NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 835/2011
ze dne 19. srpna 2011,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1881/2006, pokud jde o maximální limity polycyklických aromatických uhlovodíků v potravinách
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 315/93 ze dne 8. února 1993, kterým se stanoví postupy Společenství pro kontrolu kontaminujících látek v potravinách (1), a zejména na čl. 2 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (ES) č. 1881/2006, kterým se stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách (2), stanoví maximální limity pro benzo[a]pyren v řadě potravin.
(2)
Benzo[a]pyren patří do skupiny polycyklických aromatických uhlovodíků (PAU) a používá se jako indikátor výskytu a účinku karcinogenních PAU v potravinách na základě vědeckého stanoviska dřívějšího Vědeckého výboru pro potraviny (SCF) (3). Ve svém stanovisku z prosince 2002 tento výbor doporučil provést další analýzy příslušných podílů těchto polycyklických aromatických uhlovodíků v potravinách, aby při příštím přezkoumání bylo možné rozhodnout o vhodnosti dalšího využívání benzo[a]pyrenu jako indikátoru.
(3)
V rámci doporučení Komise 2005/108/ES (4) byly členskými státy shromážděny nové údaje týkající se výskytu karcinogenních polycyklických aromatických uhlovodíků v potravinách. Komise požádala Evropský úřad pro bezpečnost potravin (EFSA), aby stanovisko Vědeckého výboru pro potraviny přezkoumal s přihlédnutím k novým údajům o výskytu, k dalším souvisejícím novým vědeckým informacím i k přístupu založeném na limitech expozice (MOE). V rámci tohoto přezkumu byl úřad EFSA požádán, aby znovu posoudil vhodnost dalšího využívání benzo[a]pyrenu jako indikátoru.
(4)
Vědecký výbor pro kontaminující látky v potravinovém řetězci při úřadu EFSA přijal stanovisko o polycyklických aromatických uhlovodících v potravinách dne 9. června 2008 (5). V tomto stanovisku dospěl úřad EFSA k závěru, že benzo[a]pyren není vhodným indikátorem výskytu PAU v potravinách a že nejvhodnějším indikátorem PAU v potravinách by byl systém čtyř specifických látek (PAU4 (6)) nebo osmi specifických látek (PAU8 (7)). V závěru úřadu EFSA se rovněž uvádí, že systém osmi látek (PAU8) by v porovnání se systémem čtyř látek (PAU4) nepředstavoval podstatnou přidanou hodnotu.
(5)
Vědecký výbor pro kontaminující látky v potravinovém řetězci dále zjistil, že při použití přístupu založeného na limitech expozice (MOE) existují jen malé obavy o zdraví spotřebitelů při průměrné odhadované expozici z potravin. U spotřebitelů vystavených těmto látkám ve vysoké míře však limity expozice činily téměř či méně než 10 000, což může představovat obavy o zdraví spotřebitelů.
(6)
Na základě závěrů úřadu EFSA nemůže být stávající systém založený na používání benzo[a]pyrenu jakožto jediného indikátoru ze skupiny polycyklických aromatických uhlovodíků zachován. Nařízení (ES) č. 1881/2006 je proto třeba změnit.
(7)
Měly by být zavedeny nové maximální limity pro sumu čtyř látek (PAU4 - benzo[a]pyren, benzo[a]anthracen, benzo[b]fluoranthen a chrysen) a současně zachován zvláštní maximální limit pro benzo[a]pyren.
(8)
Takový systém by zajistil, že obsah PAU v potravinách bude udržován v mezích, které nepředstavují zdravotní riziko a že výši PAU bude možné kontrolovat i v těch vzorcích, ve kterých nelze zjistit přítomnost benzo[a]pyrenu, avšak jsou v nich přítomny jiné polycyklické aromatické uhlovodíky.
(9)
Zvláštní maximální limit pro benzo[a]pyren bude zachován s cílem zajistit srovnatelnost dřívějších a budoucích údajů. Po určitém období uplatňování této změny a na základě nových údajů získaných v budoucnosti by měla být potřeba zachování zvláštního maximálního limitu pro benzo[a]pyren přehodnocena.
(10)
V případě sumy čtyř látek (PAU4) by měly být jako základ pro rozhodnutí o shodě s předpisy používány dolní meze koncentrací.
(11)
Maximální limity polycyklických aromatických uhlovodíků musí být bezpečné a co nejnižší rozumně dosažitelné správnou výrobní a zemědělskou a rybolovnou praxí. Nové údaje o výskytu polycyklických aromatických uhlovodíků ukazují, že v některých potravinách je základní obsah PAU nižší, než se předpokládalo. Maximální limity benzo[a]pyrenu je proto třeba upravit tak, aby lépe odrážely skutečné nižší základní hodnoty v čerstvých a uzených mlžích.
(12)
Z údajů týkajících se uzených ryb a uzeného masa rovněž vyplývá, že lze dosáhnout nižších maximálních limitů. V některých případech může být nicméně zapotřebí provést úpravy stávajících technologií uzení. Pro uzené maso a uzené ryby by proto měl být zaveden dvoufázový postup, v jehož rámci bude ode dne použitelnosti tohoto nařízení platit dvouleté přechodné období, po jehož uplynutí se začnou používat nižší maximální limity.
(13)
U uzených šprotů a konzervovaných uzených šprotů bylo zjištěno, že obsahují více PAU než ostatní uzené ryby. Pro uzené šproty a konzervované uzené šproty by tak měly být stanoveny zvláštní maximální limity, které by zohledňovaly hodnoty, jež jsou u těchto potravin dosažitelné.
(14)
V minulosti byl maximální limit pro benzo[a]pyren ve svalovině ryb kromě uzených ryb stanoven jakožto indikátor možného znečištění životního prostředí. Bylo však prokázáno, že PAU v čerstvých rybách podléhají rychlému metabolismu a neakumulují se ve svalovině. Zachování maximálního limitu PAU v čerstvých rybách již proto není zapotřebí.
(15)
V některých druzích tepelně ošetřeného masa a masných výrobků prodávaných konečnému spotřebiteli byly zjištěny vysoké hodnoty PAU. Těmto hodnotám lze zamezit v případě, že se používají náležité výrobní postupy a zařízení. Proto je třeba stanovit maximální limity PAU v mase a masných výrobcích, které byly vystaveny postupu tepelného ošetření, u něhož je známo, že může vést k tvorbě PAU, tj. výhradně grilování a rožnění.
(16)
Kakaové máslo bylo na základě nařízení (ES) č. 1881/2006 dočasně vyjmuto ze stávajícího maximálního limitu pro benzo[a]pyren v olejích a tucích a přezkoumání vhodnosti stanovení maximálního limitu PAU v kakaovém máslu mělo být provedeno do 1. dubna 2007. Přezkoumání bylo v dané době odloženo z důvodu očekávání výsledku tehdy probíhajícího nového vědeckého posouzení PAU úřadem EFSA.
(17)
Kakaové máslo obsahuje PAU ve větší míře než jiné oleje a tuky. Je to způsobeno převážně neodpovídajícími postupy sušení kakaových bobů a skutečností, že kakaové máslo nelze na rozdíl od jiných rostlinných olejů a tuků rafinovat. Kakaové máslo představuje hlavní složku kakaových surovin (jako jsou kakaové boby, kakaová hmota, kakaová drť nebo tekutá kakaová hmota) a vyskytuje se v čokoládě a jiných výrobcích z kakaa, jež často konzumují děti. Přispívá tak k expozici lidí, a zvláště pak k expozici dětí. Proto je nezbytné stanovit maximální limity PAU v kakaových bobech a odvozených produktech, tedy včetně kakaového másla.
(18)
Maximální limity PAU v kakaových bobech by měly být stanoveny na co nejnižší rozumně dosažitelné úrovni, s přihlédnutím ke stávajícím technologickým možnostem producentských zemí. Měly by být stanoveny na základě obsahu tuků, jelikož PAU se koncentrují v tukové složce, kakaovém máslu. Aby měly producentské země možnost provést technologická zlepšení v zájmu přizpůsobení se těmto maximálním limitům, mělo by být datum použitelnosti maximálních limitů pro kakaové boby a odvozené produkty odloženo. Zpočátku by se také měl na tyto produkty vztahovat vyšší maximální limit sumy čtyř látek. Po uplynutí dvouletého přechodného období by se měl začít uplatňovat nižší maximální limit. Obsah PAU v kakaových bobech a odvozených produktech by měl být pravidelně sledován s cílem posoudit, zda by bylo možné v budoucnosti tyto maximální limity dále snížit.
(19)
Z údajů vyplývá, že kokosový olej může vykazovat vyšší obsah PAU4 než jiné rostlinné oleje a tuky. Je to způsobeno poměrně vyšším obsahem benzo[a]anthracenu a chrysenu, které nelze při rafinaci kokosového oleje snadno odstranit. Proto by měly být stanoveny zvláštní maximální limity pro kokosový olej na co nejnižší rozumně dosažitelné úrovni, s přihlédnutím ke stávajícím technologickým možnostem producentských zemí. Jelikož se očekává, že v producentských zemích dojde k technologickým zlepšením, měly by být limity PAU v kokosovém oleji pravidelně sledovány s cílem posoudit, zda by bylo možné v budoucnosti stanovit nižší limity.
(20)
Údaje o výskytu PAU v obilovinách a zelenině jsou v současnosti omezené. Z dostupných údajů vyplývá, že obiloviny a zelenina obsahují PAU spíše v malé míře. Tyto nízké hodnoty zaznamenané ve stávajících dostupných údajích o výskytu neodůvodňují bezprostřední stanovení maximálních limitů. Úřad EFSA nicméně zjistil, že obiloviny a zelenina mohou významně přispívat k expozici lidí z důvodu jejich vysoké spotřeby. Obsah PAU v těchto dvou skupinách produktů by proto měl být dále sledován. Na základě dalších údajů bude posouzena potřeba stanovení maximálních limitů.
(21)
Vysoký obsah PAU byl zjištěn v některých doplňcích stravy. Tyto hodnoty jsou však proměnlivé a závisí na konkrétním druhu těchto doplňků. Je třeba, aby byly shromážděny další údaje týkající se doplňků stravy. Jakmile budou tyto údaje dostupné, bude posouzena potřeba stanovení maximálních limitů PAU v doplňcích stravy.
(22)
Členským státům a provozovatelům potravinářských podniků by měl být poskytnut čas přizpůsobit se novým maximálním limitům stanoveným tímto nařízením. Datum použitelnosti tohoto nařízení by proto mělo být odloženo. Pro produkty, které byly uvedeny na trh přede dnem použitelnosti změn, jež zavádí toto nařízení, by mělo být stanoveno přechodné období.
(23)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat a ani Evropský parlament, ani Rada nevyjádřily s těmito opatřeními nesouhlas,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Příloha nařízení (ES) č. 1881/2006 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
1. Potraviny, které nesplňují maximální limity použitelné od 1. září 2012 stanovené v oddílu 6 „Polycyklické aromatické uhlovodíky“ přílohy nařízení (ES) č. 1881/2006, ve znění tohoto nařízení, a které jsou v souladu s předpisy uvedeny na trh před 1. zářím 2012, mohou být uváděny na trh po uvedeném datu do konce doby minimální trvanlivosti nebo data spotřeby.
2. Potraviny, které nesplňují maximální limity použitelné od 1. září 2014 stanovené v oddílech 6.1.4 a 6.1.5 přílohy nařízení (ES) č. 1881/2006, ve znění tohoto nařízení, a které jsou v souladu s předpisy uvedeny na trh před 1. zářím 2014, mohou být uváděny na trh po uvedeném datu do konce doby minimální trvanlivosti nebo data spotřeby.
3. Potraviny, které nesplňují maximální limity použitelné od 1. dubna 2013 stanovené v oddíle 6.1.2 přílohy nařízení (ES) č. 1881/2006, ve znění tohoto nařízení, a které jsou v souladu s předpisy uvedeny na trh před 1. dubnem 2013, mohou být uváděny na trh po uvedeném datu do konce doby minimální trvanlivosti nebo data spotřeby.
4. Potraviny, které nesplňují maximální limity použitelné od 1. dubna 2015 stanovené v oddíle 6.1.2 přílohy nařízení (ES) č. 1881/2006, ve znění tohoto nařízení, a které jsou v souladu s předpisy uvedeny na trh před 1. dubnem 2015, mohou být uváděny na trh po uvedeném datu do konce doby minimální trvanlivosti nebo data spotřeby.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. září 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 19. srpna 2011.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 835/2011
(2011. gada 19. augusts),
ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1881/2006 attiecībā uz policiklisko aromātisko ogļūdeņražu maksimāli pieļaujamo koncentrāciju pārtikas produktos
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 1993. gada 8. februāra Regulu (EEK) Nr. 315/93, ar ko nosaka Kopienas procedūras attiecībā uz piesārņotājiem pārtikā (1), un jo īpaši tās 2. panta 3. punktu,
tā kā:
(1)
Komisijas Regulā (EK) Nr. 1881/2006, ar ko nosaka konkrētu piesārņotāju maksimāli pieļaujamo koncentrāciju pārtikas produktos (2), ir noteikta benzo(a)pirēna maksimāli pieļaujamā koncentrācija virknē pārtikas produktu.
(2)
Benzo(a)pirēns pieder policiklisko aromātisko ogļūdeņražu (PAO) grupai, un to izmanto kā marķieri, lai noteiktu kancerogēno PAO klātbūtni pārtikā un ietekmi uz to, pamatojoties uz kādreizējās Pārtikas zinātniskās komitejas (SCF) atzinumu (3). SCF 2002. gada decembra atzinumā ir ieteikts veikt turpmākas analīzes šo PAO relatīvā īpatsvara noteikšanai pārtikas produktos, lai nākotnē varētu pārskatīt benzo(a)pirēna kā marķiera piemērotību.
(3)
Ņemot vērā Komisijas Ieteikumu 2005/108/EK (4), dalībvalstis ir apkopojušas jaunus datus par kancerogēno PAO sastopamību pārtikas produktos. Komisija lūdza Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei pārskatīt SCF atzinumu, ņemot vērā jaunos datus par sastopamību un citus būtiskus jaunākos zinātnes atzinumus, kā arī kaitīgās iedarbības robežvērtības (MOE) pieeju. Šajā atzinumā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (EFSA) tika lūgts atkārtoti izvērtēt to, cik piemērota ir benzo(a)pirēna kā marķiera saglabāšana.
(4)
EFSA zinātnes ekspertu grupa jautājumos, kas saistīti ar piesārņotājiem barības ķēdē (CONTAM Panel), 2008. gada 9. jūnijā pieņēma atzinumu par pārtikā sastopamajiem policikliskajiem aromātiskajiem ogļūdeņražiem (5). Šajā atzinumā EFSA secināja, ka benzo(a)pirēns nav piemērots marķieris kancerogēno PAO klātbūtnes noteikšanai pārtikā un ka piemērotākais rādītājs PAO klātbūtnes noteikšanai būtu četru noteiktu vielu sistēma (PAO4 (6)) vai astoņu noteiktu vielu sistēma (PAO8 (7)). EFSA secināja arī to, ka astoņu vielu sistēma (PAO8) nenodrošinātu daudz lielāku pievienoto vērtību kā četru vielu sistēma (PAO4).
(5)
Turklāt CONTAM Panel, piemērojot kaitīgās iedarbības robežvērtības (MOE) pieeju, secināja, ka vidēja patēriņa gadījumā patērētāju veselības apdraudējums nav liels. Tomēr augsta patēriņa gadījumā MOE sasniedza gandrīz 10 000, kas liecina par iespējamu apdraudējumu patērētāju veselībai.
(6)
Pamatojoties uz EFSA secinājumiem, nevar turpināt izmantot pašreizējo sistēmu, kura paredz benzo(a)pirēna kā vienīgā marķiera izmantošanu policiklisko aromātisko ogļūdeņražu grupai. Tāpēc ir jāgroza Regula (EK) Nr. 1881/2006.
(7)
Jānosaka jauns maksimāli pieļaujamās koncentrācijas līmenis četru vielu summai (PAO4) (benzo(a)pirēns, benz(a)antracēns, benzo(b)fluorantēns un krizēns), vienlaikus saglabājot atsevišķu maksimāli pieļaujamās koncentrācijas līmeni benzo(a)pirēnam.
(8)
Šāda sistēma nodrošinātu, ka PAO maksimāli pieļaujamā koncentrācija pārtikā tiek uzturēta līmenī, kas nerada draudus veselībai, un ka PAO koncentrāciju var pārbaudīt arī tajos paraugos, kuros nav iespējams noteikt benzo(a)pirēnu, bet kuros ir citi PAO.
(9)
Atsevišķs maksimāli pieļaujamās koncentrācijas līmenis benzo(a)pirēnam tiek saglabāts, lai nodrošinātu iepriekšējo un nākamo datu salīdzināmību. Kādu laiku pēc šā grozījuma īstenošanas un pamatojoties uz jauniem datiem, kas tiks iegūti nākotnē, atsevišķa maksimāli pieļaujamās koncentrācijas līmeņa saglabāšana benzo(a)pirēnam jāizvērtē atkārtoti.
(10)
Attiecībā uz četru vielu summu (PAO4) lēmumi par atbilstību jāpieņem, pamatojoties uz zemāko pieļaujamo koncentrāciju.
(11)
Policiklisko aromātisko ogļūdeņražu maksimāli pieļaujamās koncentrācijas līmeņiem jābūt drošiem un tik zemiem, cik iespējams (ALARA), pamatojoties uz labu ražošanas un lauksaimniecības/zivsaimniecības praksi. Jaunākie dati par PAO sastopamību liecina, ka PAO fona līmeņi atsevišķās pārtikas precēs ir zemāki nekā iepriekš uzskatīts. Tāpēc benzo(a)pirēna maksimāli pieļaujamās koncentrācijas līmenis ir pielāgots tā, lai tas atspoguļotu reālāku zemāko fona līmeni svaigās un kūpinātās gliemenēs.
(12)
Dati par kūpinātām zivīm un kūpinātu gaļu arī liecina, ka ir sasniedzams zemākais maksimāli pieļaujamās koncentrācijas līmenis. Tomēr dažos gadījumos, iespējams, ir jāpielāgo esošā kūpināšanas tehnoloģija. Tāpēc kūpinātai gaļai un kūpinātām zivīm ir jāizstrādā divu pakāpju procedūra, tādējādi nodrošinot divu gadu pārejas posmu no šīs regulas piemērošanas dienas, pirms sāk piemērot zemākus maksimāli pieļaujamās koncentrācijas līmeņus.
(13)
Ir konstatēts, ka kūpinātās brētliņās un kūpinātu brētliņu konservos ir augstāka PAO koncentrācija nekā citās kūpinātās zivīs. Jānosaka konkrēts maksimāli pieļaujamās koncentrācijas līmenis kūpinātās brētliņās un kūpinātu brētliņu konservos, lai atspoguļotu, kāda koncentrācija šajos pārtikas produktos ir sasniedzama.
(14)
Iepriekš maksimāli pieļaujamā benzo(a)pirēna koncentrācija “tādu zivju muskuļu gaļā, kas nav kūpinātas zivis” tika noteikta kā iespējama vides piesārņojuma rādītājs. Tomēr ir pierādījies, ka PAO svaigās zivīs ātri metabolizējas un muskuļu gaļā neuzkrājas. Tāpēc maksimāli pieļaujamās PAO koncentrācijas līmeņa saglabāšana svaigās zivīs vairs nav lietderīga.
(15)
Augsts PAO koncentrācijas līmenis tika atklāts vairāku veidu termiski apstrādātā gaļā un termiski apstrādātos gaļas produktos, kurus pārdod galapatērētājam. Koncentrācijas līmenis nav tik augsts, ja tiek ievēroti atbilstoši apstrādes nosacījumi un tiek izmantots atbilstošs aprīkojums. Tāpēc ir lietderīgi noteikt maksimāli pieļaujamo PAO koncentrāciju gaļā un gaļas produktos, kuriem ir piemērota tāda termiska apstrāde, kuras laikā var veidoties PAO, t. i., tikai grilēšana un cepšana uz restēm.
(16)
Uz kakao sviestu pagaidām netika attiecināts maksimāli pieļaujamās benzo(a)pirēna koncentrācijas līmenis, kas tiek piemērots eļļām un taukiem atbilstoši Regulai (EK) Nr. 1881/2006, un līdz 2007. gada 1. aprīlim bija jāiesniedz pārskats par to, vai ir lietderīgi noteikt maksimāli pieļaujamo PAO koncentrāciju kakao sviestā. Pārskata iesniegšanas datums tika pārcelts, jo vēl nebija pieejami EFSA veiktās atkārtotās PAO zinātniskās novērtēšanas rezultāti.
(17)
Kakao sviestā ir augstāka PAO koncentrācija nekā citās eļļās un taukos. Galvenais iemesls tam ir neatbilstošu žāvēšanas metožu piemērošana kakao pupiņām un tas, ka kakao sviestu nevar rafinēt kā citas augu eļļas un taukus. Kakao sviests ir galvenā sastāvdaļa neapstrādātos kakao produktos (piem., kakao pupiņās, kakao masā, kakao drupatās vai kakao liķierī), un to izmanto arī šokolādē un citos kakao produktos, kurus bieži patērē bērni. Tādējādi tam ir ietekme uz cilvēkiem, īpaši uz bērniem. Tāpēc ir jānosaka maksimāli pieļaujamā PAO koncentrācija kakao pupiņās un atvasinātajos produktos, pie kuriem pieder arī kakao sviests.
(18)
Maksimāli pieļaujamās PAO koncentrācijas līmenis kakao pupiņās jānosaka pēc iespējas zemāks, vienlaikus ņemot vērā ražotājvalstu šā brīža tehniskās iespējas. Šis līmenis jānosaka attiecībā pret tauku saturu, jo PAO koncentrējas tauku frakcijā, kakao sviestā. Lai ražotājvalstis varētu veikt uzlabojumus tehnoloģijās un pielāgoties noteiktajam maksimāli pieļaujamās koncentrācijas līmenim, ir jāatliek datums, no kura minētais maksimāli pieļaujamās koncentrācijas līmenis jāpiemēro kakao pupiņām. Turklāt attiecībā uz šiem produktiem sākotnēji jāpiemēro augstāks maksimāli pieļaujamās koncentrācijas līmenis iepriekš minētajai četru vielu summai. Pēc divu gadu pārejas perioda ir jāpiemēro zemāks maksimāli pieļaujamās koncentrācijas līmenis. PAO koncentrācija kakao pupiņās un atvasinātajos produktos ir regulāri jāpārrauga, lai izvērtētu iespēju nākotnē šo maksimāli pieļaujamo koncentrācijas līmeni vēl pazemināt.
(19)
Saskaņā ar pieejamo informāciju kokosriekstu eļļā var būt augstāka PAO4 koncentrācija nekā citās augu eļļās un taukos. Iemesls tam ir proporcionāli augstāka benz(a)antracēna un krizēna koncentrācija, kuru var vienkārši samazināt, rafinējot kokosriekstu eļļu. Maksimāli pieļaujamās koncentrācijas līmenis kokosriekstu eļļai jānosaka pēc iespējas zemāks, vienlaikus ņemot vērā ražotājvalstu šā brīža tehniskās iespējas. Tā kā ir gaidāms, ka ražotājvalstis ieviesīs uzlabojumus tehnoloģijās, PAO koncentrācija kokosriekstu eļļā ir regulāri jāpārrauga, lai izvērtētu iespēju nākotnē noteikt vēl zemāku pieļaujamās koncentrācijas līmeni.
(20)
Pašreizējie dati par PAO sastopamību graudos un dārzeņos ir nepilnīgi. Pieejamie dati liecina, ka graudos un dārzeņos ir samērā zema PAO koncentrācija. Zemie rādītāji šobrīd pieejamos datos par PAO sastopamību nav iemesls tam, lai uzreiz noteiktu maksimāli pieļaujamo koncentrāciju. Tomēr EFSA atzīst, ka graudiem un dārzeņiem to lielā patēriņa dēļ ir būtiska ietekme uz cilvēku. Tāpēc šajās divās produktu grupās ir jāveic detalizētāka PAO koncentrācijas uzraudzība. Nepieciešamība noteikt maksimāli pieļaujamo koncentrāciju tiks izvērtēta, pamatojoties uz papildu datiem.
(21)
Augsta PAO koncentrācija ir konstatēta atsevišķos uztura bagātinātājos. Tomēr šie koncentrācijas līmeņi ir mainīgi, un dažādos uztura bagātinātāju veidos tie atšķiras. Par uztura bagātinātājiem ir jāsavāc sīkāka informācija. Kad būs pieejami šie papildu dati, tiks izvērtēta nepieciešamība noteikt maksimāli pieļaujamo koncentrāciju uztura bagātinātājos.
(22)
Dalībvalstīm un pārtikas apritē iesaistītajiem uzņēmumiem ir vajadzīgs laiks, lai veiktu pielāgojumus ar šo regulu noteiktajai maksimāli pieļaujamai koncentrācijai. Tāpēc ir jāatliek šīs regulas piemērošanas datums. Attiecībā uz produktiem, kas laisti apgrozībā līdz dienai, no kuras tiek piemēroti ar šo regulu ieviestie grozījumi, ir jānosaka pārejas periods.
(23)
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, un ne Eiropas Parlaments, ne Padome pret tiem nav iebildusi,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulas (EK) Nr. 1881/2006 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.
2. pants
1. Pārtikas produktus, kuri neatbilst maksimāli pieļaujamās koncentrācijas nosacījumiem, kas piemērojami no 2012. gada 1. septembra atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1881/2006 pielikuma 6. sadaļai “Policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži”, kas grozīta ar šo regulu, un kuri likumīgi laisti tirgū līdz 2012. gada 1. septembrim, var turpināt tirgot pēc šā datuma līdz to minimālā derīguma termiņa vai izlietošanas termiņa beigām.
2. Pārtikas produktus, kuri neatbilst maksimāli pieļaujamās koncentrācijas nosacījumiem, kas piemērojami no 2014. gada 1. septembra atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1881/2006 pielikuma 6.1.4. un 6.1.5. punktam, kas grozīti ar šo regulu, un kuri likumīgi laisti tirgū līdz 2014. gada 1. septembrim, var turpināt tirgot pēc šā datuma līdz to minimālā derīguma termiņa vai izlietošanas termiņa beigām.
3. Pārtikas produktus, kuri neatbilst maksimāli pieļaujamās koncentrācijas nosacījumiem, kas piemērojami no 2013. gada 1. aprīļa atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1881/2006 pielikuma 6.1.2. punktam, kas grozīts ar šo regulu, un kuri likumīgi laisti tirgū līdz 2013. gada 1. aprīlim, var turpināt tirgot pēc šā datuma līdz to minimālā derīguma termiņa vai izlietošanas termiņa beigām.
4. Pārtikas produktus, kuri neatbilst maksimāli pieļaujamās koncentrācijas nosacījumiem, kas piemērojami no 2015. gada 1. aprīļa atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1881/2006 pielikuma 6.1.2. punktam, kas grozīts ar šo regulu, un kuri likumīgi laisti tirgū līdz 2015. gada 1. aprīlim, var turpināt tirgot pēc šā datuma līdz to minimālā derīguma termiņa vai izlietošanas termiņa beigām.
3. pants
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2012. gada 1. septembra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2011. gada 19. augustā