ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 27. října 2010
o státní podpoře C 14/09 (dříve NN 17/09), kterou Maďarsko poskytlo společnosti Péti Nitrogénművek Zrt.
(oznámeno pod číslem K(2010) 7274)
(Pouze maďarské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/269/EU)
KOMISE EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62, odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí Komise o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 (1) ve věci podpory č. C 14/09 (dříve NN 17/09) (2),
poté, co v souladu s uvedeným článkem vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. ŘÍZENÍ
(1)
Ke konci roku 2008 se Komise z tisku dozvěděla o opatřeních přijatých Maďarskem ve prospěch společnosti Péti Nitrogénművek Zrt. (dále jen „Nitrogénművek“). Po opakované výměně informací zahájila Komise dne 29. dubna 2009 formální vyšetřovací řízení ve věci opatření představujících údajnou státní podporu.
(2)
Maďarsko ve dnech 3. a 17. srpna 2009 předložilo své připomínky k rozhodnutí Komise o zahájení řízení.
(3)
Rozhodnutí o zahájení řízení bylo dne 17. července 2009 zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (3). Připomínky přišly od čtyř zúčastněných stran: dne 18. srpna 2009 od společnosti Nitrogénművek, příjemce údajné státní podpory; dne 17. a 18. srpna 2009 od dvou dalších zúčastněných stran, které požádaly o zachování anonymity, a dne 19. srpna 2009 od ZAK S.A.
(4)
Komise ve svém dopise ze dne 21. září 2009 zaslala tyto připomínky Maďarsku. Maďarsko odpovědělo na připomínky třetích stran dopisem ze dne 20. října 2009.
(5)
Komise si dne 3. listopadu 2009 vyžádala od maďarských orgánů další informace, Maďarsko na tuto žádost odpovědělo dopisem ze dne 4. prosince 2009. Mezi útvary Komise a maďarskými úřady došlo prostřednictvím elektronické korespondence v červnu 2010 k neformální výměně informací.
II. PŘÍJEMCE
(6)
Společnost Nitrogénművek je podnik zaměřený na výrobu umělých hnojiv. Sídlo společnosti se nachází v Pétfürdő v župě Veszprém (Maďarsko), jež představuje oblast způsobilou pro podporu ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU. Společnost je hlavním výrobcem umělých hnojiv v Maďarsku a hlavním dodavatelem maďarského trhu.
(7)
Roční obrat Nitrogénművek v roce 2008 činil 64,8 miliardy HUF (přibližně 232 milionů EUR), z čehož společnost realizovala 74 % v Maďarsku a dalších 26 % vyvezla (především na trhy Evropské unie). V roce 2008 zaměstnávala společnost celkem 508 zaměstnanců. Základní kapitál společnosti činí 528 milionů HUF (přibližně 1,92 milionu EUR). Vlastní kapitál činil v roce 2008 celkem 11 miliard HUF (přibližně 40 milionů EUR).
Tabulka č. 1
Hlavní finanční údaje Nitrogénművek
2007
miliard HUF
2007
milionů EUR
2008
miliard HUF
2008
milionů EUR
Obrat
48,211
175
64,836
232
Provozní zisk
2,435
8,9
16,335
59,4
Čistý výsledek zisk/ztráta (-)
-3,303
-12
7,296
26,5
Zdroj: Údaje pochází z účetní závěrky společnosti za rok 2008.
(8)
Dne 19. října 2008 Nitrogénművek zastavila výrobu.
III. POPIS OPATŘENÍ
(9)
Dne 18. prosince 2008 maďarská vláda oznámila (4), že s cílem zajistit kontinuitu výroby umělých hnojiv v Maďarsku a v zájmu zachování pracovních míst „zachrání“ stát společnost Nitrogénművek poskytnutím finančních prostředků ke znovuzahájení výroby a k pokrytí provozních nákladů.
(10)
Dne 20. prosince 2008 vláda schválila (5) dvě samostatné státní záruky sloužící k zajištění úvěrů poskytnutých peněžním ústavem Magyar Fejlesztési Bank Zrt. (dále jen „MFB“), bankou ve 100 % vlastnictví státu. Obě záruky byly poskytnuty za předem hrazený jednorázový poplatek ve výši 2 % zajišťované částky.
(11)
Vedle těchto dvou státních záruk uzavřely MFB a Nitrogénművek dne 26. ledna 2009 dvě úvěrové smlouvy:
a)
„ÚVĚR A“: Investiční úvěr (6) ve výši 52 milionů EUR se splatností 6 let. Úroková sazba je šestiměsíční EURIBOR + 1,7 %. 100 % vládní záruka byla poskytnuta za předem hrazený jednorázový poplatek ve výši 2 % úvěru. Zajištění pro MFB: 100 % státní záruka, zástavní právo na aktiva společnosti (7), zapsané jako druhé v pořadí (tj. v pořadí následujícím bezprostředně po níže uvedeném „úvěru B“). Zvláštní zajištění pro stát nebyla definována. Kapitál musí být splacen v podobě dvanácti šestiměsíčních splátek od 15. června 2009. Úroky jsou splatné každých 6 měsíců.
b)
„ÚVĚR B“: Úvěr na financování oběžných aktiv ve výši 10 miliard HUF (přibližně 36 milionů EUR) poskytnutý na 4 roky s úrokovou sazbou tříměsíční BUBOR (8) +2,5 %. Úvěr je z 80 % jištěn státní zárukou za předem hrazený jednorázový poplatek ve výši 2 % (z částky pokryté 80 % zárukou). Zajištění pro MFB: 80 % státní záruka, zástavní právo na aktiva společnosti zapsané jako první v pořadí. Zvláštní zajištění pro stát nebyla definována. V souladu s nařízením vlády je MFB oprávněna jmenovat dva členy do představenstva Nitrogénművek. Kapitál se splácí na konci splatnosti. Úroky jsou splatné každé 3 měsíce.
Tabulka č. 2
Souhrn státních opatření přijatých ve prospěch Nitrogénművek
Cíl
Výše úvěru
Úrok
Záruka
2 % předem hrazený poplatek za poskytnutí záruky, roční úroveň (9)
Hlavní zajištění poskytnutá bance
„Úvěr A“
Investice
52 milionů EUR
EURIBOR + 1,7 %
100 %
0,41 %
zástavní právo na aktiva společnosti druhé v pořadí
„Úvěr B“
Financování oběžných aktiv
10 miliard HUF
BUBOR + 2,5 %
80 %
0,46 %
zástavní právo na aktiva společnosti první v pořadí
(12)
Společnost Nitrogénművek dne 26. února 2009 opět zahájila výrobu.
IV. DŮVODY ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(13)
Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 29. dubna 2009 si Komise položila otázku, zda Nitrogénművek představuje podnik v obtížích ve smyslu Pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (10) (dále jen „pokyny pro záchranu a restrukturalizaci“), a pokud ano, zda by na trhu dokázala získat finanční prostředky za stejných podmínek, za jakých je získala od maďarských orgánů. Komise zastávala předběžné stanovisko, že níže uvedená opatření přijatá ve prospěch společnosti mohou představovat státní podporu neslučitelnou s vnitřním trhem, jelikož se zdá, že úvěry byly poskytnuty s úroky nižšími, než jsou standardní tržní úrokové sazby:
a)
100 % státní záruka poskytnutá na investiční úvěr ve výši 52 milionů EUR.
b)
Samotný investiční úvěr ve výši 52 milionů EUR, pokud se jedná o takový existující úvěr, který byl poskytnut před poskytnutím státní záruky. (Na základě informací dostupných při zahájení řízení nebylo jasné, zda se v případě investičního úvěru jedná o již existující, nebo o nový úvěr.)
c)
80 % státní záruka poskytnutá na úvěr pro financování oběžných aktiv ve výši 10 miliard.
d)
20 % úvěru pro financování oběžných aktiv nekrytých zárukou.
(14)
Komise dále usoudila, že 100 % státní záruka poskytnutá na investiční úvěr může představovat státní podporu poskytnutou ve prospěch MFB, pokud se jedná o záruku poskytnutou na již existující úvěr.
V. PŘIPOMÍNKY MAĎARSKA
(15)
Maďarsko všeobecně argumentovalo tím, že tato opatření nelze považovat za státní podporu, jelikož byla v souladu s tržními podmínkami, a protože jejich příjemci nezajistila žádné výhody. Maďarsko nezpochybňuje splnění ostatních kumulativních podmínek státní podpory, tj. poskytování státních prostředků, selektivitu, narušení hospodářské soutěže a vliv na obchod.
(16)
Maďarsko zpochybňuje především skutečnost, že by společnost Nitrogénművek měla být podnikem v obtížích ve smyslu pokynů pro záchranu a restrukturalizaci. Maďarské orgány tvrdí, že společnost byla zisková a v roce 2008 měla stabilní obchodní vyhlídky. Podle maďarského stanoviska byla bonita společnosti v okamžiku přijetí opatření „uspokojivá“, což mezi ratingovými kategoriemi uvedenými ve sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb (11) (dále jen „sdělení o referenčních sazbách“) odpovídá zařazení „BB“.
(17)
Ohledně zastavení výroby společnosti na podzim roku 2008 maďarské orgány vysvětlují, že výroba umělých hnojiv je charakterizována značnými sezónními výkyvy. Kromě toho se v důsledku finanční a hospodářské krize snížila poptávka. Společnost rozhodla o pozastavení výroby s ohledem na vysoké ceny zemního plynu (jež představují jednu z hlavních nákladových položek výroby umělých hnojiv a je měly podle předpokladů klesat) a s ohledem na významné zásoby. Maďarsko dále poznamenává, že takové pozastavení výroby není na evropském trhu ničím neobvyklým; v dotčeném období zastavila nebo omezila výrobu řada dalších výrobních podniků.
(18)
Ohledně úroků a poplatků splácených za poskytnutí úvěrů Maďarsko i nadále zastává názor, že jsou v souladu s tržními podmínkami: i) v případě „úvěru B“ je s ohledem na sdělení o referenčních sazbách nelze klasifikovat jako podporu, a ii) v případě „úvěru A“ je sice úroková sazba nižší než sazba, kterou by bylo v souladu se sdělením o referenčních sazbách možné klasifikovat jako tržní sazbu, avšak vzhledem k vysoké hodnotě zajištění ji lze přesto za tržní sazbu považovat. Maďarsko dále uvádí, že v první polovině roku 2008 bylo mezi společností a obchodními bankami uzavřeno za podobných podmínek několik smluv o poskytnutí půjček a úvěrů, které - podle názoru Maďarska - dokládají, že poplatky za „úvěry A a B“ a jejich podmínky neznamenají pro společnost žádnou výhodu oproti tržnímu financování.
VI. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(19)
Ve věci rozhodnutí o zahájení řízení obdržela Komise připomínky od tří konkurentů (12). Všechny tři strany podpořily řízení zahájené Komisí, a argumentovaly s tím, že úvěry představují státní podporu.
(20)
Příjemce rovněž předložil připomínky, ve kterých popíral, že by opatření obnášela protiprávní státní podporu. Jeho argumenty a argumenty maďarských orgánů se do značné míry překrývaly.
VII. ODPOVĚĎ MAĎARSKA NA PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(21)
Ve své odpovědi poskytnuté na připomínky zúčastněných stran Maďarsko odmítá připomínky třetích stran a opakuje své argumenty, podle kterých společnost Nitrogénművek státní podporu neobdržela.
VIII. EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY VE SMYSLU ČL. 107 ODST. 1 SFEU
(22)
K rozhodnutí o tom, zda nějaké konkrétní opatření představuje státní podporu, musí Komise posoudit, zda sporné opatření splňuje podmínky uvedené v čl. 107 odst. 1 SFEU, jenž stanoví, že „Podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak“.
(23)
Komise ve světle tohoto ustanovení vyhodnotí, zda sporná opatření přijatá ve prospěch společnosti Nitrogénművek představují státní podporu.
VIII.1 Úvěry poskytnuté ze strany MFB lze přičítat státu
(24)
Pravidla vztahující se na provoz MFB se od přijetí opatření změnila. Toto hodnocení se vztahuje na právní stav platný v okamžiku uzavření zkoumaných úvěrových smluv.
(25)
MFB je speciálně zaměřená finanční instituce vlastněná státem, která byla zřízena zvláštním zákonem (dále jen „zákon o MFB“) (13), jenž v okamžiku přijetí opatření upravoval její fungování. Podle zákona banka sleduje stanovené veřejně prospěšné cíle, jejím primárním úkolem je podpora hospodářského rozvoje a účinná spoluúčast na realizaci hospodářské politiky a rozvojové politiky vlády. Část pravidel obezřetnosti vztahujících se na obchodní banky se na MFB neuplatní, jelikož se na ni vztahují zvláštní pravidla obezřetnosti podle zákona o MFB.
(26)
Základní kapitál MFB ve výši 60 miliard HUF je ve 100 % vlastnictví maďarského státu, její akcie jsou ve smyslu zákona o MFB neprodejné. Část závazků MFB kryje státní rozpočet; zákon o rozpočtu stanoví maximální výši úvěru, kterou může MFB poskytnout, dále výši částek, za které se může zaručit. Kromě toho veškeré vyplacené dividendy plynou do státního rozpočtu. Na základě těchto skutečností Komise konstatuje, že opatření poskytnutá ze strany MFB zahrnují státní prostředky.
(27)
Vlastnická práva státu vykonává příslušný ministr. MFB překládá ministrovi každý rok zprávu o své činnosti; také auditor je jmenován příslušným ministrem. Členy a předsedy představenstva a dozorčí rady, jakož i generálního ředitele jmenuje a odvolává příslušný ministr.
(28)
I když státní řízení instituce neznamená, že všechny kroky instituce lze automaticky přičítat státu (14), v projednávaném případě jsou splněny veškeré podmínky definované Evropským soudním dvorem (15), ze kterých lze odvodit, že postup MFB lze přičítat státu. MFB sleduje veřejně prospěšné cíle, její právní status upravuje zvláštní zákon, je částečně osvobozena od dodržování pravidel finančního dozoru a úřady kontrolují ve významné míře její vedení. Především tedy okolnosti rozhodnutí o opatření (tj. nařízení vlády výslovně upravující podmínky záruk na úvěry poskytnutých ze strany MFB a stanovující, že MFB může za to jmenovat dva členy představenstva Nitrogénművek, čemuž předcházelo prohlášení tiskového mluvčí vlády, ve kterém oznámil, že tato opatření budou přijata) tak dokládají, že maďarské orgány byly do rozhodovacího procesu o přijetí opatření zapojeny.
(29)
Na základě výše uvedených argumentů Komise zastává názor, že postup MFB lze přičítat státu.
VIII.2 Opatření je nutné považovat za úvěry poskytnuté bezprostředně státem
(30)
Jelikož samotné úvěry lze bezprostředně přičítat státu, státní záruky poskytnuté nad tento rámec nezvyšují finanční zátěž státu ani výhody společnosti Nitrogénművek. Proto se zdá být správné zahrnout uvedené úvěry a záruky do dvou opatření, jež mají být považována za úvěry bezprostředně poskytnuté státem (jejichž náklady pro Nitrogénművek znamenají úroky z úvěrů, dále poplatek za poskytnutí záruk).
(31)
V důsledku této skutečnosti dochází k posouzení státní podpory ve světle sdělení o referenčních úrokových sazbách, jež se použije v případě úvěrů.
VIII.3 Výhoda: soulad opatření s tržními podmínkami
VIII.3.1 Finanční situace společnosti v období poskytnutí opatření
(32)
Maďarsko i nadále zastává názor, že Nitrogénművek v okamžiku poskytnutí opatření nebylo možné považovat za podnik v obtížích ve smyslu pokynů pro záchranu a restrukturalizaci. Po zastavení výroby v říjnu 2008 maďarské úřady tvrdily, že se jednalo o strategické a sezónní rozhodnutí a že na podzim roku 2008 pozastavili výrobu také další účastníci trhu. Maďarsko tvrdí, že společnost lze v daném okamžiku správně považovat za firmu s ratingem „BB“.
(33)
Komise konstatuje, že navzdory zjevným potížím s likviditou, jak to ostatně dokládají také důkazy předložené Maďarskem, hodnota vlastního kapitálu společnosti přesáhla výši jejího základního kapitálu, podle vnitrostátního práva nesplňovala kritéria kolektivní platební neschopnosti, a z hlediska celého roku 2008 byl provozní výsledek i čistý zisk kladný. Zdá se tedy, že podmínky uvedené v bodech 9-11 pokynů pro záchranu a restrukturalizaci nejsou splněny.
(34)
Z vyšetřování však vyplynulo, jmenovitě z účetní závěrky společnosti za rok 2008, že společnost Nitrogénművek potřebovala k znovuzahájení výroby státní prostředky. Účetní závěrka za rok 2008 zdůraznila: „Finanční a hospodářská krize vzniklá v průběhu druhé poloviny roku [2008] zasáhla i společnost. U agrárních subjektů využívajících výrobky z umělých hnojiv se objevily finanční potíže, prodeje výrobků společnosti se tak zredukovaly na minimum. Z finančních a ekonomických důvodů společnost dne 18. října 2008 zastavila provoz svých výrobních kapacit. V zájmu opětovného zahájení provozu vlastník společnosti zahájil jednání se zástupci vlády. Jako výsledek jednání […] vláda poskytla za účelem zajištění dodávek dusíkatých hnojiv v Maďarsku […] státní solidární záruku.“ (16) Z účetní závěrky lze dále vyvodit také to, že úvěr na financování oběžných aktiv byl k znovuzahájení výroby nutný, dále že část těchto prostředků byla příjemcem využita na úhradu závazků vůči dodavatelům, splatných k 31. prosinci 2008 (17).
(35)
Podle názoru Komise nelze společnost, která zastavila výrobu, a není ji schopna bez státní pomoci znovu zahájit - nezávisle na důvodech vedoucích k zastavení - považovat za zdravou a životaschopnou společnost. Z účetní závěrky jednoznačně vyplývá, že společnost se potýkala s vážným nedostatkem likvidity, dále že zásah státu měl zásadní význam z hlediska přístupu ke zdrojům.
(36)
Co se týče bonity společnosti, Komise pochybuje o tom, že by údajný rating „BB“ odrážel skutečnou finanční situaci Nitrogénművek v okamžiku přijetí opatření. Komise zaprvé konstatuje, že Maďarsko nepředložilo ratingovou zprávu od nezávislé ratingové agentury nebo finanční instituce. Údajný rating „BB“ lze přičíst MFB, která z hlediska zmiňovaných opatření postupovala nikoli jako nezávislá finanční instituce usilující o fundovaný obchodní posudek, ale jako nástroj státu (v souladu s výslovným rozhodnutím vlády). Už jen kvůli tomto faktu lze hodnověrnost „ratingu“ zpochybnit. Zadruhé, Maďarsko neposkytlo žádné informace o tom, jakou metodu MFB použila a z jakých informací vycházela při stanovení finanční situace společnosti. Zatřetí, s ohledem na skutečnost, že společnost Nitrogénművek v období poskytnutí opatření nevykonávala výrobní činnost a zjevně urgentně potřebovala finanční zdroje, bez kterých by výrobu nedokázala znovu zahájit (podrobně k tomu viz výše 34. a 35. bod odůvodnění), nelze věřit tvrzení, že její finanční situaci bylo možné považovat za „uspokojivou“. S ohledem na výše uvedená fakta a nezávisle na minulých výsledcích společnosti má Komise za to, že údajný rating „BB“ nelze brát v tomto případě při posouzení, zda lze opatření na základě sdělení o referenčních sazbách klasifikovat jako státní podporu, v potaz.
(37)
V důsledku těchto skutečností nelze podle názoru Komise společnost považovat za podnik se stabilní finanční situací. Z podání lze jednoznačně vyčíst, že bojovala s vážnými obtížemi v oblasti likvidity, a nebyla schopna opět zahájit výrobu (viz 34. a 35. bod odůvodnění). Společnost je tedy třeba považovat za podnik ve špatné finanční situaci, čemuž ve sdělení o referenčních sazbách odpovídá nejnižší ratingové zařazení (kategorie „CCC“).
VIII.3.2 Zajištění
(38)
Mezi aktivy nabídnutými jako zajištění figurují nemovitosti, budovy a strojní zařízení několika výrobních provozů Nitrogénművek (18).
(39)
Co se týče hodnoty aktiv zatížených zástavním právem, předložilo Maďarsko znalecký odhad vyhotovený společností […] (19) v polovině roku 2008. Podle tohoto odhadu činí tržní cena aktiv zatížených zástavním právem přibližně […] milionů EUR, řádná účetní hodnota činí přibližně […] milionů EUR. Podle propočtů MFB činila likvidační hodnota aktiv vážená s rizikovým činitelem přibližně […] milionů EUR.
(40)
S ohledem na skutečnost, že souhrnná hodnota dvou zkoumaných úvěrů činí 88 milionů EUR (tj. podle nejobezřetnějších odhadů činila hodnota zajištění [více než 70] % úvěrů), má Komise za to, že transakce disponuje vysokou úrovní zajištění. I když je zástavní právo zajišťující „úvěr A“ zapsané jako druhé v pořadí, případné pohledávky vyplývající z této transakce lze uspokojit po uspokojení pohledávek vyplývajících z „úvěru B“.
(41)
Okolnost, že zajištění jsou vystavena na MFB a nikoli přímo na stát, nemá význam. Podle maďarského práva (20), pokud je ručitel povinen uspokojit pohledávky založené na ručení, veškerá práva související s úvěrem sloužícím jako základ přechází na něj. Pokud tedy Nitrogénművek nesplatí úvěry a MFB uplatní záruku, může na základě ručení souvisejícího s úvěrovou smlouvou uspokojit pohledávky státu.
(42)
Kromě toho v případě „úvěru B“ je stát oprávněn jmenovat dva členy do představenstva společnosti, kteří disponují právem veta v otázce výplaty dividend, poskytování dalších zástav třetím osobám čí v otázce rozhodování o přijetí dalších úvěrů přesahujících částku 100 milionů HUF.
(43)
S ohledem na tyto aspekty se Komise přiklání k názoru, že z hlediska sdělení o referenčních sazbách charakterizovala obě transakce vysoká úroveň zajištění.
VIII.3.3 Srovnatelné tržní úrokové sazby
(44)
Ve svém podání Maďarsko prezentuje několik údajně „srovnatelných“ úvěrových smluv uzavřených mezi soukromými bankami a společností Nitrogénművek, aby doložilo, že poplatky byly v souladu s tržními podmínkami.
(45)
Tyto příklady ale nejsou srovnatelné, takže z hlediska tohoto hodnocení nejsou relevantní. Zaprvé se jich velká část vztahuje na nižší částky a na kontokorentní úvěry (21). Zadruhé úrokové sazby účtované bankami jsou vyšší, než jsou úroky v případě zkoumaných úvěrů (22). A nakonec to nejdůležitější, všechny tyto úvěry byly poskytnuty před hospodářskou krizí, většinou v první polovině roku 2008. Obchodní podmínky platné v tomto období nelze srovnávat s podmínkami období prosinec 2008-leden 2009, kdy finanční krize vrcholila.
VIII.3.4 Směrodatné úrokové sazby podle sdělení o referenčních sazbách
(46)
Ke stanovení, zda daný úvěr obsahuje státní podporu, a pokud ano, v jaké míře, používá Komise ve svém sdělení o referenčních sazbách náhradní hodnoty pro tržní úrokové sazby. Podle sdělení o referenčních sazbách je nutné u základních úrokových sazeb používat různé úrokové marže v závislosti na ratingu a dostupných zajištění.
(47)
S ohledem na příslušné datum hodnocení a s ohledem na skutečnost, že k uzavření definitivních, pro strany právně závazných smluv (tj. úvěrových smluv) došlo dne 26. ledna 2009, skutečné kompenzační plnění finančního balíčku se musí porovnat s referenční úrokovou sazbou platnou v tento den (základní úroková sazba plus příslušná marže).
(48)
Co se týče použité úrokové marže, v souladu s výše uvedenými skutečnostmi Komise zastává názor, že společnost Nitrogénművek patřila do nejnižší kategorie tabulky referenčních úrokových sazeb, a transakce charakterizovala vysoká úroveň zajištění. Vyplývá z toho, že jako referenční tržní úrokovou sazbu lze vzít základní úrokovou sazbu navýšenou o marži ve výši 400 bazických bodů.
(49)
Skutečné finanční náklady „úvěru A“ (EUR) dne 26. ledna 2009 činily 4,362 % (23). Oproti tomu příslušná směrodatná referenční úroková sazba v tento den činila 8,99 % (24). Celkové finanční náklady „úvěru A“ se tedy pohybují pod hodnotou směrodatné úrokové sazby, z čehož vyplývá, že opatření poskytuje společnosti výhodu.
(50)
Skutečné finanční náklady „úvěru B“ (HUF) činí 12,44 % (25). Oproti tomu příslušná směrodatná referenční úroková sazba v tento den činila 14,01 % (26). Celkové finanční náklady „úvěru B“ se tedy pohybují pod hodnotou směrodatné úrokové sazby, z čehož vyplývá, že opatření poskytuje společnosti výhodu.
VIII.4 Závěry ohledně státní podpory
(51)
Jak je uvedeno výše, opatření byla financována ze státních zdrojů, a lze je přičítat státu.
(52)
Společnost Nitrogénművek získala finanční prostředky za výhodnějších podmínek, než za jakých by je získala z tržních zdrojů. Opatření tedy znamenala pro společnost výhodu.
(53)
Kromě toho má zmiňovaná výhoda selektivní charakter, protože se opatření vztahovala pouze na Nitrogénművek.
(54)
Tato selektivní opatření pravděpodobně narušují hospodářskou soutěž, protože společnosti zajišťují oproti konkurentům výhodu; obchod s umělými hnojivy mezi členskými státy je navíc rozsáhlý.
(55)
Z výše uvedeného vyplývá, že „úvěry A a B“ představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
IX. PŘÍPADNÁ PODPORA POSKYTNUTÁ VE PROSPĚCH MFB
(56)
Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení se Komise zmínila o možnosti, že 100 % záruka poskytnutá na „úvěr A“ může představovat státní podporu poskytnutou ve prospěch MFB, jelikož z jednotlivých protikladných informací bylo možné vyvodit, že v případě investičního úvěru se jedná o existující úvěr (v takovém případě lze dodatečnou záruku považovat za podporu poskytnutou bance, jež má zvýšit pravděpodobnost splacení úvěru). V průběhu kontroly však bylo prokázáno, že se v případě „úvěru A“ jednalo o nový úvěr podepsaný dne 26. ledna 2009, a 100 % státní záruka tak není státní podporou poskytnutou ve prospěch MFB.
X. SLUČITELNOST PODPORY SE VNITŘNÍM TRHEM
X.1 Obecné poznámky
(57)
Ustanovení čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU stanoví výjimky z všeobecného pravidla uvedeného čl. 107 odst. 1, podle kterého jsou státní podpory neslučitelné s vnitřním trhem.
(58)
Komise níže vyhodnotí slučitelnost opatření na základě těchto výjimek. Již na začátku je však třeba poznamenat, že Maďarsko nepředložilo žádné argumenty týkající se slučitelnosti s vnitřním trhem.
X.2 Výjimky podle čl. 107 odst. 2 SFEU
(59)
Podmínky pro osvobození uvedené v čl. 107 odst. 2 SFEU nelze v tomto případě uplatnit, jelikož opatření není sociální povahy poskytované individuálním spotřebitelům, ani nebylo poskytnuto za účelem náhrady škod způsobených přírodními pohromami nebo jinými mimořádnými událostmi, ani nebylo poskytnuto hospodářství určitých oblastí Spolkové republiky Německo, postižených rozdělením této země.
X.3 Výjimky podle čl. 107 odst. 3 SFEU
(60)
Další výjimky jsou stanoveny v čl. 107 odst. 3 SFEU. Komise níže vyhodnotí slučitelnost opatření na základě čl. 107 odst. 3 písm. a), c) a d), následně pak na základě čl. 107 odst. 3 písm. b).
(61)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. a) mohou být za slučitelné s vnitřním trhem považovány „podpory, které mají napomáhat hospodářskému rozvoji oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností“. V okamžiku přistoupení bylo celé území Maďarska považováno za takovou oblast, a většina regionů země je k takové podpoře způsobilá (27).
(62)
Slučitelnost státní podpory poskytované podporovaným oblastem upravují Pokyny Komise k regionální podpoře na období 2007 - 2013 (dále jen „pokyny k regionální podpoře“ (28). Opatření však nejsou s pokyny k regionální podpoře v souladu. Co se týče investičního úvěru, byl poskytnut na investici již dokončenou (29), takže požadavek na pobídkový účinek vyžadovaný pokyny k regionální podpoře není splněn. Co se týče případné provozní podpory, tato podpora nenapomáhá rozvoji žádné hospodářské činnosti nebo hospodářské oblasti, dále není časově omezená, není postupně snižována a není přiměřená z hlediska nápravy specifického hospodářského znevýhodnění (30).
(63)
Na základě výše uvedených skutečností Komise konstatuje, že podpora není způsobilá k odchylce stanovené v čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU.
(64)
V čl. 107 odst. 3 písm. c) se stanoví schválení podpor, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. Komise vypracovala vícero pokynů a sdělení, ve kterých vysvětluje uplatňování odchylky stanovené v uvedeném ustanovení.
(65)
S ohledem na pokyny pro záchranu a restrukturalizaci Komise poznamenává, že (nezávisle na tom, zda byla společnost podle pokynů způsobilá k získání podpory) podmínky pro slučitelnou podporu nebyly zjevně splněny. Co se týče podpory na záchranu, opatření nebyla omezena na nezbytné minimum, jelikož přesahují 6 měsíců; dále maďarské orgány nedoložily, že by opatření byla opodstatněna závažnými sociálními problémy a že nebudou mít příliš nepříznivý dopad na další členské státy. Co se týče podpory na restrukturalizaci, z důvodu nepředložení plánu restrukturalizace nemůže Komise vyhodnotit, zda by podpora napomohla obnovení dlouhodobé životaschopnosti, dále zda by byla omezena na minimum, nebo zda by bylo zamezeno přílišnému narušení hospodářské soutěže.
(66)
Komise konstatuje, že opatření jsou neslučitelná jako podpory na záchranu a restrukturalizaci.
(67)
Komise se domnívá, že kvůli povaze a znakům podpory nelze na tento případ použít žádnou výjimku stanovenou v jiných pokynech a sděleních vydaných v rámci čl. 107 odst. 3 písm. c).
(68)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. d) SFEU mohou být za slučitelné prohlášeny podpory určené na pomoc kultuře a zachování kulturního dědictví, jestliže neovlivní podmínky obchodu a hospodářské soutěže v Unii v míře odporující společnému zájmu. Tento bod se v tomto případě evidentně nepoužije.
X.4 Posouzení slučitelnosti na základě dočasné rámce
(69)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU mohou být za slučitelné s vnitřním trhem považovány „podpory, které mají napomoci uskutečnění některého významného projektu společného evropského zájmu anebo napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“.
(70)
Komise konstatuje, že projednávaná podpora nemá za cíl napomoci uskutečnění některého významného projektu společného evropského zájmu.
(71)
Ohledně nápravy vážné poruchy v hospodářství některého členského státu Komise přijala dočasný rámec Společenství pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financování za současné finanční a hospodářské krize (31) (dále jen „dočasný rámec“).
(72)
Komise na základě finančních údajů předložených maďarskými orgány (32) zastává názor, že společnost před vypuknutím světové finanční a hospodářské krize nevykazovala problémy. Konkrétněji, jak je uvedeno v 33. bodě odůvodnění, její vlastní kapitál přesahoval její základní kapitál, podle vnitrostátního práva nesplňovala kritéria kolektivní platební neschopnosti, a za celý rok 2008 měla pozitivní provozní výsledek i čistý zisk. Problémy vedoucí k zastavení výroby se začaly objevovat po příchodu krize. Komise proto zastává názor, že dne 1. července 2008 společnost Nitrogénművek nepředstavovala podnik v obtížích ve smyslu pokynů pro záchranu a restrukturalizaci. Je tudíž způsobilá k podpoře podle dočasného rámce.
(73)
Opatření ovšem nejsou v souladu s bodem 4.2 dočasného rámce „slučitelnost nižší částky podpory“, jelikož nebyla poskytnuta jako režim podpory, a celková výše podpory zřejmě přesáhla 500 000 EUR. Kromě toho, i kdyby byly záruky hodnoceny odděleně, neodpovídají opatřením ve formě záruk podle bodu 4.3 dočasného rámce, jelikož uhrazené poplatky za poskytnutí záruky (33) nedosahují mezní hodnoty „safe harbour“ prémie (34) podle dočasného rámce. Maďarsko dále nedoložilo, že by bylo splněno kritérium vztahující se na mzdové náklady. Finanční balík nepředstavuje podporu na výrobu ekologicky šetrných výrobků (bod 4.5), ani se nejedná o rizikový kapitál (bod 4.6).
(74)
Co se týče opatření formou subvencované půjčky podle bodu 4.4 dočasného rámce, tato se vztahuje na smlouvy o půjčkách s libovolnou splatností, uzavřené do 31. prosince 2010 (35). Smlouvy o zkoumaných opatřeních byly uzavřeny po vstupu dočasného rámce v platnost a rovněž před 31. prosincem 2010, takže opatření mohla být způsobilá.
(75)
Komise ovšem poznamenává, že skutečná kompenzace transakcí se nachází pod minimální úrokovou sazbou považovanou podle dočasného rámce za slučitelnou.
(76)
Podle příslušného ustanovení „Komise bude uznávat, že veřejné nebo soukromé půjčky jsou poskytovány s úrokovou sazbou, která se přinejmenším rovná sazbě, kterou do druhého dne vyhlašuje centrální banka, a prémii odpovídající rozdílu mezi průměrem roční mezibankovní sazby a průměrem sazby denně vyhlašované centrální bankou v období od 1. ledna 2007 do 30. června 2008, včetně prémie na úvěrové riziko odpovídající rizikovému profilu příjemce, jak je stanoveno ve sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb.“
(77)
V případě úvěru v EUR („úvěr A“) odpovídá rozdíl mezi průměrem roční mezibankovní sazby a průměrem sazby denně vyhlašované centrální bankou v období od 1. ledna 2007 do 30. června 2008 64 bazickým bodům. Kromě toho jednodenní úroková sazba Evropské centrální banky (EONIA) činila dne 26. ledna 2009 (36) 1,228 %. S ohledem na ratingové zařazení příjemce a na míru zajištění transakce (viz 48. bod odůvodnění výše) se k tomuto základu připočítává marže ve výši dalších 400 bazických bodů. Dočasným rámcem povolená subvencovaná úroková sazba by tak činila 5,868 %. Skutečné finanční náklady transakce (4,362 %) však v tomto případě uvedené hodnoty nedosahují.
(78)
V případě úvěru v HUF („úvěr B“) maďarské orgány ve věci č. N 78/2009 (37) potvrdily, že rozdíl mezi průměrem roční mezibankovní sazby a průměrem sazby denně vyhlašované centrální bankou v období od 1. ledna 2007 do 30. června 2008 činí 26 bazických bodů. Kromě toho jednodenní úroková sazba Maďarské národní banky činila dne 26. ledna 2009 (38) 9,14 %. S ohledem na ratingové zařazení příjemce a na míru zajištění transakce se k tomuto základu připočítává marže ve výši dalších 400 bazických bodů. Dočasným rámcem povolená subvencovaná úroková sazba by tak činila 13,40 %. Skutečné finanční náklady transakce (12,44 %) však v tomto případě uvedené hodnoty nedosahují.
X.5 Závěry ohledně slučitelnosti
(79)
Na základě výše uvedených skutečností Komise dospěla k závěru, že „úvěry A a B“ jsou na základě dočasného rámce zčásti slučitelné jako opatření ve formě subvencované půjčky.
(80)
Konkrétně má Komise za to, že rozdíl mezi skutečnou kompenzací transakcí a subvencovanou úrokovou sazbou je neslučitelný, zatímco rozdíl mezi subvencovanou úrokovou sazbou a směrodatnou tržní úrokovou sazbou je podle dočasného rámce slučitelný.
XI. NAVRÁCENÍ
(81)
V souladu s SFEU a ustálenou judikaturou Soudního dvora je Komise - pokud zjistí, že podpora je neslučitelná s vnitřním trhem - oprávněna rozhodnout o tom, že dotčený stát ji zruší nebo upraví (39). Povinnost členského státu zrušit podporu, kterou Komise prohlásila za neslučitelnou s vnitřním trhem, slouží podle stálé judikatury Soudního dvora k obnovení dřívějšího stavu (40). Podle Soudního dvora je tohoto cíle dosaženo, jakmile příjemce vrátí protiprávní podporu, čímž ztrácí výhodu, kterou měl na trhu ve vztahu ke svým soutěžitelům, a obnoví se stav, který předcházel poskytnutí podpory (41).
(82)
V návaznosti na výše zmíněnou judikaturu článek 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (42) stanovil, že „je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil“.
(83)
S ohledem na skutečnost, že zkoumaná opatření lze považovat za protiprávní a částečně neslučitelnou podporu, je tedy nutné neslučitelnou část vrátit s cílem obnovit na trhu stav, který předcházel poskytnutí podpory. Podporu je nutné vrátit od okamžiku, kdy se na straně příjemce objevila výhoda, tj. od okamžiku, kdy byla příjemci poskytnuta podpora, a do data skutečného navrácení zahrnuje také příslušné úroky.
(84)
S ohledem na výše uvedený oddíl X.5 se neslučitelná podpora obsažená v opatřeních vypočítá jako rozdíl mezi subvencovanou úrokovou sazbou podle dočasného rámce a skutečnými finančními náklady financování (tj. úroková sazba plus poplatek za poskytnutí záruky).
(85)
Výpočet přesné částky určené k navrácení je úkolem maďarských orgánů.
XII. ZÁVĚR
(86)
Na základě výše uvedených skutečností Komise konstatuje, že „úvěry A a B“ poskytnuté společnosti Nitrogénművek představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(87)
Dále Komise konstatuje, že „úvěr A“ a „úvěr B“ jsou jako subvencované úvěry částečně slučitelné s vnitřním trhem podle dočasného rámce. Konkrétně, slučitelný je rozdíl mezi subvencovanou úrokovou sazbou podle dočasného rámce a směrodatnou tržní úrokovou sazbou. Oproti tomu rozdíl mezi skutečnou kompenzací transakcí a subvencovanou úrokovou sazbou není slučitelný s vnitřním trhem.
(88)
S ohledem na skutečnost, že „úvěr A“ a „úvěr B“ lze považovat za protiprávní a částečně neslučitelnou podporu, musí být neslučitelná část navrácena s cílem obnovit na trhu stav, který předcházel poskytnutí podpory.
(89)
Výpočet přesné částky určené k navrácení je úkolem maďarských orgánů. Tato částka se vypočítá jako rozdíl mezi subvencovanou úrokovou sazbou podle dočasné rámce a celkovými skutečnými finančními náklady financování (tj. úroková sazba plus poplatek za poskytnutí záruky).
(90)
Dále Komise konstatuje, že 100 % záruka poskytnutá k „úvěru A“ nepředstavuje ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU státní podporu poskytnutou ve prospěch MFB,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Investiční úvěr ve výši 52 milionů EUR a úvěr na financování oběžných aktiv ve výši 10 miliard HUF, které Maďarsko poskytlo společnosti Péti Nitrogénművek Zrt., představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
Článek 2
1. Státní podpora, kterou Maďarsko v rozporu s čl. 108 odst. 3 SFEU protiprávně poskytlo společnosti Péti Nitrogénművek Zrt., je zčásti slučitelná a zčásti neslučitelná s vnitřním trhem.
2. Protiprávní státní podpora odpovídající rozdílu mezi subvencovanou úrokovou sazbou podle dočasného rámce a příslušnou referenční úrokovou sazbou je slučitelná s vnitřním trhem.
3. Protiprávní státní podpora odpovídající rozdílu mezi skutečnou kompenzací transakcí a subvencovanou úrokovou sazbou podle dočasného rámce je neslučitelná s vnitřním trhem.
4. Maďarsko od převzetí oznámení o tomto rozhodnutí ukončí poskytování státní podpory uvedené v odst. 3.
Článek 3
1. Maďarsko zajistí, aby příjemce navrátil podporu uvedenou v čl. 2 odst. 3.
2. Navrácené částky musí obsahovat úroky vypočítané od počátečního data poskytnutí částek jejich příjemci do okamžiku jejich skutečného navrácení.
3. V souladu s kapitolou V nařízení (ES) č. 794/2004 musí být úroky vypočítány jako složený úrok.
Článek 4
1. Navrácení podpory uvedené v čl. 2 odst. 3 musí proběhnout bez odkladu a účinně.
2. Maďarsko zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno nejpozději do čtyř měsíců od jeho oznámení.
Článek 5
1. Do dvou měsíců od tohoto oznámení Maďarsko poskytne Komisi následující informace:
a)
celková částka, kterou musí příjemce navrátit (jistina a úroky);
b)
podrobný popis opatření již přijatých a plánovaných v zájmu provedení tohoto rozhodnutí;
c)
dokumenty dokládající, že příjemce byl vyzván k navrácení podpory.
2. Maďarsko bude Komisi průběžně informovat o opatřeních přijatých na vnitrostátní úrovni za účelem provedení tohoto rozhodnutí až do okamžiku úplného navrácení podpory uvedené v čl. 2 odst. 3. Maďarsko na žádost Komise okamžitě předloží informace související s opatřeními již přijatými a plánovanými v zájmu provedení tohoto rozhodnutí. Dále poskytne podrobné informace ohledně částek a úroků, které příjemce již navrátil.
Článek 6
Toto rozhodnutí je určeno Maďarské republice.
V Bruselu dne 27. října 2010.
KOMISIJAS LĒMUMS
(2010. gada 27. oktobris)
par valsts atbalstu C 14/09 (ex NN 17/09), ko Ungārija piešķīrusi uzņēmumam Péti Nitrogénművek Zrt.
(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 7274)
(Autentisks ir tikai teksts ungāru valodā)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2011/269/ES)
EIROPAS SAVIENĪBAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
ņemot vērā saistībā ar atbalstu C 14/09 (ex NN 17/09) pieņemto lēmumu (1), saskaņā ar kuru Komisija nolēmusi uzsākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (2) 108. panta 2. punktā noteikto procedūru,
pēc tam, kad saskaņā ar iepriekšminētajiem noteikumiem tā uzaicinājusi ieinteresētās personas iesniegt piezīmes atbilstīgi šiem noteikumiem un ņēmusi vērā iesniegtās piezīmes,
tā kā:
I. PROCEDŪRA
(1)
Komisija 2008. gada beigās no plašsaziņas līdzekļiem uzzināja par Ungārijas plānotajiem pasākumiem par labu uzņēmumam Péti Nitrogénművek Zrt. (turpmāk - uzņēmums “Nitrogénművek”). Pēc vairākkārtējas informācijas apmaiņas Komisija 2009. gada 29. aprīlī uzsāka oficiālu izmeklēšanas procedūru par pasākumiem, kas šķietami nozīmē valsts atbalstu.
(2)
2009. gada 3. un 17. augustā Ungārija iesniedza piezīmes par Komisijas sākotnējo lēmumu.
(3)
Sākotnējais lēmums publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2009. gada 17. jūlijā (3). Piezīmes iesniedza četras ieinteresētās personas: 2009. gada 18. augustā uzņēmums Nitrogénművek, kas ir visu to pasākumu saņēmējs, kuri šķietami nozīmē valsts atbalstu, 2009. gada 17. un 18. augustā divas ieinteresētās personas, kuras lūdza nenorādīt to vārdus, un 2009. gada 19. augustā uzņēmums ZAK S.A.
(4)
Komisija nosūtīja Ungārijai piezīmes 2009. gada 21. septembra vēstulē. Ungārija atbildes uz trešo personu piezīmēm sniedza 2009. gada 20. oktobra vēstulē.
(5)
Komisija 2009. gada 3. novembrī pieprasīja, lai Ungārijas valsts iestādes sniedz sīkāku informāciju, un Ungārija 2009. gada 4. decembrī nosūtīja atbildes vēstuli. Pēc tam 2010. gada jūnijā Komisijas dienesti un Ungārijas valsts iestādes neoficiāli apmainījās ar informāciju pa e-pastu.
II. SAŅĒMĒJS
(6)
Uzņēmums Nitrogénművek ražo sintētiskos mēslošanas līdzekļus. Tā galvenais birojs atrodas Ungārijā, Vesprēmas (Veszprém) grāfistē, Pētfirdē (Pétfürdő), kas saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu ir apgabals, kas saņem atbalstu. Uzņēmums ir galvenais mēslošanas līdzekļu ražotājs Ungārijā un galvenais piegādātājs Ungārijas tirgū.
(7)
Uzņēmuma Nitrogénművek apgrozījums 2008. gadā bija HUF 64,8 miljardi (apmēram EUR 232 miljoni), no kura 74 % realizēja Ungārijā un 26 % eksportēja (galvenokārt uz ES tirgiem). Uzņēmumā 2008. gadā bija nodarbināti 508 strādājošie. Uzņēmuma statūtkapitāls ir HUF 528 miljoni (apmēram EUR 1,92 miljoni). Pašu kapitāls 2008. gadā bija HUF 11 miljardi (apmēram EUR 40 miljoni).
1. tabula
Uzņēmuma Nitrogénművek svarīgākie finanšu dati
2007
HUF miljardi
2007
EUR miljoni
2008
HUF miljardi
2008
EUR miljoni
Apgrozījums
48,211
175
64,836
232
Pamatdarbības rezultāti
2,435
8,9
16,335
59,4
Neto rezultāti peļņa/zaudējumi (-)
-3,303
-12
7,296
26,5
Dati no uzņēmuma 2008. gada finanšu pārskatiem.
(8)
Uzņēmums Nitrogénművek2008. gada 18. oktobrī apturēja ražošanas darbību.
III. PASĀKUMA APRAKSTS
(9)
Ungārijas valdība 2008. gada 18. decembrī paziņoja (4): lai turpmāk nodrošinātu mēslošanas līdzekļu ražošanu Ungārijā un saglabātu nodarbinātību, valsts “glābs” uzņēmumu Nitrogénművek, nodrošinot tam finansējumu, lai tas atsāktu ražošanu un segtu pamatdarbības izmaksas.
(10)
Valdība 2008. gada 20. decembrī apstiprināja (5) divas atsevišķas valsts garantijas diviem aizdevumiem, ko gatavojās piešķirt valstij pilnībā piederošā Ungārijas Attīstības banka (Magyar Fejlesztési Bank Zrt., turpmāk - “MFB”). Abas garantijas tika piešķirtas pret avansu, vienreizējas prēmijas 2 % apmērā no garantētās summas.
(11)
Ņemot vērā piešķirtās valsts garantijas, 2009. gada 26. janvārīMFB un uzņēmums Nitrogénművek noslēdza divas vienošanās par aizdevuma piešķiršanu:
a)
aizdevums A: ieguldījumu aizdevums (6) EUR 52 miljonu apmērā ar sešu gadu dzēšanas termiņu. Procentu likme ir sešu mēnešu EURIBOR + 1,7 %. Valdības garantijai 100 % apmērā ir avanss, vienreizēja prēmija 2 % apmērā no aizdevuma summas. Nodrošinājums MFB: 100 % valsts garantija, otrās kategorijas (t. i., to ierindo tūlīt aiz aizdevuma B, kas aprakstīts turpmāk) aktīvu ķīla (7). Nav norādīts īpašs nodrošinājums valstij. Pamatsumma jāatmaksā, veicot 12 iemaksas reizi sešos mēnešos, termiņam sākoties 2009. gada 15. jūnijā. Procentu maksājums jāveic reizi sešos mēnešos;
b)
aizdevums B: aizdevums pašreizējo iekārtu darbībai HUF 10 miljardu apmērā (apmēram EUR 36 miljoni), aizdevumu piešķirot uz četriem gadiem ar procentu likmi trīs mēnešu BUBOR (8) + 2,5 %. Aizdevumam ir valsts garantija 80 % apmērā ar avansu, vienreizēju prēmiju 2 % (no summas, ko sedz garantija 80 % apmērā). Nodrošinājums MFB: valsts garantija 80 % apmērā, pirmās kategorijas aktīvu ķīla. Nav norādīts īpašs nodrošinājums valstij. Saskaņā ar valdības lēmumu MFB ir tiesības iecelt divus uzņēmuma Nitrogénművek valdes locekļus. Pamatsummu atmaksā dzēšanas termiņa beigās. Procentu maksājumi jāveic reizi trīs mēnešos.
2. tabula
Apkopojums par valsts pasākumiem par labu uzņēmumam Nitrogénművek
Mērķis
Aizdevuma apjoms
Procenti
Garantija
Avansa garantijas maksa 2 % apmērā, uz gada bāzes (9)
Galvenais nodrošinājums bankai
Aizdevums A
Ieguldījumi
EUR 52 miljoni
EURIBOR + 1,7 %
100 %
0,41 %
Otrās kategorijas aktīvu ķīla
Aizdevums B
Pašreizējo iekārtu darbība
HUF 10 miljardi
BUBOR + 2,5 %
80 %
0,46 %
Pirmās kategorijas aktīvu ķīla
(12)
Uzņēmums Nitrogénművek atsāka ražošanu 2009. gada 26. februārī.
IV. PAMATOJUMS PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAI
(13)
Savā 2009. gada 29. aprīļa sākotnējā lēmumā Komisija jautāja, vai uzņēmums Nitrogénművek bija grūtībās nonācis uzņēmums atbilstīgi Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (10) (turpmāk - “pamatnostādnes uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai”), un, ja tā ir, vai uzņēmums būtu varējis iegūt finansējumu tirgū saskaņā ar tādiem pašiem noteikumiem, kādus piedāvāja Ungārijas valsts iestādes. Komisija sākotnēji uzskatīja, ka turpmāk uzskaitītie uzņēmumam piešķirtie pasākumi varēja būt nesaderīgs valsts atbalsts, jo pasākumi izrādījās piešķirti par likmi, kas ir zemāka nekā tirgus procentu likme:
a)
100 % valsts garantija par ieguldījumu aizdevumu EUR 52 miljonu apmērā;
b)
pats ieguldījumu aizdevums EUR 52 miljonu apmērā, ja tas ir esošs aizdevums, kas piešķirts pirms valsts garantijas (Pamatojoties uz pieejamo informāciju procedūras uzsākšanas laikā, nebija skaidrs, vai ieguldījuma aizdevums ir esošs vai jauns aizdevums.);
c)
80 % valsts garantija aizdevumam pašreizējo iekārtu darbībai HUF 10 miljardu apmērā;
d)
aizdevuma pašreizējo iekārtu darbībai negarantētā daļa 20 % apmērā.
(14)
Komisija arī uzskatīja, ka valsts garantija 100 % apmērā ieguldījumu aizdevumam var nozīmēt atbalstu par labu MFB, jo tā garantē esošu aizdevumu.
V. UNGĀRIJAS SNIEGTĀS PIEZĪMES
(15)
Kopumā Ungārija uzskata, ka pasākumus nevar klasificēt kā valsts atbalstu, jo tie atbilst tirgus nosacījumiem un tādējādi saņēmējam netiek nodrošināta priekšrocība. Ungārija neapstrīd citus valsts atbalsta kumulatīvos kritērijus, t. i., valsts finanšu resursu pārvedumu, selektivitāti, konkurences kropļošanu un ietekmi uz tirdzniecību.
(16)
Īpaši Ungārija iebilst pret to, ka uzņēmumu Nitrogénművek var definēt kā grūtībās nonākušu uzņēmumu pamatnostādņu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai nozīmē. Ungārijas valsts iestādes apgalvo, ka uzņēmums bijis rentabls un 2008. gadā tam bija stabila uzņēmējdarbības perspektīva. Ungārija uzskata, ka pasākumu piešķiršanas laikā uzņēmuma kredītspēju var uzskatīt par “apmierinošu”, kas atbilst BB novērtējumam saskaņā ar kategorijām, kā noteikts Komisijas paziņojumā par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodes pārskatīšanu (11) (turpmāk - “paziņojums par atsauces likmi”).
(17)
Attiecībā uz uzņēmuma ražošanas slēgšanu 2008. gada rudenī Ungārijas valsts iestādes paskaidro, ka kopumā mēslošanas līdzekļu ražošanas nozarei raksturīga augsta sezonalitāte. Turklāt, ņemot vērā finanšu un ekonomikas krīzes pastiprināšanos, samazinājās pieprasījums. Ņemot vērā gāzes augstās cenas (kas veido lielāko izmaksu elementu mēslošanas līdzekļu ražošanā, un tika gaidīts cenu kritums) un ievērojamos izveidotos krājumus, uzņēmums nolēma apturēt ražošanu. Ungārija arī norāda, ka šāda ražošanas apturēšana nebija reta parādība Eiropas tirgū, jo vairākas ražotnes minētā perioda laikā vai nu slēdza, vai ierobežoja ražošanu.
(18)
Ungārija turpina apgalvot, ka samaksātie procenti un garantijas maksa atbilst tirgus nosacījumiem: i) aizdevuma B gadījumā tos nevar uzskatīt par atbalstu, ņemot vērā paziņojumu par atsauces likmi, un ii) aizdevuma A gadījumā procentu likme ir zemāka par likmi, ko uzskatītu par atbilstīgu tirgus likmei saskaņā ar paziņojumu par atsauces likmi, bet, ņemot vērā nodrošinājumu augsto vērtību, tomēr var uzskatīt, ka tā atbilst tirgus nosacījumiem. Ungārija arī apgalvo, ka 2008. gada pirmajā pusē uzņēmums ar privātām bankām noslēdzis vairākus līgumus par aizdevumiem un kredītlīnijām ar līdzīgiem noteikumiem, un norāda, ka aizdevuma A un B prēmijas un nosacījumi nenodrošināja uzņēmumam priekšrocības salīdzinājumā ar tirgus finansējumu.
VI. IEINTERESĒTO PERSONU SNIEGTĀS PIEZĪMES
(19)
Komisija par sākotnējo lēmumu saņēma piezīmes no trim konkurentiem (12). Visas personas atbalstīja Komisijas veikto izmeklēšanu un norādīja, ka aizdevumi bija valsts atbalsts.
(20)
Saņēmējs arī sniedza piezīmes, apstrīdot, ka pasākumi būtu nelikumīgs valsts atbalsts. Tā pamatojums lielā mērā pārklājās ar Ungārijas valsts iestāžu sniegto pamatojumu.
VII. UNGĀRIJAS PIEZĪMES PAR IEINTERESĒTO PERSONU NOVĒROJUMIEM
(21)
Sniedzot atbildi par ieinteresēto personu piezīmēm, Ungārija noraida trešo personu piezīmes un atkārtoti norāda savu pamatojumu tam, ka uzņēmums Nitrogénművek nesaņēma valsts atbalstu.
VIII. ESOŠS VALSTS ATBALSTS LĪGUMA PAR EIROPAS SAVIENĪBAS DARBĪBU 107. PANTA 1. PUNKTA NOZĪMĒ
(22)
Lai pārliecinātos, vai pasākums ir valsts atbalsts, Komisijai jānovērtē, vai apstrīdētais pasākums atbilst Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta nosacījumiem. Šajā pantā noteikts: “Ja vien Līgumi neparedz ko citu, ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.”
(23)
Ņemot vērā šo noteikumu, Komisija novērtēs, vai apstrīdētie pasākumi par labu uzņēmumam Nitrogénművek ir valsts atbalsts.
VIII.1. MFB izsniegtie aizdevumi attiecināmi uz valsti
(24)
Noteikumi par MFB darbību kopš pasākumu piešķiršanas ir mainījušies. Pašreizējais novērtējums attiecas uz tiesisko situāciju laikā, kad tika noslēgtas vienošanās par aizdevumiem, kuras tagad tiek rūpīgi pārbaudītas.
(25)
MFB ir valstij piederoša specializēta finanšu iestāde, kura tika izveidota un kura pasākumu piešķiršanas laikā darbojās saskaņā ar (īpašas nozīmes) tiesību aktu (turpmāk - “likums par MFB”) (13). Saskaņā ar šo likumu bankai jāsasniedz noteikti valsts politikas mērķi, t. i., tās pamatdarbība ir sekmēt ekonomikas attīstību un efektīvi veicināt valsts ekonomikas un attīstības politikas īstenošanu. Daļa piesardzīgo noteikumu, kuri attiecas uz komercbankām, netiek piemēroti attiecībā uz MFB, jo uz to attiecas īpaši piesardzīgi noteikumi saskaņā ar likumu par MFB.
(26)
MFB akciju kapitāls ir HUF 60 miljardi, tas pilnībā pieder Ungārijas valstij, un bankas akcijas nedrīkst tirgot, kā noteikts likumā par MFB. Dažas MFB saistības sedz valsts centrālās valdības budžets, un likums par budžetu nosaka MFB maksimālo aizdevumu apjomu un apjomu, kādā banka drīkst izsniegt garantijas. Turklāt bankas izmaksātās dividendes ieplūst centrālās valdības budžetā. Attiecīgi Komisija uzskata, ka pasākumi, ko piešķīrusi MFB, ir saistīti ar valsts finanšu resursiem.
(27)
Valsts īpašumtiesības MFB bankā īsteno attiecīgi atbildīgais ministrs. MFB reizi gadā sniedz pārskatu atbildīgajam ministram par savu darbību, un atbildīgais ministrs arī ieceļ revidentu. Atbildīgais ministrs arī ieceļ amatā un atbrīvo no amata bankas valdes un uzraudzības valdes locekļus un priekšsēdētāju, un bankas izpilddirektoru.
(28)
Kaut gan valsts kontrole pār iestādi automātiski nenozīmē, ka visas iestādes darbības tiek attiecinātas uz valsti (14), šajā gadījumā piemēro Tiesas noteiktos nepieciešamos nosacījumus (15), kas nozīmē, ka MFB darbības tiek attiecinātas uz valsti. MFB īsteno valsts politikas mērķus, tās tiesiskais statuss noteikts atsevišķos tiesību aktos, uz to pilnībā neattiecina finanšu uzraudzības regulējumu, un valsts iestādes ļoti intensīvi uzrauga bankas vadību. Īpaši konteksts, kādā pieņemts lēmums par pasākumiem (t. i., valdības lēmums, ar ko izsniedz garantiju vienīgi MFB piešķirtiem aizdevumiem un nosaka, ka MFB apmaiņā var deleģēt divus locekļus uzņēmuma Nitrogénművek valdē, kas pieņemts pēc valdības preses sekretāra publiskiem paziņojumiem par pasākumu piešķiršanu), norāda, ka Ungārijas valsts iestādes ir uzskatāmas par iesaistītām lēmuma pieņemšanā.
(29)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka MFB darbības attiecas uz valsti.
VIII.2. Pasākumi jāvērtē kā tieši valsts aizdevumi
(30)
Tā kā paši aizdevumi tieši attiecas uz valsti, papildu valsts garantijas nepalielina ne valsts finansiālo apgrūtinājumu, ne uzņēmuma Nitrogénművek priekšrocību. Tādējādi šķiet piemēroti attiecīgos aizdevumus un garantijas attiecināt uz diviem pasākumiem, kuri jāvērtē kā tieši valsts izsniegti aizdevumi (attiecībā uz kuriem uzņēmuma Nitrogénművek izmaksas būs procenti par aizdevumu un prēmija par garantiju).
(31)
Tādējādi valsts atbalsta novērtējumu veiks, ņemot vērā paziņojumu par atsauces likmi, ko piemēro aizdevumiem.
VIII.3. Priekšrocība: pasākumu atbilstība tirgus nosacījumiem
VIII.3.1. Uzņēmuma finanšu stāvoklis pasākumu piešķiršanas laikā
(32)
Ungārija uzskata, ka pasākumu piešķiršanas laikā uzņēmums Nitrogénművek neatbilda grūtībās nonākuša uzņēmuma statusam pamatnostādņu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai nozīmē. Attiecībā uz ražošanas apturēšanu 2008. gada oktobrī Ungārijas valsts iestādes apgalvoja, ka tas bijis stratēģisks un sezonāls lēmums un vairāki citi tirgus dalībnieki apturējuši ražošanu 2008. gada rudenī. Ungārija apgalvo, ka var pamatoti uzskatīt, ka tajā laikā uzņēmumam piešķirtais novērtējums bijis BB.
(33)
Komisija norāda, ka, neraugoties uz acīmredzamajām uzņēmuma likviditātes problēmām, Ungārijas iesniegtie pierādījumi liecina, ka uzņēmuma kopējais pašu kapitāls pārsniedza tā statūtkapitālu, uzņēmums neatbilda valsts likumos noteiktajiem kritērijiem, lai tam piemērotu kolektīvās maksātnespējas procedūras, un tā pamatdarbības un arī neto rezultāti visa 2008. gada laikā bijuši pozitīvi. Tādējādi nešķiet, ka būtu izpildīts pamatnostādņu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai 9.-11. punkts.
(34)
Tomēr izmeklēšana skaidri norāda - īpaši saistībā ar uzņēmuma 2008. gada finanšu pārskatiem -, ka uzņēmumam Nitrogénművek bija vajadzīga valsts nauda darbības atsākšanai. 2008. gada finanšu pārskati patiesi liecina, ka “[2008. gada] otrajā pusē uzņēmumu skāra finanšu un ekonomikas krīze. Tā klientiem bija finanšu grūtības, un rezultātā uzņēmuma Nitrogénművek produktu tirdzniecības apjomi samazinājās līdz zemam līmenim. 2008. gada 18. oktobrī uzņēmums apturēja ražošanu finansiālu un ekonomisku apsvērumu dēļ. Lai atsāktu ražošanu, uzņēmuma īpašnieks uzsāka pārrunas ar valdību. Rezultātā valdība izsniedza garantiju, kuras mērķis bija nodrošināt mēslošanas līdzekļu piedāvājumu Ungārijā.” (16) Finanšu pārskati arī liecina, ka aizdevums pašreizējo iekārtu darbībai bija nepieciešams, lai atsāktu darbību, un ka daļa no summas tika izmantota, lai samaksātu piegādātājiem kredītus, kuru samaksas termiņš bija 2008. gada 31. decembris (17).
(35)
Komisija uzskata, ka uzņēmumu, kas pēc ražošanas apturēšanas nespēj atsākt darbību bez valsts palīdzības - neatkarīgi no iemesliem, kuri izraisījuši ražošanas apturēšanu -, nevar uzskatīt par stabilu un dzīvotspējīgu. Finanšu pārskati skaidri atspoguļo to, ka uzņēmumam bija nopietns likviditātes deficīts un valsts iejaukšanās bija būtiska, lai piesaistītu līdzekļus.
(36)
Attiecībā uz uzņēmuma kredītspēju Komisija apšauba, ka šķietamais BB novērtējums atspoguļo uzņēmuma Nitrogénművek reālo finanšu situāciju pasākumu piešķiršanas laikā. Pirmkārt, Komisija norāda, ka Ungārija nenodrošināja neatkarīgas kredītreitinga aģentūras vai finanšu iestādes veiktu kredītvērtējumu. Šķietamais BB novērtējums attiecas uz MFB, kas konkrēto pasākumu nolūkā darbojās kā valsts instruments (un kas patiesi atbilda valdības nepārprotamajam lēmumam), nevis kā neatkarīga finanšu iestāde, kas vēlas veikt drošu komercnovērtējumu. Pats par sevi šis fakts liek apšaubīt “novērtējuma” vērtību. Otrkārt, Ungārija nesniedz vispār nekādu informāciju par metodoloģiju un pamatinformāciju, ko MFB izmantoja, lai noteiktu uzņēmuma finanšu stāvokli. Treškārt, tā kā pasākumu piešķiršanas laikā uzņēmums Nitrogénművek neveica ražošanas darbības un tādēļ tam steidzami bija nepieciešams finansējums, jo pretējā gadījumā tas nespētu atsākt ražošanu (sīkāku informāciju skatīt 34.-35. apsvērumā iepriekš), nav ticams, ka uzņēmuma finansiālo stāvokli varēja uzskatīt par “apmierinošu”. Ņemot vērā šo īpašo pamatojumu, bet neņemot vērā uzņēmuma darbības rezultātus pagātnē, Komisija uzskata, ka šajā gadījumā šķietamo BB novērtējumu nevar piemērot valsts atbalsta novērtējumam attiecībā uz pasākumiem saskaņā ar paziņojumu par atsauces likmi.
(37)
Noslēgumā Komisijas norāda, ka nevar uzskatīt, ka uzņēmums būtu finansiāli stabils un spēcīgs. Saskaņā ar iesniegto informāciju tam bijušas nopietnas likviditātes problēmas un tas nevarēja atsākt darbību (skatīt 34.-35. apsvērumu iepriekš). Tādējādi var uzskatīt, ka uzņēmumam bija slikts finanšu stāvoklis, kas atbilst paziņojuma par atsauces likmi zemākajai kategorijai (CCC kategorijai).
VIII.3.2. Nodrošinājumi
(38)
Aktīvi, ko piedāvāja kā nodrošinājumu, bija zeme, ēkas un iekārtas vairākās atšķirīgās uzņēmuma Nitrogénművek ražotnēs (18).
(39)
Attiecībā uz ieķīlāto aktīvu vērtību Ungārija iesniedza novērtējuma ziņojumu, ko attiecīgais uzņēmums […] (19) bija sagatavojis 2008. gada vidū. Saskaņā ar šo novērtējumu ieķīlāto aktīvu tirgus vērtība bija apmēram EUR […] miljoni un atbilstīgas likvidācijas vērtība - apmēram EUR […] miljoni. MFB aprēķinātā aktīvu riska svērtā likvidācijas vērtība bija apmēram EUR […] miljoni.
(40)
Tā kā abu rūpīgi pārbaudāmo aizdevumu kopējā vērtība ir EUR 88 miljoni (t. i., nodrošinājumu vērtība ir [vairāk nekā 70] % no aizdevumu apjoma saskaņā ar vispiesardzīgāko aplēsi), Komisija uzskata, ka darījumi ir lielā mērā nodrošināti. Pat ja aizdevuma A ķīlai ir noteikta otrā kategorija, ikviena prasība, ko rada šāds darījums, var tikt izpildīta pēc aizdevuma B prasību izpildes.
(41)
Tas, ka nodrošinājums ieķīlāts MFB, nevis tieši valstij, nav būtiski. Saskaņā ar Ungārijas tiesību aktiem (20), ja garantijas devējam jāpilda prasība, ko rada garantija, visas tiesības saistībā ar pamatā esošo aizdevumu tiek nodotas garantijas devējam. Tādējādi, ja uzņēmums Nitrogénművek neatmaksā aizdevumus un MFB izmanto garantiju, valsts var apmierināt savu prasību, izmantojot ķīlas, kas sniegtas saskaņā ar vienošanos par aizdevuma izsniegšanu.
(42)
Turklāt attiecībā uz aizdevumu B valsts bija tiesīga iecelt divus uzņēmuma valdes locekļus, kuriem būtu veto tiesības attiecībā uz jebkuru lēmumu izmaksāt dividendes, piešķirt citas ķīlas trešām personām vai veikt citus aizņēmumus, kas pārsniedz HUF 100 miljonus.
(43)
Ņemot vērā šos faktorus, Komisija uzskata, ka abi darījumi - aizdevums A un aizdevums B- bija lielā mērā nodrošināti paziņojuma par atsauces likmi nolūkā.
VIII.3.3. Salīdzināmās tirgus procentu likmes
(44)
Sniedzot informāciju, Ungārija norādīja vairākus šķietami “salīdzināmus” aizņēmumus, ko uzņēmums Nitrogénművek ņēmis no privātām bankām, lai parādītu, ka finanšu maksas saskaņā ar valsts pasākumiem atbilst tirgus nosacījumiem.
(45)
Tomēr šie piemēri nav salīdzināmi un tādēļ ir nebūtiski kārtējā novērtējuma nolūkā. Pirmkārt, tie galvenokārt attiecas uz mazākām summām un norēķinu konta kredītlīnijām (21). Otrkārt, banku pieprasītās maksas ir lielākas nekā novērtējumā iekļautās maksas (22). Visbeidzot - un kas ir vissvarīgākais - visi aizdevumi tika piešķirti pirms krīzes, galvenokārt 2008. gada pirmajā pusē. Šā perioda komercnosacījumus nevar salīdzināt ar nosacījumiem laikposmā no 2008. gada decembra līdz 2009. gada janvārim, kad finanšu krīze sasniedza kulmināciju.
VIII.3.4. Standartlikmes saskaņā ar paziņojumu par atsauces likmi
(46)
Lai noteiktu, vai aizdevums nozīmē valsts atbalstu un, ja tā ir, tad - kādā mērā, Komisija paziņojumā par atsauces likmi piemēro tirgus procentu likmes aizstājējus. Saskaņā ar paziņojumu par atsauces likmi bāzes likmei piemēro diferencētas rezerves atkarībā no kreditora novērtējuma un pieejamā nodrošinājuma.
(47)
Tā kā galīgie saistošie akti par “piešķiršanu” (t. i., vienošanās par aizdevumiem) tika noslēgti 2009. gada 26. janvārī, attiecībā uz novērtējuma attiecīgo datumu atsauces likme (bāzes likme, kam pieskaitīta attiecīgā rezerve) attiecīgajā dienā jāsalīdzina ar atbilstīgo faktisko atlīdzību par finanšu paketi.
(48)
Runājot par piemērojamo rezervi, kas sīkāk aprakstīta iepriekš, Komisija uzskata, ka uzņēmums Nitrogénművek ierindojās atsauces likmes “skalas” zemākajā kategorijā un darījumi bija lielā mērā nodrošināti. Attiecīgi rezervi 400 bāzes punktu apmērā, ko pieskaita attiecīgajai bāzes likmei, var uzskatīt par tirgus standartlikmi.
(49)
Aizdevuma A (EUR) kopējās faktiskās finansēšanas izmaksas 2009. gada 26. janvārī bija 4,362 % (23). Salīdzinājumam - attiecīgā atsauces standartlikme šajā datumā bija 8,99 % (24). Tādējādi aizdevuma A kopējās finansēšanas izmaksas ir zemākas par standartlikmi, un attiecīgi pasākums rada uzņēmumam priekšrocību.
(50)
Aizdevuma B (HUF) kopējās faktiskās finansēšanas izmaksas veidoja 12,44 % (25). Pretstatā tam attiecīgā atsauces likme attiecīgajā datumā bija 14,01 % (26). Tādējādi aizdevuma B kopējās finansēšanas izmaksas ir zemākas par standartlikmi, un tādējādi pasākums rada uzņēmumam priekšrocību.
VIII.4. Secinājumi par atbalsta esību
(51)
Kā norādīts iepriekš, pasākumus finansē no valsts finanšu resursiem un tie attiecas uz valsti.
(52)
Uzņēmums Nitrogénművek ieguva finansējumu ar labākiem nosacījumiem nekā tad, ja tas piesaistītu līdzekļus tirgū. Tādējādi pasākumi rada uzņēmumam priekšrocību.
(53)
Turklāt priekšrocība ir selektīva, jo pasākumi ir ierobežoti un attiecas tikai uz uzņēmumu Nitrogénművek.
(54)
Šādi selektīvi pasākumi var kropļot konkurenci, jo tie dod uzņēmumam priekšrocību salīdzinājumā ar konkurentiem, un starp dalībvalstīm notiek plaša tirdzniecība ar mēslošanas līdzekļiem.
(55)
Tādējādi aizdevums A un aizdevums B nozīmē valsts atbalstu Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta nozīmē.
IX. IESPĒJAMAIS ATBALSTS MFB
(56)
Savā sākotnējā lēmumā Komisija pieļāva iespēju, ka aizdevuma A garantija 100 % apmērā varētu būt valsts atbalsts par labu MFB, jo pretrunīga informācija liecināja, ka ieguldījumu aizdevums bija esošs aizdevums (un tādā gadījumā vēlāku garantiju var uzskatīt par atbalstu bankai, jo tas uzlaboja atmaksas iespēju). Tomēr izmeklēšana norādīja uz to, ka aizdevums A ir jauns aizdevums, par kuru vienošanās tika parakstīta 2009. gada 26. janvārī, tādējādi aizdevuma A garantija 100 % apmērā nebija valsts atbalsts MFB.
X. ATBALSTA SADERĪGUMS AR IEKŠĒJO TIRGU
X.1. Vispārīgi apsvērumi
(57)
Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 2. punkts un 107. panta 3. punkts nosaka izņēmumu attiecībā uz vispārējo noteikumu, ka valsts atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu, kā noteikts 107. panta 1. punktā.
(58)
Turpmāk šajā dokumentā sniegts Komisijas novērtējums pasākumu saderīgumam atbilstīgi šiem izņēmumiem. Tomēr jāatzīmē, ka sākotnēji Ungārija neizteica iebildumus attiecībā uz saderīgumu ar iekšējo tirgu.
X.2. Izņēmumi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 2. punktu
(59)
Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 2. punktā noteiktos izņēmumus nepiemēro šajā gadījumā, jo šim pasākumam nav sociāla rakstura, tas nav piešķirts individuāliem patērētājiem, tas nav izveidots, lai novērstu kaitējumu, ko nodarījušas dabas katastrofas vai ārkārtēji notikumi, un tas nav atbalsts, ko sniedz tautsaimniecībai dažos Vācijas Federatīvās Republikas apvidos, kurus iespaidojusi šīs valsts sadalīšana.
X.3. Izņēmumi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 3. punktu
(60)
Citi izņēmumi noteikti Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 3. punktā. Turpmāk šajā dokumentā sniegts Komisijas novērtējums pasākumu potenciālajam saderīgumam vispirms ar 107. panta 3. punkta a), c) un d) apakšpunktu un tad ar 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu.
(61)
Saskaņā ar 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu “atbalstu, kas veicina ekonomikas attīstību apgabalos, kur dzīves līmenis ir ārkārtīgi zems vai kur valda liels bezdarbs,” var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. Pievienošanās laikā uzskatīja, ka visa Ungārijas teritorija ir šāds apgabals un lielākā daļa valsts reģionu joprojām ir tiesīgi saņemt šādu atbalstu (27).
(62)
Valsts atbalsta saderību ar apgabaliem, kuri saņem atbalstu, regulē Komisijas Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnes 2007.-2013. gadam (turpmāk -“reģionālā atbalsta pamatnostādnes”) (28). Tomēr pasākums neatbilst reģionālā atbalsta pamatnostādnēm. Ieguldījumu aizdevumu piešķīra jau pabeigtiem ieguldījumiem (29), tāpēc nenotiek stimulēšana, kā noteikts reģionālā atbalsta pamatnostādnēs. Runājot par iespējamo darbības atbalstu, šis atbalsts neveicina darbību vai ekonomikas apgabalu attīstību un tas nav ierobežots laikā, nesamazinās un nav proporcionāls apjomam, kāds nepieciešams īpašu ekonomikas trūkumu likvidēšanai (30).
(63)
Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija secina, ka atbalsts neatbilst Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 3. punkta a) apakšpunktā noteiktajam izņēmumam.
(64)
Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu tiek atļauts valsts atbalsts, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādam atbalstam nav tāda nelabvēlīga iespaida uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm. Komisija izstrādājusi vairākas pamatnostādnes un paziņojumus, kuros tā skaidro, kā tā piemēros iepriekšminētajos noteikumos paredzēto izņēmumu.
(65)
Attiecībā uz pamatnostādnēm uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai Komisija norāda, ka (neatkarīgi no tā, vai uzņēmums ir tiesīgs saņemt atbalstu saskaņā ar šīm pamatnostādnēm) tai nešķiet, ka būtu izpildīti kritēriji par saderīgu atbalstu. Attiecībā uz glābšanas atbalstu pasākumi nav ierobežoti un neattiecas tikai uz nepieciešamo minimumu, jo tie notiek ilgāk par sešiem mēnešiem; nav skaidri parādīts, ka tie būtu nepieciešami, pamatojoties uz nopietnām sociālām grūtībām, vai tiem būtu nesamērīgas negatīvas sekas citās dalībvalstīs. Attiecībā uz pārstrukturēšanas atbalstu pārstrukturēšanas plāna neesības gadījumā Komisija nevar novērtēt, vai atbalsts atjaunos ilgtermiņa dzīvotspēju, vai tā apjoms būs iespējami mazs un vai tas palīdzēs izvairīties no pārmērīgiem konkurences traucējumiem.
(66)
Tādējādi Komisija secina, ka pasākumi nav saderīgi kā glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalsts.
(67)
Komisija uzskata, ka atbalsta rakstura un pazīmju dēļ šajā gadījumā nepiemēro nevienu 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā minēto izņēmumu, kas minēts citās pamatnostādnēs un paziņojumos.
(68)
Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 3. punkta d) apakšpunkts nosaka, ka atbalstu, kas veicina kultūru un kultūras mantojuma saglabāšanu, var uzskatīt par saderīgu, ja šāds atbalsts neiespaido tirdzniecības apstākļus un konkurenci ES tiktāl, ka tas ir pretrunā kopīgām interesēm. Tas acīmredzot neattiecas uz konkrēto gadījumu.
X.4. Saderīguma novērtējums saskaņā ar pagaidu shēmu
(69)
Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 3. punkta b) apakšpunktā noteikts, ka “atbalstu, kas veicina kāda svarīga projekta īstenojumu visas Eiropas interesēs vai novērš nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā,” var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu.
(70)
Komisija uzsver, ka attiecīgais atbalsts nav veidots, lai veicinātu svarīga projekta īstenošanu visas Eiropas interesēs.
(71)
Attiecībā uz nopietnu traucējumu novēršanu kādas dalībvalsts tautsaimniecībā Komisija pieņēma Valsts atbalsta pasākumu Kopienas pagaidu shēmu, lai veicinātu piekļuvi finansējumam pašreizējās finanšu un ekonomiskās krīzes apstākļos (31) (turpmāk - “pagaidu shēma”).
(72)
Komisija uzskata, ka, pamatojoties uz Ungārijas valsts iestāžu iesniegto finanšu informāciju (32), uzņēmums neuzrādīja grūtību pazīmes pirms globālās finanšu un ekonomikas krīzes. Precīzāk, kā jau teikts 33. apsvērumā iepriekš, tā kopējais pašu kapitāls pārsniedza statūtkapitālu, tas neatbilda valsts tiesību aktos noteiktajiem kritērijiem par kolektīvās maksātnespējas procedūru piemērošanu, un tā pamatdarbības un neto rezultāti visa 2008. gada laikā bija pozitīvi. Problēmas, kuru dēļ nācās slēgt ražošanu, parādījās pēc krīzes sākuma. Tādējādi Komisija uzskata, ka 2008. gada 1. jūlijā uzņēmums Nitrogénművek neatbilda grūtībās nonākuša uzņēmuma statusam pamatnostādņu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai nozīmē. Tādēļ tas bija tiesīgs saņemt atbalstu saskaņā ar pagaidu shēmu.
(73)
Tomēr pasākumi neatbilst pagaidu shēmas 4.2. punktam kā “saderīgs ierobežots atbalsts”, jo tie netika piešķirti atbalsta shēmas formā, un šķiet, ka atbalsta apjoms pārsniedz EUR 500 000. Turklāt, pat ja garantijas tiktu aplūkotas atsevišķi, tās neatbilst pagaidu shēmas 4.3. punktam kā pasākumi garantiju veidā, jo veiktās garantiju maksas (33) ir mazākas nekā piemērojamās drošās zonas prēmijas (34) saskaņā ar pagaidu shēmu. Turklāt Ungārija nepierādīja, ka ir nodrošināta atbilstība izdevumu par algām kritērijam. Finanšu pakete nav ne atbalsts videi draudzīgu produktu ražošanai (4.5. punkts), ne riska kapitāls (4.6. punkts).
(74)
Pagaidu shēmas 4.4. punktā minētais subsidētu aizdevumu pasākums attiecas uz aizdevumiem ar neierobežotu termiņu, par kuriem vienošanās noslēgta pirms 2010. gada 31. decembra (35). Līgumi attiecībā uz pārbaudāmajiem pasākumiem slēgti pēc pagaidu shēmas stāšanās spēkā un pirms 2010. gada 31. decembra, un tādēļ tie var būt atbilstīgi.
(75)
Tomēr Komisija norāda, ka faktiskā atlīdzība par darījumiem ir mazāka nekā minimālā procentu likme, kādu uzskata par saderīgu saskaņā ar pagaidu shēmu.
(76)
Saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem “Komisija pieļaus, ka valsts vai privātus aizdevumus piešķir ar procentu likmi, kas ir vismaz vienāda ar centrālās bankas diennakts likmi, pieskaitot prēmiju, kas ir vienāda ar starpību starp vidējo viena gada starpbanku likmi un centrālās bankas vidējo diennakts likmi laika posmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 30. jūnijam, pieskaitot kredītriska prēmiju, kura atbilst saņēmēja riska profilam, kā paredzēts Komisijas paziņojumā par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodi.”
(77)
Runājot par aizdevumu EUR (aizdevumu A), starpība starp vidējo viena gada starpbanku likmi un vidējo starpbanku aizdevumu diennakts likmi laikposmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 30. jūnijam ir 64 bāzes punkti. Turklāt Eiropas Centrālās bankas aizdevumu diennakts likme (EONIA) 2009. gada 26. janvārī (36) bija 1,228 %. Ņemot vērā saņēmēja novērtējumu un darījuma nodrošinājuma pakāpi (skatīt 48. apsvērumu iepriekš), šai bāzei piemēro papildu rezervi 400 bāzes punktu apmērā. Tādējādi subsīdiju procentu likme, kādu pieļauj pagaidu shēma, būtu 5,868 %. Darījuma faktiskās finansēšanas izmaksas (4,362 %) ir mazākas nekā šī likme.
(78)
Runājot par aizdevumu HUF (B aizdevums), lietā N 78/09 (37) Ungārijas valsts iestādes apstiprināja, ka starpība starp vidējo viena gada starpbanku likmi un vidējo starpbanku aizdevumu uz nakti likmi laika posmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 30. jūnijam ir 26 bāzes punkti. Turklāt Ungārijas Centrālās bankas aizdevumu uz nakti likme 2009. gada 26. janvārī (38) bija 9,14 %. Ņemot vērā saņēmējam piešķirto novērtējumu un darījuma nodrošinājuma pakāpi, šai bāzei piemēro papildu rezervi 400 bāzes punktu apmērā. Tādējādi procentu likmju subsīdijas, ko pieļauj pagaidu shēma, būtu 13,40 %. Darījuma faktiskās finansējuma izmaksas (12,44 %) ir mazākas nekā šī likme.
X.5. Secinājums par saderīgumu
(79)
Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija secina, ka aizdevums A un aizdevums B ir daļēji saderīgi kā subsidētu aizdevumu pasākumi saskaņā ar pagaidu shēmu.
(80)
Īpaši Komisija uzskata, ka starpība starp darījumu faktisko atlīdzību un subsidēto likmi ir nesaderīga, savukārt starpība starp subsidēto likmi un standarta tirgus likmi ir saderīga, pamatojoties uz pagaidu shēmu.
XI. ATGŪŠANA
(81)
Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību un Tiesas izveidoto praksi gadījumos, kad atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu, Komisija var pieņemt lēmumu, ka attiecīgajai valstij atbalsts jāatceļ vai jāmaina (39). Tiesa arī konsekventi apgalvojusi, ka valsts pienākums atcelt atbalstu, ko Komisija uzskata par nesaderīgu ar iekšējo tirgu, izveidots, lai atjaunotu iepriekš pastāvējušo situāciju (40). Šajā kontekstā Tiesa noteikusi, ka šo mērķi sasniedz, kad saņēmējs atmaksājis summas, kas tam piešķirtas nelikumīga atbalsta veidā, tādējādi atsakoties no priekšrocības, kāda tam bijusi salīdzinājumā ar konkurentiem tirgū, un ir atjaunota pirms atbalsta maksājuma bijusī situācija (41).
(82)
Ievērojot šo tiesas praksi, Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 (42) 14. pantā noteikts: “kad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja”.
(83)
Tādējādi, ja attiecīgie pasākumi uzskatāmi par nelikumīgu un daļēji nesaderīgu atbalstu, nesaderīgā daļa jāatgūst, lai atjaunotu situāciju, kāda pastāvēja tirgū pirms atbalsta piešķiršanas. Tāpēc atgūšanu veic, sākot no dienas, kad saņēmējs guvis priekšrocības, t. i., kad saņēmējam tika piešķirts atbalsts, un saņēmējam jāsedz atgūšanas procenti līdz faktiskajai atgūšanai.
(84)
Ņemot vērā X.5. iedaļu, pasākumu nesaderīgo atbalsta elementu aprēķina kā starpību starp saderīgo pagaidu shēmā noteikto subsidēto likmi un kopējām faktiskajām finansēšanas izmaksām (t. i., procentu likmi, kam pieskaita garantijas prēmiju) finansējuma piešķiršanai.
(85)
Precīzo atgūstamo summu aprēķina Ungārijas valsts iestādes.
XII. SECINĀJUMS
(86)
Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija secina, ka aizdevuma A un aizdevuma B pasākumi par labu uzņēmumam Nitrogénmuvek ir valsts atbalsts Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta nozīmē.
(87)
Turklāt Komisija secina, ka A aizdevums un B aizdevums ir daļēji saderīgs ar iekšējo tirgu kā subsidētu aizdevumu pasākumi saskaņā ar pagaidu shēmu. Īpaši starpība starp pagaidu shēmā noteikto subsidēto likmi un standarta tirgus likmi ir saderīga. Tajā pašā laikā starpība starp darījuma faktisko atlīdzību un subsidēto likmi nav saderīga ar iekšējo tirgu.
(88)
Tā kā aizdevums A un aizdevums B jāuzskata par nelikumīgu un daļēji saderīgu atbalstu, nesaderīgā daļa jāatgūst no uzņēmuma Nitrogénművek, lai atjaunotu situāciju, kas pastāvēja tirgū pirms atbalsta piešķiršanas.
(89)
Konkrēto atgūstamo summu aprēķina Ungārijas valsts iestādes. To aprēķina kā starpību starp pagaidu shēmā noteikto saderīgo subsidēto likmi un kopējām faktiskajām finansēšanas izmaksām (t. i., procentu likmi, kam pieskaita garantijas prēmiju) finansējuma piešķiršanai.
(90)
Komisija arī secina, ka aizdevuma A garantija 100 % apmērā nav valsts atbalsts Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta nozīmē par labu MFB,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Ieguldījumu aizdevums EUR 52 miljonu apmērā un aizdevums pašreizējo iekārtu darbībai HUF 10 miljardu apmērā, ko Ungārija piešķīrusi uzņēmumam Péti Nitrogénművek Zrt., ir valsts atbalsts Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta nozīmē.
2. pants
1. Valsts atbalsts, ko Ungārija nelikumīgi piešķīrusi uzņēmumam Péti Nitrogénművek Zrt., pārkāpjot Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 3. punktu, ir daļēji saderīgs un daļēji nesaderīgs ar iekšējo tirgu.
2. Nelikumīgais valsts atbalsts, ko veido starpība starp pagaidu shēmā noteikto subsidēto procentu likmi un attiecīgo atsauces likmi, ir saderīgs ar iekšējo tirgu.
3. Nelikumīgais valsts atbalsts, ko veido starpība starp pasākumu faktisko atlīdzību un pagaidu shēmā noteikto subsidēto procentu likmi, nav saderīgs ar iekšējo tirgu.
4. Ungārija nedrīkst piešķirt 3. punktā minēto valsts atbalstu, un aizliegums stājas spēkā šā lēmuma paziņošanas dienā.
3. pants
1. Ungārijai jāatgūst no saņēmēja 2. panta 3. punktā minētais atbalsts.
2. Atgūstamā summa ietver procentus, sākot no dienas, kurā līdzekļi nodoti saņēmēja rīcībā, līdz dienai, kurā līdzekļi faktiski atgūti.
3. Procentus piemēro gan parāda pamatsummai, gan procentiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 794/2004 V nodaļu.
4. pants
1. Šā lēmuma 2. panta 3. punktā minētais atbalsts jāatgūst nekavējoties un efektīvi.
2. Ungārijai jānodrošina šā lēmuma īstenošana četru mēnešu laikā pēc tā paziņošanas.
5. pants
1. Divu mēnešu laikā pēc šā lēmuma paziņošanas Ungārija iesniedz Komisijai šādu informāciju:
a)
kopējo summu (pamatsummu un atgūšanas procentus), kas jāatgūst no saņēmēja;
b)
detalizētu aprakstu par jau veiktajiem un plānotajiem pasākumiem, lai nodrošinātu atbilstību šim lēmumam;
c)
pamatojuma dokumentus, kuros norādīts, ka saņēmējam likts atmaksāt atbalstu.
2. Ungārija informē Komisiju par to, kā virzās valsts veiktie pasākumi, īstenojot šo lēmumu, līdz tiek pabeigta 2. panta 3. punktā minētā atbalsta un procentu atgūšana. Ungārija pēc vienkārša Komisijas pieprasījuma saņemšanas nekavējoties iesniedz informāciju par jau veiktajiem un plānotajiem pasākumiem, lai nodrošinātu atbilstību šim lēmumam. Tā arī sniedz sīku informāciju par atbalsta summām un atgūšanas procentu likmi, kas jau atgūta no saņēmēja.
6. pants
Šis lēmums adresēts Ungārijas Republikai.
Briselē, 2010. gada 27. oktobrī