijā apstiprināja atbalstu SCS Sernam (komandītsabiedrība) pārstrukturēšanai; 2001. gada decembrī SCS Sernam kļuva par Sernam SA (“lēmums Sernam”) (3).
(2)
Komisija 2004. gada 20. oktobrī pieņēma galīgo lēmumu, kurā tā apstiprina, ka ar lēmumu Sernam 1 apstiprinātais atbalsts 503 miljonu euro apmērā saskaņā ar konkrētiem nosacījumiem ir saderīgs ar iekšējo tirgu (“lēmums Sernam 2”) (4). Šajā lēmumā min arī tādu papildu atbalstu 41 miljona euro apmērā, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu un Francijai ir jāatgūst.
(3)
Ar 2005. gada 24. jūnija vēstuli pirmā ieinteresētā persona (“pirmais sūdzības iesniedzējs”) iesniedza sūdzību par to, ka lēmums Sernam 2 netiek pareizi piemērots (5).
(4)
2006. gada 22. februārī pirmais sūdzības iesniedzējs arī cēla prasību pret Komisiju sakarā ar bezdarbību, jo Komisija, saņemot tā sūdzību, nebija uz to reaģējusi.
(5)
Ar 2006. gada 10. aprīļa vēstuli otra ieinteresētā persona, sabiedrība Mory Group (“otrais sūdzības iesniedzējs”), arī iesniedza sūdzību Komisijai (6).
(6)
Abi sūdzības iesniedzēji būtībā uzskatīja, ka lēmums Sernam 2 ir piemērots nepareizi, un pieprasīja Komisijai uzsākt jaunu formālu izmeklēšanas procedūru par to, kā Francija piemēro lēmumu Sernam 2.
(7)
Ar 2008. gada 16. jūlija vēstuli Komisija paziņoja Francijai savu lēmumu sākt LESD 108. panta 2. punktā noteikto procedūru attiecībā uz to, kā Francija piemēro lēmumu Sernam 2 (“lēmums par procedūras sākšanu”). Komisija pauda šaubas par to, vai Francijas izvēlētie pasākumi lēmuma Sernam 2 piemērošanai ir saderīgi ar šo lēmumu, un pieļāva iespēju, ka šie pasākumi ietver jaunu valsts atbalstu.
(8)
Komisijas lēmumu par procedūras sākšanu publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (7). Abu sūdzības iesniedzēju argumenti ir apkopoti minētā lēmuma 16. apsvērumā. Šajā pašā lēmumā Komisija uzaicināja ieinteresētās personas iesniegt apsvērumus par to, kā Francija piemēro lēmumu Sernam 2.
(9)
Francijas iestādes 2008. gada 8. oktobrī iesniedza apsvērumus attiecībā uz lēmumu par procedūras uzsākšanu.
(10)
Komisija no ieinteresētajām personām saņēma apsvērumus par šo jautājumu. Pirmais sūdzības iesniedzējs savus apsvērumus iesniedza 2008. gada 13. novembrī. Société nationale des chemins de fer (“SNCF”) apsvērumus iesniedza 2009. gada 6. februārī. Ieguldījumu fonds Butler Capital Partners (“BCP”) apsvērumus iesniedza 2009. gada 9. februārī. Komisija saņemtos apsvērumus 2009. gada 25. martā nosūtīja Francijai, sniedzot tai iespēju šos apsvērumus komentēt, un 2009. gada 7. maijā saņēma Francijas iestāžu komentārus par pirmā prasītāja apsvērumiem.
(11)
Otrais sūdzības iesniedzējs 2011. gada 15. martā brīdināja Komisiju, pieprasot veikt izmeklēšanas pasākumus, lai pārbaudītu lēmuma Sernam 2 piemērošanas nosacījumus. Komisija uz to atbildēja 2011. gada 18. maijā, norādot izmeklēšanas pasākumus, kas veikti kopš pieņemts lēmums par procedūras sākšanu.
(12)
Komisija 2009. gada 25. novembrī un 2011. gada 29. novembrī pieprasīja Francijas iestādēm sniegt informāciju. Atbildes tika saņemtas attiecīgi 2010. gada 15. janvārī un 2012. gada 25. janvārī.
1.2. PROCESUĀLAIS KONTEKSTS VALSTS MĒROGĀ
(13)
Sabiedrība Mory Group2007. gada 3. janvārī pieprasīja Francijas iestādēm izdot divus atgūšanas rīkojumus: 1) vienu Sernam SA attiecībā uz 41 miljona euro atbalstu, kurš saskaņā ar lēmumu Sernam 2 atzīts par nesaderīgu ar kopējo tirgu un kuru, kā Mory Group apgalvo, Francija nav efektīvi atguvusi, un 2) otru tā Sernam SA pārstrukturēšanas atbalsta saņēmējam (nav norādīts), ko Francija iespējami piešķīrusi Sernam SA aktīvu nodošanas darījumam (detalizētu informāciju par šo darījumu skatīt šā lēmuma 2.4. sadaļā).
(14)
Ekonomikas, finanšu un rūpniecības ministrs vēstulē noraidīja otrā sūdzības iesniedzēja prasības. Sabiedrība Mory Group Parīzes Administratīvajā tiesā cēla prasību šo noraidošo lēmumu atzīt par spēkā neesošu no tā pieņemšanas brīža. Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju šo strīdu joprojām izskata.
(15)
Turklāt 2012. gada 31. janvārī tika uzsākta uzņēmuma Sernam Xpress (“Sernam Xpress”) sanācijas procedūra. Sernam Xpress ir uzņēmums, kas Sernam SA aktīvu nodošanas darījuma ietvaros saņēma Sernam SA nefinanšu aktīvus un pasīvus (detalizētu informāciju par šo darījumu skatīt 2.4. sadaļā). Nantēras Tirdzniecības tiesa noteica sešu mēnešu novērošanas periodu un jaunu tiesas sēdi 2012. gada 27. martā.
2. APRAKSTS
2.1. UZŅĒMUMS SERNAM
(16)
Uzņēmums Sernam darbojas paku un palešu tradicionālo sūtījumu un ekspressūtījumu jomā kopš 1970. gada, kad SNCF to dibināja kā savu iekšējo dienestu (8).
(17)
Sernam2000. gada 1. februārī pilnībā pārveidoja par filiāli, un tādējādi izveidojās SCS Sernam (komandītsabiedrība). SCS Sernam2001. gada 21. decembrī pārveidoja par akciju sabiedrību (Sernam SA). Sernam SA 2005. gadā bija 10 meitassabiedrības, kā arī filiāle ceļu pakalpojumu jomā - Sernam Transport Route.
(18)
Sernam Xpress2005. gada 17. oktobrī saņēma Sernam SA nefinanšu aktīvus un pasīvus sakarā ar Sernam SA darbības nodošanu Financière Sernam (detalizētu informāciju par šo darījumu skatīt 2.4. sadaļā). Tolaik Sernam Xpress pilnībā piederēja Financière Sernam.
(19)
2006. gadā BCP iesaistījās Sernam Xpress kapitālā 51,8 % apmērā. Vienlaikus Sernam Xpress ieguva Limožā esošo transporta uzņēmumu Coulonge.
(20)
2011. gada laikā uzņēmumi Financière Sernam un Sernam Xpress konstatēja, ka līdz finanšu gada beigām tiem jāatjauno pašu kapitāls. Tā kā BCP neieguldīja vajadzīgo kapitālu, tika veikti divi darījumi.
(21)
Pirmkārt, 2011. gada maijā Sernam zīmola nodošanas ietvaros Sernam Xpress veica aktīvu pārvedumu par labu savai meitassabiedrībai Sernam Services (šo ieguldījumu novērtēja 15 miljonu euro apmērā).
(22)
Otrkārt, 2011. gada 30. jūnijā uzņēmums Sernam Xpress izbeidza savu darbību, un uzņēmums Financière Sernam, vienīgais īpašnieks, pārņēma tā aktīvus (darbība, ko sauc par “vispārēju aktīvu pāreju”).
(23)
Tādējādi Sernam grupa šobrīd sastāv no Financière Sernam un darbību izbeigušā Sernam Xpress filiālēm - iepriekšminētās Sernam Services un Aster (“Aster”). Aster ir esošais filiāles Sernam Transport Route nosaukums. Sernam Xpress šo filiāli pārdeva 2005. gada decembrī un pircējam sniedza garantiju attiecībā uz apgrozījumu. Sernam Xpress 2008. gada martā to atpirka, taču pa šo laiku filiāles nosaukums bija mainīts uz Aster. Atpērkot ASTER, Sernam Xpress tās norēķinu kontā ieskaitīja 5 miljonus euro. Valdes sanāksmē, kas notika jūlijā, no šīs norēķinu kontā esošās summas nolēma atteikties par labu ASTER. 2011. gada decembrī Financière Sernam, kas pa šo laiku bija pārņēmis Sernam Xpress (skatīt 22. apsvērumu), rekapitalizēja filiāli ASTER, tai par labu atsakoties no tās norēķinu kontā esošajiem 5 599 998 euro.
(24)
Tā kā Sernam grupas finansiālā situācija turpināja pasliktināties, 2011. gada 31. janvārī tika uzsākta uzņēmuma Financière Sernam un meitassabiedrības Sernam Services sanācijas procedūra. 2011. gada 3. februārī tika uzsākta filiāles Aster likvidācijas procedūra, uz pagaidu laiku atļaujot turpināt tās darbību. Nantēras Tirdzniecības tiesa noteica sešu mēnešu novērošanas periodu un jaunu tiesas sēdi 2012. gada 27. martā.
2.2. 2001. GADA 23. MAIJA LĒMUMS SERNAM 1
(25)
Komisija lēmumā Sernam 1 atļāva atbalstu 503 miljonu euro apmērā SCS Sernam pārstrukturēšanai. Šo atbalstu atļāva ar nosacījumu, ka Francija apņemas nodrošināt uzņēmuma pārdošanu. Būtībā 60 % SCS Sernam kapitāla bija jāpārņem sabiedrībai Géodis SA (9) - transporta un loģistikas komercsabiedrībai, kas ir kotēta Parīzes Biržas otrajā sarakstā (second marché). Tādā veidā Géodis SA bija jāuzņemas pilnīga un neierobežota (10) atbildība par SCS Sernam parādiem un jāsedz pārstrukturēšanas papildu izmaksas 67 miljonu euro apmērā. Savukārt SCS Sernam no 1999. līdz 2004. gadam apņēmās samazināt uzņēmuma telpu skaitu no 107 uz 72, par 18 % samazināt apgrozījumu, samazināt darbinieku skaitu un veikt pārstrukturēšanu ar iepriekš minēto budžetu un paredzētajā laikā, proti, līdz 2004. gada sākumam.
2.3. 2004. GADA 20. OKTOBRA LĒMUMS SERNAM 2
(26)
Komisija lēmumā Sernam 2 konstatēja, ka ar lēmumu Sernam 1 apstiprinātais atbalsts 503 miljonu euro apmērā ir izmaksāts saskaņā ar nosacījumiem, kas atšķiras no lēmuma Sernam 1 nosacījumiem, jo īpaši tāpēc, ka Géodis pārņēma 15 % SCS Sernam daļu (paredzēto 60 % vietā). Turklāt Géodis atteicās no saviem līdzekļiem novirzīt 67 miljonus euro uzņēmuma pārstrukturēšanai.
(27)
Ņemot vērā šos apstākļus, Komisija paredzēja nosacījumus attiecībā uz Sernam SA pārstrukturēšanai piešķirtā 503 miljonu euro atbalsta atļaušanu. 3. pants lēmumā Sernam 2, kas ietver šos nosacījumus, paredz, ka:
“3. pants
1. Atbilstīgi 2. punktam ir jāievēro šādi nosacījumi.
a)
Sernam var attīstīt tikai sūtījumu pārvadājumus pa dzelzceļu saskaņā ar Train Bloc Express (TBE) koncepciju. Šajā nolūkā SNCF garantēja sniegt jebkuram citam uzņēmējam, kas izsaka šādu lūgumu, tādus pašus nosacījumus, kādi izvirzīti Sernam TBE kravas dzelzceļa transporta attīstībai.
b)
Savukārt uzņēmumam Sernam nākamo divu gadu laikā, sākot no šā lēmuma paziņošanas datuma, ir pilnībā jāaizvieto savi autotransporta līdzekļi un pakalpojumi ar tāda uzņēmuma vai vairāku uzņēmumu autotransporta līdzekļiem un pakalpojumiem, kuri ir juridiski un ekonomiski neatkarīgi no SNCF un kuri ir izvēlēti, ievērojot atklātu, pārskatāmu un nediskriminējošu procedūru.
Par Sernam autotransporta līdzekļiem un pakalpojumiem tiek uzskatīti visi autotransporta līdzekļi, kas ir uzņēmuma Sernam privātīpašumā vai līzingā/nomā.
Uzņēmumiem, kas pārņems Sernam darbību uz autoceļiem, būs jānodrošina ar pašu līdzekļiem visi autotransporta pakalpojumi.
2. Ja līdz 2005. gada 30. jūnijam Sernam pilnībā pārdos savus aktīvus par tirgus cenu uzņēmumam, kas nav juridiski saistīts ar SNCF, ievērojot pārskatāmu un atklātu procedūru, 1. punkta nosacījumus nepiemēro.”
(28)
Komisija lēmumā Sernam 2 arī atzīmēja, ka Francijas iestādes ir izmaksājušas Sernam papildu atbalstu 41 miljona euro apmērā. Komisija uzskatīja, ka šis atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu, un pieprasīja Francijai to atgūt.
2.4. SERNAM SA DARBĪBAS NODOŠANA FINANCIÈRE SERNAM
(29)
Francija apgalvo, ka, izpildot lēmumu Sernam 2, ir ievērojusi 3. panta 2. punktā paredzēto nosacījumu. Tā paskaidro, ka SNCF paziņojumā presei (11) uzaicināja visas ieinteresētās personas sazināties ar banku ABN AMRO. 34 rūpniecības un finanšu grupas vai konsorciji pieprasīja dokumentus, lai ar tiem iepazītos. Uzaicinājuma vēstulēs, ar kurām uzaicināja uz pirmo konkursa kārtu un kuras ABN AMRO bija nosūtījusi personām, kas pieprasīja dokumentus, bija uzaicinājums iesniegt pārpirkšanas piedāvājumus attiecībā uz Sernam SA aktīviem (vēstule bija angļu valodā, tāpēc tajā izmantots termins assets) kopumā.
(30)
Saskaņā ar Francijas iestāžu sniegto informāciju Sernam ekonomiskās situācijas dēļ neizdevās saņemt piedāvājumus ar pozitīvu cenu. Visi piedāvājumi, kas tika izteikti šīs procedūras ietvaros, bija izteikti negatīvi:
-
[1. kandidāts] (sākotnējais piedāvājums): -120 miljoni euro;
-
[2. kandidāts] (sākotnējais piedāvājums): -90,4 miljoni euro;
-
[3. kandidāts] (sākotnējais piedāvājums): -90,4 miljoni euro;
-
[4. kandidāts] (otrās kārtas piedāvājums): -65,2 miljoni euro;
-
[5. kandidāts] (otrās kārtas piedāvājums): -56,4 miljoni euro.
(31)
Ņemot vērā konkrēta piedāvājuma neesamību, Sernam SA vadība, izmantojot vēl dibināmu uzņēmumu ar sākotnējo nosaukumu Bidco, izteica pārpirkšanas piedāvājumu.
2.4.1. Faktiskais datums, kurā veica darījumus, ar kuriem Sernam darbību nodeva Financière Sernam
(32)
Šo piedāvājumu 2005. gada 30. jūnijā iesniedza SNCF, un SNCF vadība to principā pieņēma tajā pašā dienā. Tomēr, lai starp visām iesaistītajām pusēm oficiāli noslēgtu saprašanās memorandu, bija jāveic formalitātes. Saprašanās memorandu starp SNCF, Sernam SA, Sernam Xpress (viena no 10 Sernam S.A. pilnīgā īpašumā esošajām filiālēm, kura ir dibināta 2002. gadā) un vēl nenodibinātā uzņēmuma Financière Sernam vadītājiem parakstīja 2005. gada 21. jūlijā (turpmāk tekstā - “2005. gada 21. jūlija saprašanās memorands”). Financière Sernam komercreģistrā reģistrēja 2005. gada 14. oktobrī. Darījumus, ar kuriem Sernam darbību nodeva Financière Sernam un kuri ir sīki aprakstīti turpmākajos apsvērumos, veica 2005. gada 17. oktobrī.
2.4.2. Darījumi, ar kuriem Sernam darbību nodeva Financière Sernam
(33)
Francijas iestādes norādīja, ka Sernam darbības nodošana Financière Sernam norisinājās četros posmos:
a)
SNCF rekapitalizēja sev pilnībā piederošo filiāli Sernam SA 57 miljonu euro apmērā;
b)
Sernam SA par labu sev pilnībā piederošajai filiālei Sernam Xpress veica iemaksu 38,5 miljonu euro apmērā attiecībā uz visiem Sernam aktīviem, tostarp attiecībā uz a) apakšpunktā aprakstītās rekapitalizācijas 57 miljoniem euro, un pasīviem, izņemot tā saucamos “finanšu” pasīvus (peļņas līdzdalības aizdevums, ko sabiedrība Sernam SA saņēma no SNCF grupas, pasīvs, kas attiecas uz līguma “IBM - GPS” laušanu) (12). Sernam SA par veikto iemaksu saņēma vienu Sernam Xpress daļu ar nominālvērtību 100 euro;
c)
Pēc tam Sernam Xpress palielināja kapitālu par 2 miljoniem euro, ko pilnībā parakstīja SNCF. Pēc šī darījuma SNCF piederēja vairākums Sernam Xpress daļu;
d)
Uzņēmumi Sernam SA un SNCF par 2 miljoniem euro pārdeva Financière Sernam visas tiem piederošās Sernam Xpress daļas, tādējādi Financière Sernam pārstāv visu Sernam Xpress kapitālu.
(34)
Sernam SA likvidēja tiesas ceļā 2005. gada 15. decembrī. Šīs likvidācijas pasīvos tika iekļauts 41 miljons euro, kas saskaņā ar lēmumu Sernam 2 atmaksājams SNCF (13).
(35)
Veiktie darījumi ir atspoguļoti zemāk esošajā tabulā:
(36)
Papildus SNCF īstenotajai Sernam SA rekapitalizācijai 57 miljonu euro apmērā un Sernam Xpress rekapitalizācijai 2 miljonu euro apmērā 2005. gada 21. jūlija saprašanās memorands paredzēja arī SNCF garantijas Financière Sernam (garantijas ir aprakstītas no 72. līdz 85. apsvērumam lēmumā par procedūras uzsākšanu) un noteikumu par līgumsaistību izbeigšanu gadījumā, ja piecu gadu laikā pēc saprašanās memoranda noslēgšanas Komisija pieņem negatīvu lēmumu (šis noteikums ir aprakstīts 117. apsvērumā lēmumā par procedūras sākšanu).
2.5. PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAS IEMESLI
(37)
Komisija 2008. gada 16. decembra lēmumā vēlējās pārbaudīt, vai Francija ir ievērojusi 3. panta 2. punktu lēmumā Sernam 2, kā tā apgalvoja, un vai Francijas izvēlētā metode nesaderīgā 41 miljona euro atbalsta atgūšanai, proti, valsts prasījuma iekļaušana Sernam SA bankrota pasīvos, ļauj novērst šā atbalsta radīto konkurences kropļojumu. Turklāt Komisija vēlējās pārbaudīt, vai Sernam SA aktīvu nodošanas darījums nav pamatā jaunam valsts atbalstam, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu.
2.6. IEINTERESĒTO PERSONU APSVĒRUMI
2.6.1. Sūdzības iesniedzēju apsvērumi
(38)
Pirmkārt, pirmais sūdzības iesniedzējs uzskata, ka nav ievēroti lēmuma Sernam 2 nosacījumi attiecībā uz Sernam SA aktīvu pārdošanu.
(39)
Lēmumā Sernam 2 noteiktais nodošanas termiņš, proti, 2005. gada 30. jūnijs nav ievērots, jo uzņēmuma nodošanas darījumus apstiprināja un tā daļas nodeva tikai 2005. gada 17. oktobrī.
(40)
Attiecībā uz nodošanas cenu pirmais sūdzības iesniedzējs uzskata, ka to noteica, pamatojoties tikai uz Financière Sernam izteikto pārpirkšanas piedāvājumu. Šis piedāvājums bija nelikumīgs savā būtībā, jo ietvēra jaunu atbalstu, proti, Sernam SA rekapitalizāciju. Pirmais sūdzības iesniedzējs uzsver, ka saskaņā ar pierādījumiem, ko Komisija sniedz lēmumā par procedūras sākšanu, Sernam Xpress nebija no Sernam SA neatkarīgs uzņēmums.
(41)
Turklāt nodošanas darījumi patiesībā bija daļu pārdošanas darījums (share deal), proti, saņēmēja uzņēmuma uzturēšana tirgū, nomainot tā īpašnieku.
(42)
Tāpat sūdzības iesniedzējs norāda, ka pārkāpts nosacījums par pārskatāmu un atklātu pārdošanas procedūru. Sūdzības iesniedzējs uzskata, ka pēc Sernam SA un Sernam Xpress rekapitalizācijas nodot sabiedriskai apspriešanai drīzāk vajadzēja Sernam Xpress, nevis Sernam SA pārdošanu, kā arī uzaicinājumam iesniegt pārpirkšanas piedāvājumus drīzāk vajadzēja attiekties uz Sernam Xpress, nevis Sernam SA pārdošanu.
(43)
Otrkārt, pirmais sūdzības iesniedzējs norāda uz manipulācijām, kas veiktas attiecībā uz nodoto aktīvu un pasīvu novērtēšanu un pārdotā uzņēmuma vērtības pazemināšanu.
(44)
Treškārt, pirmais sūdzības iesniedzējs uzskaita vairākus pasākumus, kas, pēc viņa domām, ietver jaunu atbalstu: rekapitalizācija 57 miljonu euro apmērā, nelikumīgā 41 miljona euro atbalsta neatgūšana, atteikšanās no SNCF finanšu prasījumiem attiecībā uz Sernam SA. Minētie pasākumi nav saderīgi ar iekšējo tirgu.
(45)
Ceturtkārt, pirmais sūdzības iesniedzējs uzsver, ka Sernam SA drīzāk vajadzēja likvidēt, nevis pārdot. Sūdzības iesniedzējs piekrīt Komisijas paustajām šaubām par dažu izmaksu iekļaušanu likvidācijas aprēķinā un uzskata, ka nekur nav minēts, ka Sernam pārstrukturēšanas patiesās izmaksas bija mazākas par likvidācijas izmaksām.
(46)
Pirmais sūdzības iesniedzējs secina, ka Francijas iestādes ir ne vien izvairījušās no pienākuma atgūt par nesaderīgu atzīto 41 miljona euro atbalstu, bet arī piešķīrušas jaunu atbalstu vismaz 95 miljonu euro apmērā, papildus dažādiem atbalstiem, kas piešķirti kā garantijas.
(47)
Savukārt otrais sūdzības iesniedzējs neiesniedza apsvērumus attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu.
2.6.2. To ieinteresēto personu apsvērumi, kas uzskata, ka lēmums Sernam 2 ir ticis ievērots
2.6.2.1. SNCF apsvērumi
(48)
Uzņēmums SNCF uzskata, ka ir ievērojis 3. panta 2. punktā lēmumā Sernam 2 paredzēto nosacījumu. Tas apgalvo, ka līdz 2005. gada 30. jūnijam, ievērojot pārskatāmu un atklātu procedūru, “vienā partijā” pārdeva visus Sernam aktīvus par tirgus cenu uzņēmumam, kas nav juridiski saistīts ar SNCF.
(49)
SNCF apgalvo, ka nodošanas darījumi ir neatdalāmi un vienlaicīgi. Līdz ar to Komisija nevar tos mākslīgi nodalīt vienu no otra.
(50)
SNCF uzskata, ka negatīvas cenas gadījumā princips par privātu ieguldītāju, kas darbojas tirgus ekonomikas apstākļos, tiek ievērots, ja pārdošanas izmaksas ir zemākas par likvidācijas izmaksām, kas būtu jāsedz valstij kā akcionāram, un iesniedz sīkus apsvērumus, lai to pierādītu.
(51)
Visbeidzot, SNCF uzsver, ka pienākums atmaksāt 41 miljona euro atbalstu ir iekļauts Sernam SA likvidācijas pasīvos.
2.6.2.2. Butler Capital Partners apsvērumi
(52)
Pirmkārt, BCP sniedz precizējumus par savu iesaistīšanos Sernam Xpress kapitālā.
(53)
Otrkārt, BCP precizē uzņēmuma Coulonge pārpirkšanas mērķi.
(54)
Treškārt, BCP apstrīd to, ka pēc veiktajām rekapitalizācijām 57 miljonu un 2 miljonu euro apmērā Sernam Xpress bija skaidras naudas pārpalikums. BCP bija jāiemaksā kasē 6 miljoni euro, lai kases atlikumu atjaunotu pieņemamā līmenī, ņemot vērā finansējamo zaudējumu apmēru.
(55)
Ceturtkārt, BCP apstrīd, ka 41 miljona euro atbalsts tika nodots Sernam Xpress. BCP uzskata, ka šāda situācija būtu iespējama tikai tad, ja pierādītu, ka Sernam SA darbība nav nodota par tirgus cenu. Taču BCP apgalvo, ka nodošanu veica, ievērojot atvērtu, pārskatāmu un nediskriminējošu procedūru. BCP arī atgādina, ka nodošanas procesam veica ekspertīzi.
(56)
Visbeidzot, attiecībā uz Sernam kontroles pārņemšanas sekām BCP analizē kapitāla palielināšanu kā pārdošanu un uzskata, ka saskaņā ar spriedumiem lietās Banks (14) un SMI (15) hipotētiska atbalsta atgūšana neattiecas uz Financière Sernam vai tā filiāli Sernam Xpress.
2.7. FRANCIJAS APSVĒRUMI
2.7.1. Attiecībā uz lēmuma Sernam 2 ievērošanu
2.7.1.1. Par pārdošanas termiņa ievērošanu
(57)
Francijas iestādes uzskata, ka konkrētu un pircējam juridiski saistošu pārpirkšanas piedāvājumu iesniedza 2005. gada 30. jūnijā, un SNCF to pieņēma tajā pašā dienā, tādējādi saskaņā ar Francijas tiesību aktiem līgumtiesību jomā vienošanās vairs nebija atsaucama
2.7.1.2. Par pārdošanas cenu
(58)
Francijas iestādes uzskata, ka lēmums Sernam 2 neaizliedz pārdot par negatīvu cenu un ka tiesu praksē šāda cena var būt tirgus cena.
(59)
Aktīvus pārdeva par negatīvu cenu 57 miljonus euro apmērā, kas atbilst SNCF veiktās Sernam SA rekapitalizācijas summai. Šī cena bija labāka par sākotnējiem orientējošajiem piedāvājumiem un bija vienīgais konkrētais tirgus piedāvājums SNCF. To apstiprināja vairāki neatkarīgie eksperti (ABN Amro, Oddo Corporate Finance/Paul Hastings un Commission des Participations et Transferts).
(60)
Francijas iestādes apgalvo, ka SNCF iepriekš veiktā rekapitalizācija ir tikai īstenošanas pasākums. Līdz ar to Komisija nevar atsaukties uz šo rekapitalizāciju, lai apstrīdētu Sernam aktīvu tirgus vērtību, neatkarīgi no tā, ka tirgus cenas esamība izslēdz iespēju, ka negatīvo cenu kvalificē kā valsts atbalstu.
2.7.1.3. Par aktīvu pārdošanu
(61)
Atbildot uz Komisijas veikto analīzi, saskaņā ar kuru Sernam SA darbības nodošana Financière Sernam sastāv no diviem secīgiem darījumiem, proti, 1) visu Sernam SA aktīvu nodošanas “vienā partijā”Sernam Xpress (šajā brīdī Sernam Xpress pilnībā piederēja Sernam SA) grupas iekšienē un pēc tam 2) Sernam Xpress pārdošanas Financière Sernam, kas izpaudās kā daļu pārdošanas darījums (share deal), nevis aktīvu pārdošana, Francijas iestādes uzskata, ka šāda darbības nodošanas procedūras sadalīšana ir mākslīga un nepamatota.
(62)
Pirmkārt, nodošanas darījumi atbilst “nodošanas-pārdošanas darījumam” (opération d’apport-cession), ko īstenoja, izmantojot rekapitalizāciju, proti, nesadalāmam darījumam, ko īstenoja divu iemeslu dēļ: 1) Francijas tiesību akti nepieļauj aktīvu pārdošanu par negatīvu cenu, un 2) bija jānodrošina, ka pārņēmējam nav juridisku saistību ar SNCF.
(63)
Ņemot vērā ilgstoši slikto ekonomisko situāciju (zaudējumi pēdējos četros pārskata periodos pirms pārdošanas bija 309,2 miljoni euro), Sernam SA aktīvu kopējā vērtība bija negatīva.
(64)
Lai ievērotu Francijas tiesību aktos paredzēto aizliegumu pārdot par negatīvu cenu un nodrošinātu to, ka pārdošanas darījums no ekonomiskā viedokļa ir neitrāls gadījumā, ja pārdodamo aktīvu vērtība ir negatīva, praksē paredz: 1) ka cena, ko maksā pircējs, ir simboliska; un 2) izveidot sistēmu, kas paredzēta, lai nodrošinātu kompensāciju pircējam (pārdevēja līdzdalība kapitāla palielināšanā pirms pārdošanas vai pārdevēja atteikšanās no prasījumiem, kas tam būtu attiecībā uz pārdoto uzņēmumu).
(65)
Turklāt, lai izvairītos no tā, ka Sernam SA kreditori apstrīd darījuma spēkā esamību vai izmanto savas tiesības iebilst, “vienā partijā” nodotajiem aktīviem bija jāpievieno Sernam darbības turpināšanai nepieciešamie pasīvi. Vienkārši pārdodot aktīvus, šos pasīvus nevarēja pievienot.
(66)
Līdz ar to bija jāveic daļēja aktīvu nodošana, uz ko attiecas sadalīšanas noteikumi, kas minēti L.236-16. līdz L.236-21. pantā Francijas Tirdzniecības kodeksā. Šajā sakarā Francijas iestādes precizē, ka nodošana ir pielīdzināma pārdošanai, jo arī tā ietver īpašuma nodošanu, par to saņemot nodotā īpašuma saņēmēja uzņēmuma daļas.
(67)
Ņemot vērā, ka saskaņā ar 3. panta 2. punktu lēmumā Sernam 2 saņēmējs uzņēmums nevarēja būt juridiski saistīts ar SNCF, nebija iespējams visus aktīvus “vienā partijā” tiešā veidā nodot Financière Sernam, jo tādā gadījumā nodošanas darījuma dēļ Sernam SA automātiski būtu kļuvis par Financière Sernam akcionāru. Tas izskaidro, kādēļ sākotnēji veica daļēju aktīvu nodošanu Sernam Xpress, bet pēc tam Sernam Xpress pārdeva Financière Sernam.
(68)
Francijas iestādes apgalvo, ka daļējā aktīvu nodošana Sernam Xpress nekādā gadījumā nav līdzekļu nodošana grupas iekšienē, jo Sernam Xpress ir īpašiem nolūkiem izveidota sabiedrība, ko izmanto “vienā partijā” nodoto Sernam SA aktīvu izvietošanai tikai tādēļ, lai tos varētu vienlaicīgi pārdot pircējam uzņēmumam - Financière Sernam, nevis Sernam Xpress mātessabiedrības darbības turpināšanai. Šos aktīvus izvietoja un nodeva Sernam Xpress par to tirgus cenu, lai varētu veikt darījumu. Katrā ziņā aktīvu nodošana ietvēra īpašuma nodošanu, par ko Sernam Xpress pretī izsniedza vienu daļu ar nominālvērtību 100 euro. Francijas iestādes apgalvo, ka šī daļa atspoguļo nodoto aktīvu un pasīvu reālo vērtību pēc rekapitalizācijas 57 miljonu euro apmērā.
(69)
Francijas iestādes, atbildot uz lēmumu par procedūras sākšanu, saviem apsvērumiem pievienoja tiesību zinātņu profesora Nikolā Molfesī (Nicolas Molfessis) atzinumu, kurā minēts, ka “saskaņā ar Francijas tiesību aktiem […] SNCF nevarēja tiešā veidā Sernam aktīvus “vienā partijā” nodot Financière Sernam; saskaņā ar piemērojamajām tiesību normām SNCF bija jāveic nodošanas-pārdošanas darījums, lai ievērotu Komisijas noteiktos ierobežojumus:
-
Francijas tiesību akti neatzīst pārdošanu par negatīvu cenu, tāpēc darījumu nevarēja veikt par Komisijas noteikto tirgus cenu bez iepriekšējas rekapitalizācijas;
-
Francijas tiesību akti neatzīst atteikšanos no parādprasības par labu citai personai un paredz, ka līguma nodošana ir atkarīga no visu darījumā iesaistīto līgumslēdzēju pušu iepriekšējas vienošanās, ko praksē nav iespējams panākt, tāpēc, lai darbības turpināšanai nepieciešamos pamatdarbības pasīvus varētu nodot, bija jāveic daļēja aktīvu nodošana, lai pārvarētu minēto šķērsli. Lai varētu veikt daļēju aktīvu nodošanu, darījums bija jāveic caur citu uzņēmumu, proti, Sernam Xpress, lai tādējādi ievērotu Komisijas noteikto nosacījumu par juridisku saistību neesamību starp personu, kas nodod īpašumtiesību, un personu, kas tās pārņem.
Sernam izveidoto shēmu jāpielīdzina aktīvu pārdošanai “vienā partijā”
-
Kasācijas tiesa praksē labi zināmo nodošanas-pārdošanas darījumu pielīdzina aktīvu pārdošanas darījumam, ja rādītāji liecina par šo divu darījumu, kas in fine paredzēti aktīvu nodošanai, nedalāmību.
-
Šajā gadījumā ir rādītāji, kas neapšaubāmi apliecina minētās nedalāmības esamību, jo nolīgumos, kas parakstīti starp pusēm, ir acīmredzams, ka šīs puses vēlas, lai šos darījumus uzskatītu par savstarpēji atkarīgiem un tādiem, kas tikai un vienīgi paredzēti Sernam aktīvu pārdošanai Financière Sernam.”
(70)
Francijas iestādes apgalvo, ka Sernam SA aktīvus “vienā partijā” un par negatīvu cenu, kas atbilst tirgus cenai, pārdeva sabiedrībai, kam nav juridisku saistību ar SNCF, un šo darījumu veica pēc sarunām par pārdošanu, ko saskaņā ar nosacījumiem, ko paredz 3. panta 2. punkts lēmums Sernam 2, rīkoja atklātas, pārskatāmas, beznosacījumu un nediskriminējošas konkursa procedūras ietvaros.
2.7.1.4. Par atlases procedūras atklātību un pārskatāmību
(71)
Francijas iestādes uzskata, ka apgalvojums, saskaņā ar kuru potenciālajiem Sernam SA aktīvu pircējiem nosūtītie dokumenti atsaucas nevis uz Sernam Xpress pārdošanu, bet gan uz Sernam SA aktīvu pārdošanu, ir nepareizs pēc būtības. Turklāt prasība ievērot atklātu, pārskatāmu un nediskriminējošu konkursa procedūru neietver to, ka pēc rekapitalizācijas jāizsludina jauns konkurss, jo rekapitalizācija ir konkursa un no tā izrietošās negatīvās cenas tiešais rezultāts.
2.7.1.5. Par tiesisko paļāvību
(72)
Francijas iestādes uzskata, ka lēmums Sernam 2, skaidri paredzot iespēju Sernam aktīvus pārdot “vienā partijā”, SNCF un Francijas iestādēm devis pamatotas cerības, ka tā drīkst rīkoties. Tādējādi, uzsākot valsts atbalsta pārbaudes procedūru, netiek neatzīta Francijas iestāžu tiesiskā paļāvība attiecībā uz lēmumu Sernam 2 un vēl jo vairāk tas, ka Francijas iestādes nodrošinājušas, ka to rīcība Komisijai ir pilnībā pārskatāma, sniedzot tai attiecīgos paskaidrojumus par šā pārdošanas darījuma nosacījumiem.
2.7.2. Par manipulācijām, kuras, kā apgalvots, tikušas veiktas, novērtējot aktīvus un pasīvus, ko Sernam SA nodeva Sernam Xpress
(73)
Attiecībā uz manipulācijām, ko, kā apgalvots, veica attiecībā uz novērtēšanu, Francijas iestādes, pirmkārt, noraida diskontu 22 miljonu euro apmērā attiecībā uz aktīvu novērtēšanu. Būtībā, ņemot vērā, ka runa ir par daļēju aktīvu nodošanu, pēc kuras veic pārdošanas darījumu, saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem grāmatvedības jomā novērtēšana būtu jāveic, nevis pamatojoties uz nodoto aktīvu un pasīvu neto uzskaites vērtību, kā to apgalvo pirmais prasītājs, bet gan uz to faktisko vērtību. Faktisko vērtību nosaka, pamatojoties uz tirgus cenu vai neatkarīgām ekspertīzēm. Spēkā esošos tiesību aktus grāmatvedības jomā piemēroja arī atlikto nodokļu kredītu novērtēšanā. Savukārt zīmolu portfeļa novērtējums ir balstīts Eiropas Komisijas 2001. gada 23. maija novērtējumā, ko veica nodošanas darījuma, ko SNCF īstenoja par labu SCS Sernam, ietvaros.
(74)
Attiecībā uz pasīvu novērtējumu Francijas iestādes uzskata, ka nodoti tika tikai tie pasīvi, kas bija vajadzīgi saņēmējas sabiedrības darbības turpināšanai. Turklāt badwill vērtība atbilst tikai grāmatvedības uzskaitē reģistrētajai negatīvajai tirgus vērtībai 57 miljonu euro apmērā.
2.7.3. Par Sernam Xpress piešķirtā atbalsta 41 miljona euro apmērā atgūšanas pienākuma neesamību
(75)
Francijas iestādes uzsver, ka tam nodalījumam starp daļu pārdošanas darījumu (share deal) un aktīvu pārdošanas darījumu (asset deal), kas ir pamatā argumentiem, ko Komisija izvirzīja attiecībā uz lietām SMI (16) un CDA (17), šajā gadījumā nav nozīmes.
2.7.3.1. Par darījuma sadalīšanu tādā darījumā, ko veic grupas iekšienē, un daļu pārdošanas darījumā (share deal)
(76)
Ņemot vērā iemeslus, kas aprakstīti no 61. līdz 70. apsvērumam, Francijas iestādes uzskata, ka darījumi, ar ko Sernam SA darbību nodeva Financière Sernam, neizpaužas kā nodošanas darījums grupas iekšienē, pēc kura veic daļu pārdošanas darījumu (share deal), bet gan aktīvu pārdošana trešajai personai.
(77)
Tam pakārtoti, Francijas iestādes uzsver, ka Sernam Xpress tirgus cenā noteikti ņemtu vērā 41 miljona euro parāda esību, ja atbalsts tiktu nodots. Šādā gadījumā negatīvā cena būtu 98 (57 + 41) miljoni euro. Taču uzņēmuma Financière Sernam“samaksātā” (faktiski saņemtā) negatīvā cena bija tikai 57 miljoni euro. Līdz ar to pārdevējs ietaupīja 41 miljonu euro un tādējādi saglabāja atbalsta sniegtās ekonomiskās priekšrocības. Šajā kontekstā Francijas iestādes atsaucas uz spriedumu lietā Banks (18).
2.7.3.2. Par to nosacījumu ievērošanu, ko paredz spriedumos lietās CDA un SMI
(78)
Francijas iestādes uzsver, ka spriedumā lietā CDA Tiesa uzskatīja, ka tas, ka CDA turpināja īstenot atbalstu saņēmušu uzņēmumu darbību, pats par sevi nepierāda, ka šajā gadījumā pastāvēja nodoms izvairīties no atgūšanas rīkojuma izpildes (19).
(79)
Tiesa precizēja, ka nav bijis nodoma izvairīties no atgūšanas rīkojuma izpildes, jo CDA samaksāja tirgus cenu par sabiedrības LCA aktīvu pārņemšanu. (20)
(80)
Francijas iestādes apgalvo, ka Sernam Xpress iegādājās Sernam SA aktīvus un daļu pasīvu par to tirgus cenu, un tādējādi šī darījuma rezultātā Sernam Xpress nepārņēma priekšrocību, kas radās, piešķirot atbalstu 41 miljona euro apmērā. Turklāt Komisija nevar atsaukties uz to, ka pēc īstenotās aktīvu pārpirkšanas no Sernam SA paliek tikai tukša čaula, no kuras nav iespējams saņemt par nesaderīgu atzītā atbalsta atmaksu. Šādu argumentu jau izvirzīja spriedumā lietā CDA, un Tiesa to noraidīja (21).
(81)
Francijas iestādes uzsver, ka Sernam SA aktīvu pārdošana “vienā partijā” bija iespēja, ko Komisija bija skaidri paredzējusi. Līdz ar to SNCF īstenoto darījumu, ar kuru tas citam uzņēmumam par tirgus cenu “vienā partijā” pārdeva Sernam aktīvus, ievērojot pārskatāmu un atklātu procedūru, nekādā gadījumā nevar uzskatīt par šīs iespējas apiešanu.
(82)
To nevar uzskatīt par apiešanu vēl jo vairāk tāpēc, ka pati Komisija atzina, ka šādas apiešanas iespējamība ir izslēgta “tad, ja papildus noteiktajai tirgus cenai atbalsta saņēmējas sabiedrības visa īpašuma kopumā cesiju veic beznosacījumu procedūras ietvaros, kas pieejama visiem šīs sabiedrības konkurentiem” (22).
(83)
Attiecībā uz Komisijas argumentu (23), saskaņā ar kuru darījums ļāva ne vien pasargāt aktīvus, kā to atļauj spriedums lietā CDA, bet arī izveidot struktūru, kas ļauj finansēt jaunas investīcijas, piemēram, sabiedrības Coulonge pārpirkšanu, pietiktu noteikt, ka darījums, ar ko Sernam Xpress iegādājās sabiedrību Coulonge Services, notika vienlaikus ar darījumu, ar ko BCP ieguva kontroli pār Sernam Xpress, un ka Sernam Xpress varēja izmantot BCP iesaistīšanos tā kapitālā un tādējādi jauniegūtos līdzekļus, lai iegādātos sabiedrību Coulonge.
(84)
Tādējādi, pretēji Komisijas paustajām šaubām, būtu ievērots arī tas, ko Francijas iestādes atzīst par sprieduma lietā CDA“trešo kritēriju”.
2.7.4. Par jauno atbalstu Sernam Xpress un/vai Financière Sernam
(85)
Attiecībā uz jauna atbalsta esību 2005. gada 21. jūlija saprašanās memorandā (SNCF īstenotā Sernam SA rekapitalizācija 57 miljonu euro apmērā; SNCF īstenotā Sernam Xpress rekapitalizācija 2 miljonu euro apmērā; SNCF garantijas Financière Sernam; noteikums par līgumsaistību izbeigšanu) Francijas iestādes uzskata, ka, ja pēc atklātas un pārskatāmas konkursa procedūras pārdod par tirgus cenu, kas ir zemāka par likvidācijas izmaksām, pārdošanas darījums neietver atbalsta elementus.
(86)
Turklāt Financière Sernam piedāvātā negatīvā cena atbilst neatkarīgo ekspertu novērtējumam.
(87)
Francijas iestādes precizē, ka noteikumu par līgumsaistību izbeigšanu 2005. gada 21. jūlija saprašanās memorandā iekļāva pēc uzņēmuma Financière Sernam lūguma un tikai tādēļ, lai to pasargātu gadījumā, ja Komisija pieņem negatīvu lēmumu. Francijas iestādes uzskata, ka pārdošanas darījums nebūtu iespējams bez šāda veida noteikuma, un apgalvo, ka Komisija šo noteikumu nav apšaubījusi nevienā no iepriekšējām lietām. (24)
3. KOMISIJAS NOVĒRTĒJUMS
3.1. ATGĀDINĀJUMS PAR 3. PANTA PAMATOJUMU LĒMUMĀ SERNAM 2
(88)
Vispirms Komisija atgādina, ka šo procedūru sāka saskaņā ar 16. pantu Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (25), jo Komisijai bija pamats uzskatīt, ka pēc tam, kad Francija bija nelikumīgi izmantojusi atbalstu, ko, ievērojot nosacījumus, atļāva saskaņā ar lēmumu Sernam 1, tā arī nelikumīgi izmantoja atbalstu, ko, ievērojot nosacījumus, atļāva saskaņā ar lēmumu Sernam 2.
(89)
Komisija uzskata, ka jāatgādina iemesli, kuru dēļ tā izvirzīja nosacījumus, kas paredzēti 3. pantā lēmumā Sernam 2 (26):
“[…] lai attaisnotos minētā atbalsta daļas piešķiršana, ņemot vērā atbalsta nelikumīgu izmantošanu, kas konstatēta iepriekš, un pārstrukturēšanas plāna paildzināšanu, Komisija uzskata, ka Sernam jāsniedz īpaša kompensācija, ilgstoši atkāpjoties no būtiski pārslogotām tirgus nozarēm.
Piešķirot valsts atbalstu tirgos, kas atrodas strukturālas pārslodzes, pat norieta stāvoklī, uzņēmums, kam būtu bijis jāpārtrauc darbība pēc paziņotajām grūtībām, var nekavējoties mākslīgi aizņemt ārkārtīgi pieprasītu tirgu daļas, kaitējot konkurējošiem un finansiāli veseliem uzņēmumiem. Jāizvairās arī no tā, ka atbalsts varētu nevēlami padzīt no pieprasīta tirgus finansiāli veselus uzņēmumus par labu tādiem, kas izrādās nespējīgi izdzīvot paši ar saviem līdzekļiem.
Šajā sakarā Komisija uzskata, ka Sernam ilgstoši jāatsakās no darbības pārslogotās tirgus nozarēs, šajā gadījumā no darbības komplektēšanas/tradicionālo sūtījumu tirgus nozarē, ko nodrošina, izmantojot pārvadājumus pa ceļiem.
Lai arī Sernam jau ir uzsācis šo atkāpšanos, Komisija uzskata, ka tā nav pietiekama un tai ir ilgstoši jāturpinās. Šī iemesla dēļ tā uzskata par nepieciešamu izvirzīt nosacījumus, kas i) ļaus Sernam turpināt attīstību dažādošanās virzienā tirgus nozarē, kura jāattīsta (kurā nav pārslodzes) un ii) pārslogotajās, inertajās vai norietošajās tirgus nozarēs Sernam pakalpojumus ļaus aizstāt ar citu uzņēmēju pakalpojumiem (ar mērķi atbrīvot Sernam tirgus daļas šajās nozarēs).
(…)
Komisija arī atgādina, ka Sernam pilnīgas (aktīvu un pasīvu) pārdošanas gadījumā, ko plānojušas Francijas iestādes, jebkurā gadījumā jāpiemēro lēmuma nosacījumi (citiem uzņēmumiem jāpārņem Sernam darbība uz ceļa un jāmaina Sernam darbība uz kravas dzelzceļa transportu). Turpretī, ja Sernam aktīvus pārdod “vienā partijā”, Komisija atgādina, ka divus iepriekšminētos nosacījumus, kas attiecas uz uzņēmuma pārstrukturēšanu, nepiemēro, zinot, ka Sernam vairs nedarbosies pašreizējā juridiskajā formā un būs atbrīvojis savas tirgus daļas par labu neatkarīgajam pircējam (kurš varēs de facto turpināt savu darbību ar Sernam aktīviem).”
(90)
Līdz ar to lēmumā Sernam 2 paredz divus dažādus Sernam SA pārdošanas scenārijus: pilnībā pārdot Sernam SA (aktīvus un pasīvus) vai pārdot tikai aktīvus. Pirmajā gadījumā uzņēmumam, kas pārņem aktīvus un pasīvus, piemēro nosacījumus, kas minēti 3. panta 1. punktā lēmumā Sernam 2, bet otrajā gadījumā tam šos nosacījumus nepiemēro.
(91)
Līdz ar to ir jāatgādina apstākļi, uz ko attiecas Komisijas lēmumi Sernam 1 un Sernam 2. Uzņēmums Sernam SA, kam pastāvīgi bija budžeta deficīts, saņēma valsts atbalstu, kuru tam izmaksāja mātessabiedrība - SNCF - un kurš bija nepieciešamas uzņēmuma tālākai pastāvēšanai.
(92)
Bija jāizbeidz mākslīga uzņēmuma pastāvēšana, kā rezultātā uzņēmums nepamatoti aizņēma tirgus daļas, kaut arī nebija konkurētspējīgs. Līdz ar to, no vienas puses, beidzās sabiedrības Sernam regulārais finansiālā atbalsta process, ko īstenoja valsts, un, no otras puses, šā atbalsta radītajiem konkurences kropļojumiem bija jāpazūd vai jātiek aizstātiem ar kompensācijas pasākumiem. Tātad bija jāatgūst nelikumīgais un nesaderīgais 41 miljona euro atbalsts, ko sabiedrībai Sernam piešķīra laika posmā no 2001. gada līdz 2004. gadam, un jāpieņem kompensācijas pasākumi, ar ko atbrīvo tirgus daļas apmaiņā pret saņemto 503 miljonu euro atbalstu pārstrukturēšanai.
(93)
Komisija uzreiz secina, ka veids, kādā Francija īstenoja 2004. gada lēmumu, ir pretrunā tajā noteiktajiem mērķiem. Francijas iestādes šā lēmuma īstenošanas aizsegā faktiski turpināja piešķirt operatīvo atbalstu un centās saglabāt uzņēmuma saimniecisko pēctecību, neatbrīvojot uzņēmuma tirgus daļas un, tieši pretēji, mēģinot stiprināt tā konkurētspēju.
(94)
Šajā stadijā ir jāveic sistemātiska pārbaude par līdzekļiem, ko Francijas iestādes izmantojušas savu mērķu sasniegšanai.
3.2. AR LĒMUMU SERNAM 2 ATĻAUTĀ ATBALSTA NELIKUMĪGA IZMANTOŠANA
(95)
Francijas iestādes apstiprina, ka nosacījumi, kas minēti 3. panta 1. punktā lēmumā Sernam 2, nav ievēroti. Līdz ar to Komisijai tikai jāpārbauda, vai Francija ir ievērojusi nosacījumus, kas minēti 3. panta 2. punktā lēmumā Sernam 2. Atgādinājumam - minētais punkts ir formulēts šādi:
“Ja līdz 2005. gada 30. jūnijam Sernam pilnībā pārdos savus aktīvus par tirgus cenu uzņēmumam, kas nav juridiski saistīts ar SNCF, ievērojot pārskatāmu un atklātu procedūru, 1. punkta nosacījumus nepiemēro.”
(96)
Kā pierādīts turpmāk tekstā, Francija nav izpildījusi šos nosacījumus.
3.2.1. Darbība netika nodota 2005. gada 30. jūnijā
(97)
Saskaņā ar Francijas iestāžu un pirmā prasītāja apsvērumiem SNCF vadība 2005. gada 30. jūnijā tikai principā pieņēma Financière Sernam konkrēto piedāvājumu. Saprašanās memorandu, kas saista visas darījuma puses, parakstīja tikai 2005. gada 21. jūlijā un dažādos nodošanas darījumus veica tikai 2005. gada 17. oktobrī.
(98)
Komisija secina, ka Sernam SA darbības nodošana Financière Sernam nenotika līdz 2005. gada 30. jūnijam, kā to pieprasīja lēmumā Sernam 2. Ar šo iemeslu pietiktu, lai secinātu, ka Francija ir nelikumīgi izmantojusi atbalstu, ko ar zināmiem nosacījumiem atļāva ar lēmumu Sernam 2.
3.2.2. Darbības nodošana nav pārdošana (27)
(99)
Pārdošanas līgums Eiropas Savienības dalībvalstu tiesību sistēmās ir balstīts principos, kā pamatā ir romiešu tiesības (emptio venditio). Pārdošana sastāv no īpašumtiesību nodošanas, par to saņemot samaksu. Šai cenai, kā to saskaņā ar Francijas tiesībām uzsver Francijas valdība, ir jābūt pozitīvai.
(100)
Darījums, ar kuru persona, kas vēlas nodot savas tiesības uz vienu vai vairākiem īpašumiem, piedāvā naudu personai, kas šīs īpašumtiesības pārņem, nav pārdošana, bet cita veida nolīgums.
(101)
Šajā gadījumā SNCF samaksāja 59 miljonus euro, veicot Sernam SA rekapitalizāciju 57 miljonu euro apmērā un Sernam Xpress rekapitalizāciju 2 miljonu euro apmērā, un piešķīra Financière Sernam dažādas garantijas. Maksājums 2 miljonu euro apmērā, ko Financière Sernam veica par labu SNCF, nosedz Sernam Xpress rekapitalizāciju, taču nenosedz pārējos darījuma elementus. Līdz ar to līgumu, kas noslēgts starp SNCF un Financière Sernam, nevar atzīt par pārdošanas līgumu. Turklāt Francijas iestādes šo faktu neapstrīd un paskaidro, ka dažādie darījumi, ar kuriem Sernam SA darbību nodod Financière Sernam, neietver pārdošanu, jo saskaņā ar Francijas tiesībām tās nevarēja īstenot pārdošanas darījumu, kas būtu novedis pie šāda rezultāta.
(102)
Komisija secina, ka līgums, kas noslēgts starp SNCF un Financière Sernam, neietver pārdošanu. Arī tādēļ 3. panta 2. punkts lēmumā Sernam 2 nav ievērots, jo nav noticis pārdošanas darījums. Līdz ar to Francija ir nelikumīgi izmantojusi atbalstu, ko ar zināmiem nosacījumiem atļāva ar lēmumu Sernam 2.
3.2.3. Darbības nodošana nav Sernam SA aktīvu pārdošana, bet gan tā (aktīvu un pasīvu) pilnīga nodošana
(103)
Pat, ja pieņem, ka Sernam SA darbības nodošana Financière Sernam ir pārdošanas darījums, 3. panta 2. punkts lēmumā Sernam 2ir ievērots, ja šis pārdošanas darījums attiecas tikai uz Sernam SA aktīviem, nevis uzņēmumu kopumā (aktīviem un pasīviem). Tas izriet no 217. apsvēruma lēmumā Sernam 2, kas ir minēts šā lēmuma 89. apsvērumā.
(104)
Kā izklāstīts 2.4. sadaļā, SNCF īstenotā Sernam SA darbības nodošana Financière Sernam ir balstīta uz to, ka Sernam SA izmantoja sev pilnībā piederošo filiāli Sernam Xpress, kurai nodeva savus aktīvus, kā arī pasīvus, izņemot dažus parādus pret mātessabiedrību SNCF. Pirms šīs nodošanas SNCF rekapitalizēja Sernam SA 57 miljonu euro apmērā, un šos jauniegūtos līdzekļus iekļāva nodotajos aktīvos. Pēc nodošanas SNCF rekapitalizēja Sernam Xpress 2 miljonu euro apmērā. Sernam Xpress daļas pārdeva Financière Sernam par tādu pašu summu (2 miljoniem euro).
(105)
Kā norādīts 2.7.1.3. sadaļā, Francijas iestādes šo darījumu pamato ar divkāršu slogu, jo ir jāievēro gan prasības, kas izriet no Francijas tiesībām, gan tās, kas izriet no lēmuma Sernam 2.
(106)
Tās uzsver, ka darījuma kopējais rezultāts sakrīt ar aktīvu pārdošanas rezultātu. Līdz ar to darījumu vajadzētu pielīdzināt visu Sernam SA aktīvu pārdošanai “vienā partijā” 3. panta 2. punkta izpratnē lēmumā Sernam 2.
(107)
Komisijas secinājumi atšķiras divu iemeslu dēļ:
3.2.3.1. Nodošana izpaužas kā aktīvu un pasīvu nodošana “vienā partijā” grupas iekšienē, pēc kā to saņēmēja filiāle veic daļu pārdošanas darījumu (share deal).
(108)
SNCF īstenotais darījums ļāva Financière Sernam iegūt Sernam Xpress daļas, proti, veikt daļu pārdošanas darījumu (share deal).
(109)
Protams, SNCF vispirms veica darījumu, kurš, kā apgalvo Francijas iestādes, ir atzīts Francijas tiesībās, proti, daļēju aktīvu (faktiski aktīvu un pasīvu) nodošanu. Tomēr pat, ja šo darījumu analizē neatkarīgi no pārējā, to nevar atzīt par “aktīvu pārdošanu trešajai personai”. To veica par negatīvu cenu 57 miljonu euro apmērā, un līdz ar to tas nav pārdošanas darījums (skatīt 3.2.2. sadaļu). Turklāt darījums neattiecas tikai uz aktīviem, bet arī uz visiem pasīviem, izņemot dažus Sernam SA parādus pret mātessabiedrību SNCF. Līdz ar to darījums ietvēra Sernam SA pilnīgu (aktīvu un pasīvu) nodošanu, nevis tikai aktīvu pārdošanu (skatīt arī 3.2.3.2. sadaļu).
(110)
Visbeidzot, līdzekļus nodeva filiālei, kas pilnībā pieder uzņēmumam, kas līdzekļus nodeva, proti, filiālei Sernam Xpress, kas ir īpašiem nolūkiem dibināts uzņēmums, kas paredzēts Sernam SA aktīvu un pasīvu saņemšanai tikai tādēļ, lai to tālāk pārdotu Financière Sernam. Līdz ar to šos līdzekļus nenodeva trešajam uzņēmumam, kas ir neatkarīgs no SNCF.
(111)
Otrkārt, Sernam Xpress daļas pārdeva Financière Sernam, kas arī nav aktīvu pārdošana trešajai personai, bet daļu nodošana vai share deal (un līdz ar to uzņēmuma pilnīga nodošana).
(112)
Līdz ar to neviens no SNCF īstenotajiem darījumiem nav Sernam SA aktīvu pārdošana “vienā partijā” uzņēmumam, kam nav juridisku saistību ar SNCF, un nosacījumi, kas minēti 3. panta 2. punktā lēmumā Sernam 2, nav ievēroti.
3.2.3.2. Nodošana neietvēra tikai Sernam SA aktīvus, bet uzņēmumu kopumā (aktīvus un pasīvus)
(113)
Šā lēmuma 89. apsvērumā minētais 217. apsvērums lēmumā Sernam 2 skaidri nodala Sernam SA aktīvu pārdošanu no uzņēmuma pilnīgas (aktīvu un pasīvu) pārdošanas. No šā apsvēruma acīmredzami izriet, ka, ja Francijas iestādes, kā tās paredzēja lēmuma Sernam 2 pieņemšanas brīdī, pilnībā pārdod Sernam SA (aktīvus un pasīvus), tām jāievēro nosacījumi, kas minēti 3. panta 1. punktā lēmumā Sernam 2.
(114)
Dažādo nodošanas darījumu rezultātā lēmuma Sernam 2 pieņemšanas brīdī Financière Sernam, pārņemot Sernam Xpress, pilnībā pārņēma visus Sernam SA aktīvus un pasīvus ar šādiem izņēmumiem: no vienas puses, aktīvus palielināja, veicot iemaksu 57 miljonu euro apmērā par labu Sernam SA un 2 miljonu euro apmērā par labu Sernam Xpress (skatīt arī šā lēmuma 3.2.4. sadaļu), un, no otras puses, pasīvus samazināja par summu, kas ietver peļņas līdzdalības aizdevumu, ko sabiedrība Sernam SA saņēma no SNCF grupas, pasīvu, kas attiecas uz līguma “IBM - GPS” laušanu, un nesaderīgā 41 miljona euro atbalsta atmaksas pienākumu.
(115)
Taču šie apstākļi nevar apslēpt to, ka Sernam SA aktīvu un pasīvu lielāko daļu vispirms nodeva Sernam Xpress, bet pēc tam - Financière Sernam.
(116)
Darbības nodošana nav Sernam SA aktīvu pārdošana, bet gan tā (aktīvu un pasīvu) pilnīga nodošana ar dažiem izņēmumiem. Līdz ar to arī šā iemesla dēļ nosacījumi, kas minēti 3. panta 2. punktā lēmumā Sernam 2, nav ievēroti.
3.2.4. Nodošana neietver tikai aktīvus, kas lēmuma Sernam 2 pieņemšanas brīdī piederēja Sernam SA, bet papildu ieguldījumu 59 miljonu euro apmērā
(117)
Attiecībā uz aktīviem Komisija atzīmē arī to, ka 59 miljonus euro iepludināja, veicot Sernam SA un Sernam Xpress rekapitalizāciju, un, raugoties no ekonomiskā viedokļa un ņemot vērā Financière Sernam maksājumu 2 miljonu euro apmērā, iepludinātā summa ir 57 miljoni euro. Šāda aktīvu palielināšana nav atļauta 3. panta 2. punktā lēmumā Sernam 2.
3.2.5. Darbība nav tikusi nodota, ievērojot pārskatāmu un atklātu procedūru
(118)
Sākumā Francijas iestādes īstenoja pārskatāmu un atklātu procedūru. Tomēr, tai beidzoties, SNCF nebija saņēmis nevienu saistošu piedāvājumu.
(119)
Ņemot vērā, ka pārskatāmā un atklātā procedūra bija neveiksmīga, līgumu par Sernam SA darbības dažādajiem nodošanas darījumiem noslēdza ar Financière Sernam. Ņemot vērā, ka SNCF atsevišķi un neatkarīgi nepiedalījās pārskatāmajā un atklātajā procedūrā, darbības nodošana nenotika, ievērojot pārskatāmu un atklātu procedūru.
(120)
Arī šā iemesla dēļ nosacījumi, kas minēti 3. panta 2. punktā lēmumā Sernam 2, nav ievēroti.
3.2.6. Aktīvu pārdošanas mērķis nav ievērots
(121)
Aktīvu pārdošanas mērķis 217. apsvērumā lēmumā Sernam 2 ir izskaidrots šādi:
“Sernam […] būs atbrīvojis savas tirgus daļas par labu neatkarīgajam pircējam (kurš varēs de facto turpināt savu darbību ar Sernam aktīviem).”
(122)
Līdz ar to aktīvu pārdošanas mērķis ir atbrīvot Sernam SA tirgus daļas un aktīvus, kā arī ļaut trešajai personai izmantot šos aktīvus. Tātad aktīvu pārdošana bija paredzēta Sernam SA saimnieciskās darbības pārtraukšanai.
(123)
Taču šajā gadījumā sabiedrību Sernam SA pilnībā pārņēma tās vadības struktūra, ko atjaunoja vēlāk dibinātajā Financière Sernam. Saimnieciskā pēctecība ir pilnīga, turklāt uzņēmums atbrīvojās no ievērojamas parāda daļas un ieguva papildu kapitālu 59 miljonu euro apmērā, no kuriem 57 miljoni euro, raugoties no ekonomiskā viedokļa, jāsedz SNCF. Līdz ar to papildus tam, ka īstenotais darījums neievēro nosacījumus, kas minēti 3. panta 2. punktā lēmumā Sernam 2, tas arī neļauj sasniegt šā lēmuma mērķus. Tas, tieši pretēji, stiprina uzņēmējdarbības vienību, kas var palielināt konkurences kropļojumus, ko mēģināja samazināt ar lēmumā noteiktajiem pasākumiem.
3.2.7. Francijas sniegtie argumenti nepierāda, ka ir ievērots 3. panta 2. punkts lēmumā Sernam 2
(124)
Francijas argumentu, saskaņā ar kuru veiktie darījumi kopumā būtu pielīdzināmi aktīvu pārdošanai “vienā partijā”, nevar pieņemt. Būtībā galvenā īpašība, kas raksturo aktīvu pārdošanu “vienā partijā”, ir nebalstīties daļu pārdošanā. Līdz ar to Komisija nevar piekrist argumentam, saskaņā ar kuru vairākas dažādas juridiskās darbības (daļēja aktīvu un pasīvu nodošana, pēc tam daļu pārdošana (share deal)) būtu pielīdzināmas vienai konkrētai juridiskai darbībai (aktīvu pārdošana), jo, ja faktiski īsteno vienu no juridiskajām darbībām, tā izslēdz pārējās.
(125)
Tāpat nevar piekrist argumentam, saskaņā ar kuru Francijas tiesības nepieļauj Sernam SA aktīvu tiešu pārdošanu Financière Sernam. Pirmkārt, jāatgādina, ka lēmums Sernam 2 Francijai paredzēja divus alternatīvus veidus, kā šo lēmumu īstenot. Pieņemot, ka nebija iespējams pārdot aktīvus, Francijas iestādes varēja lēmumu īstenot saskaņā ar iespēju, ko paredz 3. panta 1. punkts lēmumā Sernam 2 (ierobežot Sernam SA darbību, tā ziņā atstājot tikai sūtījumu pārvadājumus pa dzelzceļu un darbību uz autoceļiem nododot apakšuzņēmējam). Otrkārt, ja kreditori - trešās personas - patiešām iebilda pret pārdošanu par negatīvu cenu, Sernam SA varēja uzsākt maksātnespējas procedūru, lai tādējādi aktīvus pārdotu šīs procedūras ietvaros.
(126)
Visbeidzot, ja Francijas iestādēm bija grūtības īstenot lēmumu Sernam 2, tām vajadzēja vērsties pie Komisijas un ar Komisiju vienoties par risinājumu, kā pamatā ir cita shēma, saskaņā ar lojālas sadarbības principu, ko paredz Līguma par Eiropas Savienību (LES) 4. panta 3. punktā. Lai gan Francijas iestādes 2004. gada 24. novembrī ieradās Komisijā, kā arī 2004. gada 21. decembrī tai nosūtīja oficiālu vēstuli, informējot par izvēli pārdot aktīvus “vienā partijā”, bet neaprakstot pārdošanas darījuma būtiskos elementus, jāatzīmē, ka Francija nekad nav paziņojusi Komisijai grozījumus pārstrukturēšanas plānā, kuru Komisija ar zināmiem nosacījumiem apstiprināja lēmumā Sernam 2. Taču 3.2.3. sadaļa Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (28) apstiprina, ka dalībvalsts nevar novirzīties no pārstrukturēšanas plāna, par to neinformējot Komisiju un nesaņemot tās iepriekšēju piekrišanu.
(127)
Taču Komisija nekad nav devusi piekrišanu Francijas īstenotajai Sernam SA aktīvu nodošanai Financière Sernam.
3.2.8. Secinājumi: Francija nav ievērojusi 3. pantu lēmumā Sernam 2 un ir nelikumīgi izmantojusi 503 miljonu euro atbalstu
(128)
Visbeidzot, Komisija uzskata, ka 3. pants lēmumā Sernam 2 nav ievērots. Līdz ar to pārstrukturēšanas atbalsts 503 miljonu euro apmērā, ko ar zināmiem nosacījumiem atļāva ar lēmumu Sernam 2, ir izmantots nelikumīgi.
3.2.9. 503 miljonu euro atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu
(129)
Ņemot vērā, ka atbalsta saņēmējs šo 503 miljonu euro atbalstu izmantoja, pārkāpjot lēmumu Sernam 2, atbalsts saskaņā ar šo lēmumu nav saderīgs ar iekšējo tirgu.
(130)
Saskaņā ar Tiesas judikatūru dalībvalstij ir pienākums pamatot atbalsta saderību. Ņemot vērā, ka Francija neminēja nevienu saderības iemeslu, Komisija secināja, ka 503 miljonu euro atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu un ir jāatgūst gan atbalsta pamatsumma, gan procenti, ko aprēķina no atbalsta piešķiršanas dienas.
(131)
Atbalsts ir jāatgūst no uzņēmuma Financière Sernam, kā arī tā filiālēm, proti, Sernam Services un Aster, kas šobrīd veic saimniecisko darbību, kurai piešķīra atbalstu un kuru iepriekš veica sabiedrība Sernam SA (šobrīd likvidēta) un vēlāk - Sernam Xpress (pēc vispārējas aktīvu pārejas Sernam Xpress darbību pārņēma Financière Sernam). Būtībā vispirms ir jāuzskata, ka, veicot darījumu grupas iekšienē, Sernam Xpress pārņēma visus Sernam SA aktīvus un daļu pasīvu. Līdz ar to Sernam Xpress turpināja Sernam SA saimniecisko darbību (skatīt arī detalizēto pierādījumu 3.3. nodaļā). Pēc tam vispārējās aktīvu pārejas rezultātā Financière Sernam kļuva par Sernam Xpress tiesību un pienākumu pārņēmēju. Visbeidzot, uzņēmums Financière Sernam, kā arī tā filiāles, proti, Sernam Services un Aster, turpina Sernam SA un Sernam Xpress darbību un līdz ar to turpina gūt labumu no 503 miljonu atbalsta, ko sākotnēji piešķīra Sernam SA.
3.3. 41 MILJONA EURO ATBALSTA ATGŪŠANA
(132)
Valsts atbalsts 41 miljona euro apmērā, ko Francijai saskaņā ar lēmumu Sernam 2 bija jāatgūst no atbalsta saņēmēja, tika iekļauts sabiedrības Sernam SA likvidācijas pasīvos.
(133)
Francijas iestādes uzskata, ka saskaņā ar 4. pantu lēmumā Sernam 2, ja Sernam SA darbību nodod Financière Sernam, ievērojot procedūru, ko Francijas iestādes atzīst kā pārskatāmu un atklātu, pienākums atmaksāt atbalstu attiecas tikai uz sabiedrību Sernam SA.
(134)
Lēmuma Sernam 2 4. pants ir šādā redakcijā:
“Jebkurai daļējai vai pilnīgai Sernam pārdošanai jānotiek par tirgus cenu, attiecībā uz visiem konkurentiem ievērojot pārskatāmu un atklātu procedūru. Šādos apstākļos uzņēmumam Sernam, ja tas turpina pastāvēt, jāatmaksā atbalsts 41 miljona euro apmērā.”
(135)
Lēmuma 4. pantā nošķir to, vai Sernam saimnieciskā darbība ir vai nav tikusi pārtraukta. Ja šī darbība ir tikusi pārtraukta, no uzņēmumiem, kas aktīvus saņēma par tirgus cenu pārskatāmas un atklātas procedūras ietvaros, atbalsts nav jāatgūst.
(136)
Turklāt Komisija piezīmē, ka Tiesas un Vispārējās tiesas judikatūrā šiem faktoriem ir izšķiroša nozīme.
(137)
Spriedums lietā SMI (29) nodala divus gadījumus attiecībā uz tādas darbības pārdošanu, kas ir saņēmusi atbalstu, proti, uzņēmuma kapitāla daļu pārdošanu, kā rezultātā uzņēmums, kas ir saņēmis atbalstu, saglabā savu juridiskās personas statusu (daļu pārdošanas darījums (share deal)), un pilnīgu vai daļēju viena uzņēmuma aktīvu pārdošanu otram uzņēmumam, kā rezultātā saimniecisko darbību, kas ir saņēmusi atbalstu, vairs neveic tā pati juridiskā persona (aktīvu pārdošanas darījums (asset deal)).
(138)
Attiecībā uz daļu pārdošanas darījumu (share deal) Tiesa ir nolēmusi, ka: (30)
“[…] ja uzņēmumu, kas ir saņēmis nelikumīgu valsts atbalstu, pārpērk par tirgus cenu, proti, lielāko cenu, ko privāts ieguldītājs, kas darbojas parastos konkurences apstākļos, bija gatavs maksāt par šo uzņēmumu, ņemot vērā uzņēmuma situāciju, proti, pēc valsts atbalsta saņemšanas, atbalsta elementu novērtē kā tirgus cenu un iekļauj pirkuma summā. Šādā situācijā nevar uzskatīt, ka pircējs ir guvis priekšrocību attiecībā pret citiem tirgus dalībniekiem (šajā ziņā skatīt 2001. gada 20. septembra spriedumu lietā C-390/98 Banks, Krājums, I-6117. lpp., 77. punkts).
Šajā konkrētajā gadījumā uzņēmums, kam piešķīra nelikumīgu valsts atbalstu, saglabā savu juridiskās personas statusu un turpina savām vajadzībām īstenot darbību, ko finansē no valsts atbalsta. Līdz ar to šis parasti ir uzņēmums, kurš saglabā konkurences priekšrocību, kas ir saistīta ar minēto atbalstu, un kuram ir jāatmaksā summa, kas ir vienāda ar minēto atbalstu. […]”
(139)
Attiecībā uz aktīvu pārdošanas darījumu (asset deal) Tiesa secināja šādi: (31)
“gadījumā, ja tiek radīti jauni uzņēmumi, tos atdalot no atbalstu saņēmuša maksātnespējīga uzņēmuma nolūkā turpināt tā darbību, šādiem uzņēmumiem noteikti var prasīt atmaksāt attiecīgo atbalstu, ja tiek konstatēts, ka atbalsts šiem uzņēmumiem sniedzis konkurences priekšrocības. Tā varētu rīkoties, jo īpaši tad, ja šie jaunie uzņēmumi iegūst likvidējamā uzņēmuma aktīvus, par to nesamaksājot tirgus nosacījumiem atbilstīgu summu, vai ja secina, ka šie uzņēmumi ir izveidoti, lai apietu pienākumu atmaksāt minēto atbalstu.”
(140)
Tāds pats nodalījums ir spriedumā lietā Seleco (32). Šajā spriedumā Tiesa apstiprina, ka, ja dažas nodošanas darījuma sastāvdaļas ļauj konstatēt saimniecisko pēctecību starp diviem uzņēmumiem, Komisija var būt spiesta pieprasīt, ka atbalsts jāatgūst ne vien no sākotnējā atbalsta saņēmēja uzņēmuma, bet arī no uzņēmuma, kas nodrošina tā pēctecību, izmantojot tam nodotos ražošanas līdzekļus. Lai noteiktu, vai pastāv saimnieciskā pēctecība, Tiesa ir atzinusi par būtiskiem šādus rādītājus: nodošanas nolūku (aktīvi un pasīvi, darbaspēka nepārtrauktība, apkopoti aktīvi), nodošanas cenu, pārņemošā uzņēmuma un sākotnējā uzņēmuma akcionāru vai īpašnieku identitāti, nodošanas laiku (pēc izmeklēšanas sākuma, pēc procedūras sākuma vai pēc galīgā lēmuma pieņemšanas) un, visbeidzot, darījuma saimniecisko pamatotību (33).
(141)
Svarīgi atzīmēt arī, ka lietās SMI un Seleco aktīvus pārdeva tiesneša uzraudzībā maksātnespējas procedūras ietvaros. Tajā pārdeva tikai daļu to uzņēmumu aktīvu, attiecībā uz kuriem bija uzsākta maksātnespējas procedūra. Turklāt Tiesa uzskatīja, ka nav pierādīts, ka šie pārdošanas darījumi neatbilstu tirgus apstākļiem.
(142)
Vispārējā tiesa izanalizēja aktīvu pārdošanas darījumu (asset deal) spriedumā lietā CDA (34) un jo īpaši pārbaudīja, vai attiecīgajā gadījumā ir norādes, kas ļauj secināt, ka, veicot daļēju aktīvu pārdošanu, tiek apiets atbalsta atgūšanas rīkojums. Vispārējā tiesa uzskatīja, ka attiecīgajā gadījumā Komisija šādu nodomu nav konstatējusi un CDA nav konkurences priekšrocību saistībā ar piešķirto atbalstu. Savus uzskatus Vispārējā tiesa balstīja divos faktos: pārdošanas darījums ietvēra tikai daļu aktīvu, ko pārdeva “vienā partijā”, un šāda rīcība (pārdošana “vienā partijā”) ļāva iegūt lielāku summu nekā tad, ja šie aktīvi būtu pārdoti pa daļām.
(143)
Līdz ar to, ņemot vērā Tiesas un Vispārējās tiesas noteiktos kritērijus, ir jāpārbauda Sernam SA darbības nodošana Financière Sernam, lai noteiktu, vai ir jāpieprasa Financière Sernam un tā filiālēm - Sernam Services un Aster - atmaksāt atbalstu.
(144)
Attiecībā uz visu Sernam SA aktīvu un pasīvu, izņemot trīs finanšu pasīvus (peļņas līdzdalības aizdevums, ko sabiedrība Sernam SA saņēma no SNCF grupas; pasīvs, kas attiecas uz līguma “IBM - GPS” laušanu; pienākums atmaksāt nesaderīgo atbalstu 41 miljona euro apmērā), pilnīgu nodošanu Sernam Xpress, Komisija atzīmē, ka šis nodošanas darījums attiecās uz uzņēmumu kopumā (skatīt 3.2.3. sadaļu). Līdz ar to starp Sernam SA un Sernam Xpress ir saimnieciskā pēctecība. Tas šo gadījumu atšķir no faktiem, kas bija pamatā spriedumiem lietās SMI, Seleco un CDA, kas attiecas tikai uz daļēju aktīvu pārdošanu. Turklāt nodošanu veica grupas iekšienē. To veica pēc tam, kad Komisija bija pieņēmusi galīgo lēmumu, ar ko noteica pienākumu atgūt atbalstu, un tās vienīgais ekonomiskais pamatojums ir ļaut turpināt Sernam 2 darbību, neievērojot nosacījumus, ko paredz 3. pants lēmumā Sernam 2. Līdz ar to ir spēkā visi kritēriji, kas pierāda saimniecisko pēctecību lēmuma un sprieduma lietā Seleco izpratnē.
(145)
Komisija turklāt norāda, ka nodošana Sernam Xpress neatbilst tirgus apstākļiem. Līdzekļus uzņēmumam Sernam Xpress nodeva par negatīvu cenu, neievērojot pārskatāmu un atklātu procedūru (skatīt 3.2.5. sadaļu). Papildus negatīvajai cenai 57 miljonu euro apmērā, ko paredzēja kā darbības atbalstu, lai segtu Sernam Xpress zaudējumus laika posmā no 2005. gada līdz 2008. gadam (35), jāpievieno atteikšanās no SNCF prasījuma tiesībām 38,5 miljonu euro apmērā attiecībā uz Sernam SA (skatīt 27. apsvērumu). Visbeidzot, Komisija norāda arī, ka Sernam SA pasīvi ir parādi pret trešajām personām, nevis pret SNCF. Veicot kapitālieguldījumu 57 miljonu euro apmērā, SNCF ļāva Sernam Xpress pilnībā nokārtot visas parādsaistības vismaz attiecībā uz laikposmu no 2005. gada līdz 2008. gadam. Ja turpretī SNCF būtu pārdevusi tikai aktīvus par pozitīvu cenu, Sernam SA parādsaistības pret trešajām personām tiktu nokārtotas tikai tādā apjomā, kādu nodrošinātu pārdošanas ienākumi. Šis ir vēl viens pierādījums tam, ka līgumiskais līdzsvars starp SNCF un Financière Sernam neatbilst tirgus apstākļiem.
(146)
Jānorāda arī tas, ka negatīvā cena 57 miljonu euro apmērā ir lielāka nekā labākais piedāvājums, ko saņēma neveiksmīgā konkursa ietvaros,- negatīva cena 56,4 miljonu apmērā (otrās kārtas piedāvājums [5. kandidāts]).
(147)
Nodošanas rezultātā Sernam Xpress izvairījās no 41 miljona euro atgūšanas rīkojuma, kas bija saistošs Sernam SA, un varēja turpināt Sernam SA darbību, neatmaksājot minēto atbalstu un neievērojot nosacījumus, ko paredz 3. pants lēmumā Sernam 2.
(148)
Tādēļ Komisija secina, ka, pēc tam, kad Sernam SA bija nodevis savu darbību Sernam Xpress, Sernam Xpress saglabāja konkurences priekšrocību saistībā ar piešķirto atbalstu. Starp abiem uzņēmumiem ir saimnieciskā pēctecība, un nodošanas darījums ir izvairīšanās no atgūšanas rīkojuma, kas bija saistošs Sernam SA.
(149)
Kā paskaidrots spriedumos lietās SMI un Seleco, nelikumīga atbalsta saņēmējas sabiedrības akcionāram šīs sabiedrības daļas pārdodot trešajai personai, netiek ietekmēts pienākums atbalstu atgūt no saņēmējas sabiedrības. Tādējādi, pārdodot Sernam Xpress kapitāla daļas Financière Sernam, Sernam Xpress netiek atbrīvots no pienākuma atmaksāt atbalstu 41 miljona euro apmērā.
(150)
Pēc Sernam Xpress un Financière Sernam apvienošanās pienākums atmaksāt atbalstu kļuva saistošs Financière Sernam. Turklāt uzņēmums Financière Sernam un tā filiāles, proti, Sernam Services un Aster, turpina Sernam SA un Sernam Xpress darbību un līdz ar to turpina gūt labumu no 41 miljona euro atbalsta, ko sākotnēji piešķīra Sernam SA.
(151)
Jāpiebilst, ka, pamatojoties uz iemesliem, kas minēti 3.4. sadaļā, Francijas iestāžu argumenti, kas attiecas uz privāta ieguldītāja, kas darbojas tirgus ekonomikas apstākļos, principa piemērošanu, ir jānoraida.
3.4. PAR SERNAM XPRESS PIEŠĶIRTO JAUNO ATBALSTU
(152)
2005. gada 21. jūlija saprašanās memorands paredz vairākus pasākumus, ko var uzskatīt par jaunu atbalstu (sk. 36. apsvērumu). Komisijai ir jāpārbauda, vai šie pasākumi ir uzskatāmi par jaunu atbalstu un, ja vajadzīgs, jāpārbauda, vai šādu atbalstu var atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu.
(153)
Francijas iestādes apgalvo, ka visi šie pasākumi atbilst principam par privātu ieguldītāju, kas darbojas tirgus ekonomikas apstākļos. SNCF nodeva Sernam SA darbību uzņēmumam, kas pārskatāmas un atklātas konkursa procedūras ietvaros izteica vislabāko piedāvājumu, un, pat ja šis piedāvājums bija par negatīvu cenu, tas valstij kā akcionāram izmaksātu mazāk nekā Sernam likvidācija.
(154)
Komisija uzskata, ka atbalsta atgūšanas kontekstā nav jāpiemēro princips par privātu ieguldītāju. Valstij atgūstot atbalstu, tā rīkojas saskaņā ar pienākumiem, ko tai uzliek Savienības tiesību normas, un nevis kā valsts - akcionārs.
(155)
Turklāt Komisija norāda, ka 3. panta 2. punkts lēmumā Sernam 2 nosaka, ka aktīvu pārdošana ir līdzvērtīga kompensācijas pasākumiem, ko paredz 3. panta 1. punkts lēmumā Sernam 2. Saskaņā ar 40. punktu Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (36) zaudējumus nesošas darbības nodošanu nevar uzskatīt par kompensācijas pasākumu. Negatīvā cena, par ko vienojās SNCF un Financière Sernam, norāda uz zaudējumus nesošas darbības nodošanu, kas nevar būt līdzvērtīgi kompensācijas pasākumam. Šajā gadījumā negatīvā cena atbilst uzņēmumam sniegtam operatīvam atbalstam, kas līdz ar to pēc būtības neder konkurences kropļojumu mazināšanai.
(156)
Turklāt, ja pieņemtu Francijas nostāju, Francija varētu izvairīties no sava pienākuma atgūt no uzņēmuma Sernam SA un jebkura cita uzņēmuma, kas turpina tā saimniecisko darbību, nesaderīgo 41 miljona euro atbalstu, ko par nesaderīgu atzīst saskaņā ar lēmumu Sernam 2, kā arī nelikumīgi izmantoto atbalstu 503 miljonu euro apmērā. Šāds iznākums būtu klajā pretrunā ar Tiesas judikatūru, saskaņā ar kuru dalībvalstij ir nekavējoties jāatgūst atbalsts, izmantojot visus pieejamos tiesiskās aizsardzības līdzekļus, tostarp arī konfiscējot uzņēmuma aktīvus un, ja vajadzīgs, likvidējot uzņēmumu, ja tas nespēj atmaksāt attiecīgo atbalstu. (37)
(157)
Tāpat, pieņemot Francijas nostāju, pastāvētu diskriminācija starp privātā un valsts sektora uzņēmumu. Valsts varētu turpināt līdzekļu atgūšanu no privāta uzņēmuma, ja nepieciešams, līdz pat tā likvidācijai, taču valsts uzņēmums no šāda iznākuma varētu izvairīties, ja vien valstij būtu lētāk šo uzņēmumu pārdot par negatīvu cenu, nevis atgūt nelikumīgo un nesaderīgo atbalstu, ko tas ir saņēmis.
(158)
Tādēļ Komisija uzskata, ka Francija nevar atsaukties uz principu par privātu ieguldītāju, kas darbojas tirgus ekonomikas apstākļos, lai uz atbalsta pasākumiem, ko paredz 2005. gada 21. jūlija saprašanās memorands, neattiecinātu valsts atbalsta jēdzienu.
(159)
Tāpēc jānosaka, vai attiecīgie pasākumi ir snieguši priekšrocību Sernam Xpress vai Financière Sernam. Ņemot vērā, ka šie divi uzņēmumi vēlāk apvienojās, nav jāizdala vienam vai otram uzņēmumam piešķirtais atbalsts. Pārējie trīs kritēriji, kas nosaka atbalsta esību, ir izpildīti: atbalsta pasākumus īsteno par valsts uzņēmuma - SNCF - līdzekļiem, SNCF ir sabiedriska iestāde (EPIC - valsts rūpniecības un tirdzniecības iestāde), ko cieši uzrauga valsts, tādējādi priekšrocības piešķiršana ir attiecināma arī uz valsti. Ņemot vērā, ka Sernam Xpress/Financière Sernam veic darbību autotransporta jomā, kurā var brīvi konkurēt Eiropas Savienības robežās, minētā priekšrocība var radīt konkurences izkropļojumus un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm.
3.4.1. Par SNCF veikto Sernam SA rekapitalizāciju 57 miljonu euro apmērā
(160)
SNCF veicot Sernam SA rekapitalizāciju 57 miljonu euro apmērā, uzņēmums Sernam SA saņēma ievērojamu finansiālu priekšrocību, kādas nav tā konkurentiem. Pēc tam šo priekšrocību līdz ar citiem aktīviem un pasīviem nodeva Sernam Xpress.
3.4.2. Par SNCF veikto Sernam Xpress rekapitalizāciju 2 miljonu euro apmērā
(161)
SNCF veicot Sernam Xpress rekapitalizāciju 2 miljonu euro apmērā, uzņēmums Sernam Xpress saņēma ievērojamu finansiālu priekšrocību, kādas nav tā konkurentiem. Tomēr Komisija atzīmē, ka SNCF no Financière Sernam saņēma maksājumu 2 miljonu euro apmērā, kas nosedz rekapitalizāciju 2 miljonu euro apmērā, un līdz ar to šī rekapitalizācija nav sniegusi priekšrocību.
3.4.3. Par atteikšanos no SNCF prasījuma tiesībām attiecībā uz Sernam SA
(162)
Kā paskaidrots 33. apsvērumā, Sernam SA darbības nodošana Financière Sernam neietver divus SNCF prasījumus 38,5 miljonu euro apmērā attiecībā uz Sernam SA. Atsakoties no šiem prasījumiem, SNCF piešķir priekšrocības Sernam Xpress/Financière Sernam tādā pašā apmērā.
3.4.4. Par SNCF sniegtajām garantijām
(163)
Sernam SA darbību nododot Financière Sernam, SNCF sniedza šādas garantijas:
-
SNCF apņēmās konkrētā termiņā pabeigt iekārtot īpašas telpas (Valenton), kas ir nepieciešamas TBE apsaimniekošanai, kavējuma gadījumā apņemoties maksāt soda naudu 1 miljona euro apmērā;
-
SNCF apņēmās segt jauno darbības telpu īres iespējamo pieaugumu tādā apmērā, par kādu šī īre ir pieaugusi, nosakot šāda seguma maksimālo summu 3 miljonu euro apmērā;
-
SNCF par trīs gadiem pagarināja […] dzelzceļa strādnieku, kas tika norīkoti Sernam, tiesības tikt atjaunotiem darbā SNCF;
-
SNCF par trīs gadiem pagarināja sociālo protokolu, ar ko […] Sernam darbiniekiem, ja (Sernam) tos atlaiž, nodrošina pārkvalificēšanās iespēju SNCF;
-
SNCF garantēja “Train Bloc Express (TBE) pēctecību” (38) un pieeju TBE (39). Šajā nolūkā SNCF samaksāja Sernam Xpress 3 miljonus euro.
(164)
Attiecībā uz divām pirmajām garantijām ir acīmredzami, ka tās sniedz priekšrocību Sernam Xpress/Financière Sernam. Ja šo divu garantiju nebūtu, Sernam Xpress/Financière Sernam attiecīgās izmaksas būtu jāsedz no saviem līdzekļiem.
(165)
Attiecībā uz TBE garantijām Komisija uzskata, ka tās ievērojami samazina Sernam Xpress/Financière Sernam risku. Līdz ar to tās sniedz priekšrocību Sernam Xpress/Financière Sernam.
(166)
Francija uzskata, ka patieso labumu no dzelzceļa darbiniekiem piešķirtās garantijas gūst SNCF. Proti, SNCF zināmu skaitu dzelzceļa strādnieku norīkoja Sernam SA. Šiem dzelzceļa strādniekiem, kuru izmaksas sedza Sernam SA, bija tiesības atgriezties SNCF uz vienkārša pieteikuma pamata. Ņemot vēra bažas, ko varēja izraisīt privatizācija, SNCF pagarināja periodu, kurā dzelzceļa darbinieki varēja izmantot šīs tiesības, lai tādējādi izvairītos no šo darbinieku masveida atgriešanās, kas SNCF izmaksātu dārgāk.
(167)
Komisija uzskata, ka, ja šādas garantijas nebūtu, dzelzceļa darbinieki darbības nodošanas brīdī visticamāk būtu pieprasījuši atjaunošanu darbā SNCF. Sernam Xpress tos būtu bijis jāaizstāj ar jauniem darbiniekiem, uz kuriem attiektos privātā sektora tiesības. Komisija uzskata, ka šādā gadījumā, iespējams, jauno darbinieku algas būtu bijušas zemākas par dzelzceļa darbinieku algām un tādējādi kompensētu Sernam Xpress papildizmaksas sakarā ar šo jauno darbinieku ne tik lielo pieredzi vai arī grūtībām, kas saistītas ar liela jaunu darbinieku skaita pieņemšanu ļoti īsā laika posmā.
(168)
Attiecībā uz pārkvalificēšanas garantijas pagarināšanu par trīs gadiem Francija uzskata, ka šis pasākums ietver individuālas tiesības, ko SNCF ir piešķīris konkrētiem darbiniekiem. Ne Financière Sernam, ne Sernam Xpress nav saistības ar šo vienošanos.
(169)
Komisija šai analīzei nepiekrīt. Proti, šīs garantijas rezultātā attiecīgajā periodā ir izdevīgāk palikt nodarbinātam Sernam Xpress, kam šajā sakarā nerodas nekādas papildizmaksas.
(170)
Komisija secina, ka garantijas, ko SNCF paredzēja 2005. gada 21. jūlija saprašanās memorandā, izņemot garantiju dzelzceļa strādniekiem, sniedz priekšrocību Sernam Xpress/Financière Sernam.
(171)
Pirmo trīs garantiju vērtību ir viegli aprēķināt (attiecīgi 1 miljons euro, 3 miljoni euro un 3 miljoni euro), taču darbinieku pārkvalificēšanas garantiju ir grūti izteikt skaitļos. Francijai būtu jānosaka apjoms, par kādu palielinātos alga, ko Sernam Xpress/Financière Sernam būtu jāizmaksā darbiniekiem, lai sasniegtu šo pašu mērķi bez minētās garantijas.
3.4.5. Par pārdošanas cenu
(172)
Lēmuma par procedūras uzsākšanu 164. apsvērumā Komisija izteica šaubas par to, vai negatīvā cena, ko “samaksāja” uzņēmums Financière Sernam, atbilst tirgus vērtībai. Šajā sakarā Komisija norāda, ka pa šo laiku uzņēmumi Sernam Xpress un Financière Sernam ir apvienojušies un ka iespējamais atbalsts Financière Sernam pārāk augstas negatīvas cenas izteiksmē nepārsniedz atbalstu 57 miljonu euro apmērā, ko Sernam Xpress saņēma kā jaunu atbalstu. Līdz ar to vairs nav nepieciešams lemt par to, vai pircējs ir saņēmis atbalstu.
3.4.6. Secinājums par jauna atbalsta esību
(173)
2005. gada 21. jūlija saprašanās memorandā paredzētie pasākumi, ko apraksta šā lēmuma 3.4. sadaļā, veido jaunu atbalstu Sernam Xpress/Financière Sernam.
3.4.7. Atbalsta nesaderība ar iekšējo tirgu un atbalsta atgūšana
(174)
Saskaņā ar Tiesas judikatūru dalībvalstij ir pienākums pamatot atbalsta saderību. Tā kā Francija nebija minējusi nevienu saderības iemeslu, Komisija secināja, ka šis atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu un ir jāatgūst gan atbalsta pamatsumma, gan procenti.
(175)
Atbalsts ir jāatgūst no uzņēmuma Financière Sernam, kā arī tā filiālēm, proti, Sernam Services un Aster, kas šobrīd veic saimniecisko darbību, kuras īstenošanai tika piešķirts atbalsts un kuru iepriekš veica sabiedrība Sernam Xpress (tā pievienojās Financière Sernam).
3.5. PAR NOTEIKUMU PAR LĪGUMSAISTĪBU IZBEIGŠANU
(176)
2005. gada 21. jūlija saprašanās memorandā ir ietverts noteikums par līgumsaistību izbeigšanu gadījumā, ja piecu gadu laikā pēc tā noslēgšanas Komisija pieņem negatīvu lēmumu. Šis noteikums varētu arī ietvert jaunu atbalstu. Tomēr tādā gadījumā risinājums būtu šo noteikumu nepiemērot. Ņemot vērā, ka to faktiski nepiemēroja, tika panākts vajadzīgais rezultāts. Tādēļ nav nepieciešams sīkāk apskatīt šo noteikumu.
3.6. PAR TIESISKO PAĻĀVĪBU
(177)
Francijas iestāžu minēto argumentu, saskaņā ar kuru pasākumi (piemēram, Francijas iestāžu 2004. gada 24. novembra vizīte Komisijā un 2004. gada 21. decembra vēstule), ko Francijas iestādes, ievērojot pienākumu sadarboties, labticīgi veica Komisijā, radīja tiesisko paļāvību attiecībā uz Sernam SA darbības nodošanas Financière Sernam atbilstību lēmumam Sernam 2 un Savienības tiesību normām, nevar ņemt vērā.
(178)
Faktiski Francija informēja Komisiju tikai par savu izvēli pārdot aktīvus “vienā partijā”, bet neaprakstīja Sernam SA aktīvu nodošanas darījuma būtiskos elementus. Jo īpaši 2004. gada 21. decembra informatīvajā paziņojumā Komisijai bija norādīti tikai daži elementi attiecībā uz to, kā tiek organizēta aktīvu nodošanas procedūra un nodrošināta tās atklātība un pārskatāmība, lai līdz 2005. gada 30. jūnijam pārdotu aktīvus par tirgus cenu.
(179)
Tātad Komisija netika informēta par šādiem elementiem:
1)
to, ka plānotais nodošanas darījums izpaudīsies kā aktīvu un pasīvu nodošana citai juridiskai personai (Sernam Xpress) grupas iekšienē, pēc tam pārdodot šo juridisko personu (daļu pārdošanas darījums (share deal));
2)
to, ka līdz ar aktīviem nodos arī daļu pasīvu un ka Sernam SA pasīvos paliks tikai 41 miljona euro atbalsta atgūšanas rīkojums un SNCF prasījumi 38,5 miljonu euro apmērā;
3)
to, ka negatīva pārpirkšanas piedāvājuma gadījumā Francija ir gatava rekapitalizēt Sernam SA un Sernam Xpress.
(180)
Tā kā Komisijai nebija informācijas par šiem elementiem, tā nevarēja paredzēt, kā Francija galu galā ir īstenojusi lēmumu Sernam 2. Gluži pretēji - 2004. gada 21. decembra paziņojums ļauj noprast, ka pārdošanas darījumā pasīvus nenodala un darījumu veic par pozitīvu cenu, jo paziņojumā ir norādīts, ka “līdzko pārdošanas darījums ir noticis, iegūtos līdzekļus izmanto, lai saskaņā ar ierastajām valsts procedūrām segtu juridiskās personas Sernam saistības, tostarp nesaderīgo atbalstu”.
(181)
Ja par iespējamo rekapitalizāciju (3. elements), ņemot vērā negatīvās cenas, ko piedāvāja par Sernam SA aktīviem, uzzināja tikai piedāvājumu saņemšanas brīdī, tad vismaz par to, ka aktīvus pārdos līdz ar daļu pasīvu (2. elements), Francijai vajadzēja zināt jau tad, kad tā sagatavoja savu 2004. gada 21. decembra paziņojumu. Jebkurā gadījumā Francijas iestādes nevar pieprasīt tiesisko paļāvību, jo tās 2004. gada 21. decembrī vai vēlāk brīvprātīgi neinformēja Komisiju par šiem būtiskajiem elementiem.
(182)
Visbeidzot un galvenokārt, ja Francijas iestādēm bija grūtības īstenot lēmumu Sernam 2, tām vajadzēja vērsties pie Komisijas un ar Komisiju vienoties par tādu risinājumu, kura pamatā ir cita shēma, saskaņā ar lojālas sadarbības principu, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienību (LES) 4. panta 3. punktā. Kopienas pamatnostādņu par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (40) 3.2.3. sadaļā ir apstiprināts, ka saskaņā ar šo vispārējo principu dalībvalsts nevar novirzīties no pārstrukturēšanas plāna, par to neinformējot Komisiju un nesaņemot tās iepriekšēju piekrišanu.
(183)
Turklāt Komisija nekad nav devusi piekrišanu Francijas īstenotajai Sernam SA aktīvu nodošanai Financière Sernam.
(184)
Līdz ar to Komisija secina, ka ne Francija, ne atbalsta saņēmēji nevar pamatoties uz nekādu tiesisko paļāvību.
4. ATBALSTA ATGŪŠANA
(185)
Komisija secināja, ka lēmuma Sernam 2 nosacījumi nav ievēroti. Tādēļ atbalsta pasākumi, ko atļāva ar lēmumu Sernam 2, ir nelikumīgi īstenoti Regulas Nr. 659/1999 16. panta izpratnē. Ņemot vērā, ka Francija nepamatoja minēto atbalsta pasākumu saderību, tie nav saderīgi ar iekšējo tirgu. Līdz ar to Francijai ir jāveic visi iespējamie pasākumi, lai atgūtu minētā atbalsta pamatsummu un procentus.
(186)
Minēto atbalstu pasākumu summa ir 503 miljoni euro. To daļēji veido vairāki pārstrukturēšanas atbalsta pasākumi 2 938 miljonu franku jeb 448 miljonu euro apmērā. Šie atbalsta pasākumi ir atspoguļoti 2003. gada 30. aprīļa lēmuma 3. tabulā, kuras galvenie elementi ir apkopoti turpmāk tabulā:
(Miljonos Francijas franku)
Sākumkapitāls
44
2000. gada zaudējumu finansēšana
698
2001. gada zaudējumu finansēšana
252
Atbalsts pārstrukturēšanai: SNCF finansējums
1 300
Atbalsts pārstrukturēšanai: peļņas līdzdalības aizdevums no SNCF
250
Dzelzceļa strādnieku papildizmaksas
394
Pārstrukturēšanas atbalsts kopā
2 938
(187)
Lai sasniegtu 503 miljonus euro, jāpievieno atbalsts 34 miljonu euro apmērā, ko piešķīra attiecībā uz līgumiem par bagāžas un preses pārvadājumiem, un atbalsts 21 miljona euro apmērā, ko piešķīra attiecībā uz piegādes līgumiem.
(188)
Sīkāku informāciju skatīt 2001. gada 23. maija lēmumā Sernam 1.
(189)
Lai atbalstu atgūtu nekavējoties un efektīvi, Francijas iestādēm jāpaziņo datums, kurā katru atbalstu piešķīra tā saņēmējam (41). Katra atbalsta atmaksas procentus, ko piemēro gan pamatsummai, gan procentiem, aprēķina, sākot no šī datuma un saskaņā ar V nodaļu Regulā (EK) Nr. 794/2004 (42).
(190)
Jāatgūst ir arī atbalsts 41 miljona euro apmērā, kas lēmumā Sernam 2 jau ir atzīts par nesaderīgu, šim atbalstam piemērojot procentus, ko aprēķina ar to pašu metodi.
(191)
Visbeidzot, rekapitalizācija 57 miljonu euro apmērā, SNCF atteikšanās no prasījuma tiesībām 38,5 miljonu euro apmērā attiecībā uz Sernam SA un garantijas, ko SNCF sniedza brīdī, kad Sernam SA darbību nodeva Financière Sernam, izņemot dzelzceļa darbiniekiem sniegto garantiju, arī ir valsts atbalsts, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu. Jāatgūst gan šī jaunā atbalsta pamatsumma, gan tai piemērotie procenti, ko aprēķina ar to pašu metodi. Attiecībā uz atgūstamās summas aprēķina metodi Komisija atsaucas uz šā lēmuma 171. un 189. apsvērumu.
(192)
Nosakot atgūstamā atbalsta apmēru, Francija var ņemt vērā summas, kas SNCF ir atmaksātas sabiedrības Sernam SA likvidācijas ietvaros attiecībā uz 41 miljona euro atbalstu, ieskaitot procentus, un/vai peļņas līdzdalības aizdevumu, ieskaitot procentus.
(193)
Ja par labu uzņēmumam SNCF ir veikts viens kopējs maksājums attiecībā uz visiem tā prasījumiem, Francija var ņemt vērā summas, ko SNCF ir atguvis pēc Sernam SA likvidācijas, tikai proporcionāli abu Sernam SA pasīvos reģistrēto atbalsta pasākumu summas attiecībai pret Sernam SA pasīvos iekļauto prasījumu kopsummu.
(194)
Līdzekļi, tostarp atbalsts, ko sākotnēji piešķīra Sernam SA un Sernam Xpress, ir jāatgūst no uzņēmuma Financière Sernam, kā arī tā filiālēm, proti, Sernam Services un Aster, kas šobrīd veic saimniecisko darbību, kurai piešķīra atbalstu un kuru iepriekš veica sabiedrība Sernam Xpress (tā apvienojās ar Financière Sernam), bet vēl pirms tam - Sernam SA.
(195)
Ir skaidrs, ka sabiedrība Sernam Xpress un tās meitassabiedrības Sernam Services un Aster turpināja Sernam SA saimniecisko darbību, jo Francijas īstenotajai Sernam SA darbības nodošanai Financière Sernam bija tieši šāds nolūks. Turklāt no lietas materiāliem izriet, ka Sernam Xpress, Sernam Services un Aster, izmantojot Sernam SA biznesa plānu un to pašu personālu, turpināja veikt darbību, kas bija saņēmusi atbalstu. Pēc tam, 2011. gada 30. jūnijā, Financière Sernam, vienīgais īpašnieks, pārtrauca sabiedrības Sernam Xpress darbību un pārņēma tās aktīvus. Līdz ar to Financière Sernam ir Sernam Xpress tiesību un pienākumu, kā arī saimnieciskās darbības pārņēmējs, jo šobrīd Financière Sernam īpašumā un tiešā pārvaldībā ir meitassabiedrības Sernam Services un Aster. Turklāt Financière Sernam un tās meitassabiedrības, proti, Sernam Services un Aster, turpina Sernam SA un Sernam Xpress darbību un līdz ar to turpina gūt labumu no atbalsta. Jāpiemin arī, ka 2011. gada maijā Sernam zīmola nodošanas ietvaros Sernam Services saņēma aktīvu pārvedumu, kuru novērtēja 15 miljonu euro apmērā un par kuru Sernam Services nesniedza pienācīgu kompensāciju. Savukārt Aster 2008. gada martā savā norēķinu kontā saņēma 5 miljonus euro, no kuriem tai par labu atteicās 2008. gada jūlijā, bet 2011. gada decembrī Aster rekapitalizēja, atsakoties no tās norēķinu kontā esošajiem 5 599 998 euro. Līdz ar to abas meitassabiedrības guva labumu no atbalsta, ko sākotnēji piešķīra uzņēmumiem Sernam SA un Sernam Xpress, ne vien tādēļ, ka tās pieder pie grupas un turpina šo uzņēmumu darbību, bet arī tādēļ, ka tām par labu tika nodoti aktīvi vai veikti rekapitalizācijas pasākumi.
(196)
Jāprecizē, ka Sernam SA radās, Sernam SCS pārveidojot par akciju sabiedrību 2001. gada beigās (šajā sakarā skatīt 11. apsvērumu lēmumā Sernam 2). Tādējādi Sernam SCS bija dažu šo atbalstu sākotnējais saņēmējs.
(197)
Ņemot vērā, ka 2012. gada 31. janvārī tika uzsākta sabiedrības Financière Sernam, kā arī tās filiāles Sernam Services sanācijas procedūra, un 2012. gada 3. februārī tika uzsākts Financière Sernam filiāles Aster likvidācijas process, Francijas iestādām ir jānosaka atgūstamā atbalsta pamatsumma, kā arī tai piemērojamie procenti, lai to pēc iespējas ātrāk varētu iekļaut šo uzņēmumu pasīvos,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
1. Valsts atbalsts 503 miljonu euro apmērā, ko Francija piešķīra sabiedrībai Sernam SCS (kas kļuva par Sernam SA) un ko Komisija apstiprināja ar 2004. gada 20. oktobra Lēmumu 2006/367/EK (43), ir īstenots nelikumīgi. Tas nav saderīgs ar iekšējo tirgu. Sernam Xpress, kā arī sabiedrība Financière Sernam un tās meitassabiedrības - Sernam Services un Aster - arī guva labumu no minētā atbalsta.
2. Valsts atbalsts 41 miljona euro apmērā, kuru Francija piešķīra Sernam SCS un kurš saskaņā ar lēmumu Sernam 2 ir atzīts par nesaderīgu, arī sniedza labumu gan Sernam Xpress, gan sabiedrībai Financière Sernam un tās meitassabiedrībām - Sernam Services un Aster.
3. SNCF īstenotā Sernam SA rekapitalizācija 57 miljonu euro apmērā, SNCF atteikšanās no prasījuma tiesībām 38,5 miljonu euro apmērā attiecībā uz Sernam SA un garantijas, ko SNCF sniedza brīdī, kad Sernam SA darbību nodeva Financière Sernam, izņemot dzelzceļa darbiniekiem sniegto garantiju, ir valsts atbalsts, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu.
2. pants
1. Francijai ir pienākums panākt, lai Financière Sernam un tās meitassabiedrības - Sernam Services un Aster - tai atmaksā 1. pantā minēto atbalstu.
2. Atgūstamo summu apliek ar procentiem, sākot no dienas, kad to izsniedza saņēmējam, līdz dienai, kad tā ir faktiski atgūta.
3. Procentus piemēro gan parāda pamatsummai, gan procentiem saskaņā ar V nodaļu Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regulā (EK) Nr. 794/2004.
3. pants
1. 1. pantā minētais atbalsts jāatgūst nekavējoties un efektīvi.
2. Francijai jānodrošina šā lēmuma īstenošana četru mēnešu laikā pēc tā paziņošanas.
3. Īstenojot šo lēmumu, Francija var ņemt vērā summas, ko SNCF ir atguvis pēc sabiedrības Sernam SA likvidācijas, ievērojot iepriekšminētos nosacījumus.
4. pants
1. Divu mēnešu laikā pēc šā lēmuma paziņošanas Francija iesniedz Komisijai šādu informāciju:
a)
datumu, kurā katru atbalstu piešķīra saņēmējam, un katra atbalsta kopējo summu (pamatsumma un procenti), kas jāatgūst no saņēmēja;
b)
detalizētu aprakstu par pasākumiem, kas jau ir veikti un tiek plānoti, lai izpildītu šo lēmumu;
c)
pamatojuma dokumentus, kas pierāda, ka saņēmējs ir brīdināts par atbalsta atmaksāšanu.
2. Francija pastāvīgi informē Komisiju par to, kā tiek īstenoti valsts veiktie pasākumi, kas pieņemti, lai īstenotu šo lēmumu līdz 1. pantā minētā atbalsta pilnīgai atgūšanai. Tā pēc Komisijas pieprasījuma nekavējoties nosūta visu informāciju par jau veiktajiem un paredzētajiem pasākumiem šā lēmuma izpildei. Tā sniedz arī detalizētu informāciju par atbalsta un procentu summām, kas jau atgūtas no saņēmēja.
5. pants
Šis lēmums ir adresēts Francijas Republikai.
Briselē, 2012. gada 9. martā