NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1031/2010
ze dne 12. listopadu 2010
o harmonogramu, správě a jiných aspektech dražeb povolenek na emise skleníkových plynů v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října 2003 o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství a o změně směrnice Rady 96/61/ES (1), a zejména na čl. 3d odst. 3 a čl. 10 odst. 4 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Směrnice 2003/87/ES byla revidována a změněna směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2008/101/ES ze dne 19. listopadu 2008, kterou se mění směrnice 2003/87/ES za účelem začlenění činností v oblasti letectví do systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství (2), a směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/29/ES ze dne 23. dubna 2009, kterou se mění směrnice 2003/87/ES s cílem zlepšit a rozšířit systém pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství (3). Jedním ze zlepšení, která jsou v revizi směrnice 2003/87/ES stanovena, je skutečnost, že základním způsobem přidělování by mělo být dražení, neboť je nejjednodušším a podle všeobecného mínění hospodářsky nejúčinnějším prostředkem. Účinnost systému pro obchodování s emisemi spočívá v jasném signálu o ceně uhlíku, aby bylo dosaženo snížení emisí skleníkových plynů s co nejmenšími náklady. Dražba by tento signál o ceně uhlíku měla podpořit a posílit.
(2)
Podle čl. 10 odst. 1 směrnice 2003/87/ES draží členské státy povolenky, na které se vztahuje kapitola III této směrnice a které nejsou přiděleny bezplatně. Proto musí členské státy dražit povolenky, které nejsou přiděleny bezplatně. Nemohou použít jiné způsoby přidělování a ani by nemohly povolenky, které nebyly bezplatně přiděleny, namísto vydražení zadržet nebo zrušit.
(3)
V čl. 10 odst. 4 směrnice 2003/87/ES jsou stanoveny různé cíle dražebního procesu. Tento proces by měl být předvídatelný, zejména pokud jde o načasování a sled dražeb a o předpokládaný objem povolenek, jež budou v dražbách nabízeny. Dražby by měly být pořádány tak, aby malé a střední podniky, na které se systém obchodování s emisemi vztahuje, měly k dražbám plný, náležitý a spravedlivý přístup, aby byl zaručen přístup malým producentům emisí, aby účastníci měli ve stejný okamžik přístup k informacím, aby účastníci dražby nenarušovali a aby organizace dražeb a účast na nich byla efektivní z hlediska nákladů a předcházelo se zbytečným administrativním nákladům.
(4)
Tyto cíle by měly být chápány v souvislosti s všeobecnými záměry revize směrnice 2003/87/ES, mezi něž mimo jiné patří lepší harmonizace, zabránění narušení hospodářské soutěže a větší předvídatelnost, které by měly posílit signál o ceně uhlíku, aby bylo dosaženo snížení emisí s co nejmenšími náklady. Zvýšené úsilí o snížení emisí vyžaduje nejvyšší možný stupeň hospodářské výkonnosti na základě plně harmonizovaných podmínek přidělování v rámci Unie.
(5)
Podle ustanovení čl. 3d odst. 1 směrnice 2003/87/ES se v období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012 vydraží 15 % povolenek, na které se vztahuje kapitola II uvedené směrnice, přičemž podle ustanovení čl. 3d odst. 2 se v období následujícím po 1. lednu 2013 vydraží stejný procentní podíl povolenek, na které se vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES. V čl. 3d odst. 3 se požaduje přijetí nařízení obsahujícího podrobná ustanovení pro dražby povolenek, na které se vztahuje kapitola II a které nemusí být vydány zdarma, prováděné členskými státy podle čl. 3d odst. 1 a 2 nebo čl. 3f odst. 8 směrnice 2003/87/ES.
(6)
Podle většiny zúčastněných stran zapojených do konzultace před přijetím tohoto nařízení, naprosté většiny členských států a posouzení dopadů provedeného Komisí lze všeobecných cílů přezkumu směrnice 2003/87/ES nejlépe dosáhnout společnou infrastrukturou dražebního procesu, kdy jsou dražby konány společnou dražební platformou. Tento přístup zamezuje narušování vnitřního trhu. Umožňuje nejvyšší možný stupeň hospodářské výkonnosti a povoluje přidělování povolenek při dražbě na základě plně harmonizovaných podmínek v rámci Unie. Navíc konání dražeb prostřednictvím společné dražební platformy nejlépe posiluje signál o ceně uhlíku, který vyžadují hospodářské subjekty k investičním rozhodnutím nezbytným k tomu, aby dosáhly snížení emisí skleníkových plynů s co nejmenšími náklady.
(7)
Podle většiny zúčastněných stran zapojených do konzultace před přijetím tohoto nařízení, naprosté většiny členských států a posouzení dopadů provedeného Komisí lze společnou infrastrukturou dražebního procesu, kdy jsou dražby konány společnou dražební platformou, nejlépe dosáhnout i cílů uvedených v čl. 10 odst. 4 směrnice 2003/87/ES. Tento přístup představuje nákladově nejefektivnější prostředek dražení povolenek bez zbytečné administrativní zátěže, která by nutně vyplynula z použití více dražebních infrastruktur. Jedná se o nejlepší způsob poskytnutí otevřeného, transparentního a nediskriminačního přístupu k dražbám, jak právně, tak fakticky. Tento společný přístup by zajistil předvídatelnost kalendáře dražeb a nejlépe by posílil zřetelnost signálu o ceně uhlíku. Společná dražební infrastruktura je důležitá zejména pro poskytování spravedlivého přístupu malým a středním podnikům, na které se systém obchodování s emisemi vztahuje, a přístupu malým producentům emisí. Náklady na seznámení se s více než jednou dražební platformou a na registraci a účast ve více než jedné dražební platformě by pro tyto společnosti byly zvláště zatěžující. Společná dražební platforma usnadňuje co nejširší účast v rámci Unie, a tím nejlépe zmírňuje riziko toho, že uživatelé naruší fungování dražeb jejich využitím k praní peněz, financování terorismu, trestné činnosti nebo zneužívání trhu.
(8)
Nicméně s cílem zmírnit riziko omezené hospodářské soutěže na trhu s uhlíkem toto nařízení stanoví možnost, aby členské státy vystoupily ze společné dražební platformy tím, že jmenují své vlastní dražební platformy pod podmínkou, že tyto alternativní platformy jsou uvedeny na seznamu v příloze tohoto nařízení. Uvedení na seznam by mělo vycházet z oznámení alternativní platformy jmenujícím členským státem Komisi. Tato možnost však nevyhnutelně předpokládá jen neúplnou harmonizaci dražebního procesu, a proto by opatření zavedená tímto nařízením měla být přezkoumána během počátečního pětiletého období a po konzultaci se zúčastněnými stranami s cílem provést veškeré změny, jež budou vzhledem k nabytým zkušenostem považovány za nezbytné. Poté, co Komise obdrží od členského státu oznámení v souvislosti s alternativní platformou, měla by bez zbytečného odkladu jednat s cílem tuto alternativní platformu uvést na seznam.
(9)
Kromě toho by měl mít členský stát možnost požádat subjekt sledující dražby, aby vypracoval zprávu o fungování dražební platformy, již má v úmyslu jmenovat, například při přípravě změn tohoto nařízení s cílem uvést alternativní dražební platformy na seznam. Subjekt sledující dražby by měl dále pravidelně přezkoumávat slučitelnost všech dražebních platforem s tímto nařízením a s cíli čl. 10 odst. 4 směrnice 2003/87/ES a podávat o tom zprávu členským státům, Komisi a příslušné dražební platformě. Tento přezkum by měl zahrnout vliv dražeb na postavení dražebních platforem na sekundárním trhu. Aby se zabránilo tomu, že by členské státy zůstaly nevědomky členem některé dražební platformy i po skončení jejího jmenovacího období, měly by veškeré smlouvy o jmenování dražební platformy obsahovat příslušná ustanovení, na jejichž základě by dražební platforma musela předat všechen hmotný a nehmotný majetek nezbytný ke konání dražeb jejím nástupcem.
(10)
Volba počtu dražebních platforem a typu subjektu, který se může stát dražební platformou, jsou podkladem pro ustanovení přijatá v tomto nařízení, která se týkají předvídatelného kalendáře dražeb, jakož i pro opatření týkající se přístupu k dražbám, pro způsob pořádání dražeb a pro ustanovení o správě zajištění, plateb a dodání a o dohledu nad dražbami. Tato ustanovení by nemohla být přijata Komisí v plně harmonizovaném nařízení bez znalosti počtu dražebních platforem a zvláštních schopností subjektu vybraného ke konání dražeb. Z tohoto důvodu vycházejí opatření přijatá v tomto nařízení z toho, že dražby jsou konány prostřednictvím společné dražební platformy, jež by měla stanovit postup pro zjišťování počtu a kvality jiných dražebních platforem, které se členský stát případně rozhodne používat.
(11)
Vzhledem k omezením nastíněným v 10. bodu odůvodnění, je vhodné, aby uvedení alternativní dražební platformy na seznam v příloze tohoto nařízení podléhalo podmínkám nebo povinnostem. Uvedením alternativní platformy v příloze tohoto nařízení není dotčena pravomoc Komise navrhnout odstranění dražební platformy ze seznamu v případě, že poruší toto nařízení nebo cíle čl. 10 odst. 4 směrnice 2003/87/ES. Jestliže alternativní dražební platforma na seznamu uvedena není, měl by dražící členský stát své povolenky dražit prostřednictvím společné dražební platformy. Komise by měla v nařízení Komise přijatém podle čl. 19 odst. 3 směrnice 2003/87/ES stanovit opatření k pozastavení výkonu procesů vztahujících se k dražbě povolenek v situaci, kdy alternativní platforma porušuje toto nařízení nebo cíle čl. 10 odst. 4 směrnice 2003/87/ES.
(12)
Podrobná ustanovení týkající se dražebního procesu, který bude pořádán alternativní dražební platformou by měla být posouzena Komisí a měla by být konzultována s výborem uvedeným v čl. 23 odst. 3 směrnice 2003/87/ES v souladu s regulativním postupem s kontrolou podle čl. 10 odst. 4 směrnice 2003/87/ES. Toto posouzení je nezbytné k zajištění toho, aby jmenování alternativní dražební platformy, jež každý členský stát, který se pro alternativní platformu rozhodne, provádí na vnitrostátní úrovni, podléhalo podobné úrovni kontroly, jaké podléhá jmenování společné dražební platformy v rámci společného postupu stanoveného tímto nařízením. Členské státy, jež se účastní společného zadání společné dražební platformy, tak činí společně s Komisí, která bude do celého zadávacího řízení zapojena. Navíc členským státům, které se rozhodnou pro alternativní platformu, bude ve společném zadávacím řízení udělen status pozorovatele s výhradou vhodných podmínek, které Komise sjedná s účastnícími se členskými státy v dohodě o společném zadávacím řízení.
(13)
Toto nařízení by se mělo vztahovat na dražby povolenek, na které se vztahuje kapitola II a kapitola III směrnice 2003/87/ES, podle případu od 1. ledna 2012 a od 1. ledna 2013. V zájmu zajištění řádného fungování trhů s uhlíkem a elektřinou by se nařízení mělo v případě nutnosti vztahovat i na dražby povolenek uvedených v kapitole III směrnice 2003/87/ES v období před rokem 2013.
(14)
Z důvodů zjednodušení a přístupnosti by vydražené povolenky měly být k dispozici pro dodání nejpozději do pěti obchodovacích dnů. Takto krátké termíny dodání by omezily potenciální negativní dopad na hospodářskou soutěž mezi dražebními platformami a místy obchodování na druhotném trhu s povolenkami. Navíc je tento způsob jednodušší a podporuje širokou účast, čímž zmírňuje riziko zneužívání trhu a lépe zajišťuje přístupnost malým a středním podnikům, na které se systém vztahuje, a malým producentům emisí. Spíše než poskytování forwardů a futures v dražbách by měl trh nabídnout optimální řešení v reakci na poptávku po derivátech povolenek. Je vhodné umožnit výběr mezi dvoudenním spotem a pětidenními futures, který bude proveden v průběhu jmenování dražební platformy s cílem posoudit nejlepší řešení výběru optimálního draženého produktu. Zatímco dvoudenní spot není finanční nástroj ve smyslu právních předpisů Unie o finančním trhu, pětidenní futures finančním nástrojem ve smyslu právních předpisů Unie o finančním trhu jsou.
(15)
Volba toho, zda by dražený produkt měl být finančním nástrojem, by měla být součástí postupů výběru dražební platformy a měla by být provedena na základě celkového posouzení nákladů a přínosů řešení nabídnutých uchazeči, kteří se účastní zadávacího řízení na základě hospodářské soutěže. Toto posouzení by se mělo zejména týkat efektivnosti nákladů, spravedlivého přístupu malých a středních podniků, na které se systém vztahuje, a malých producentů emisí, odpovídajících ochranných opatření a dohledu nad trhem.
(16)
Dokud nebudou zavedena právní opatření a technické prostředky nezbytné pro dodání povolenek, je vhodné stanovit alternativní prostředky dražby povolenek. Za tímto účelem toto nařízení stanoví možnost dražby futures a forwardů s dodáním nejpozději do 31. prosince 2013. Tyto futures a forwardy jsou finanční nástroje, které umožňují dražiteli a nabízejícím požívat ochrany podobné té, již mají k dispozici v souvislosti s předpisovým rámcem vztahujícím se na finanční trhy. Pro účely tohoto nařízení se futures liší od forwardů tím, že zatímco futures podléhají hotovostnímu variačnímu dozajištění, u forwardů je variační dozajištění zajištěno poskytnutým nehotovostním zajištěním. Je vhodné poskytnout členským státům možnost výběru toho, který typ produktu pro dražby povolenek použijí, a to v souladu s tím, který způsob krytí nejlépe vyhovuje jejich rozpočtové situaci. Pokud by bylo třeba uchýlit se k takovýmto alternativním způsobům dražby povolenek, futures a forwardy by byly draženy prozatímně prostřednictvím jedné nebo dvou dražebních platforem.
(17)
S ohledem na požadovanou jednoduchost, spravedlivost, efektivitu nákladů a potřebu zmírnit riziko zneužívání trhu by dražby měly být prováděny formou jednoho kola, zapečetěné nabídky a jednotné ceny. Vyrovnané nabídky by navíc měly být řešeny namátkově, protože to vytváří nejistotu pro nabízející tím, že postup, kdy se předem domluví na ceně nabídky, činí neudržitelným. Lze předpokládat, že dražební zúčtovací cena je úzce sladěna s cenou převládající na sekundárním trhu, zatímco dražební zúčtovací cena, která je výrazně nižší než cena převládající na sekundárním trhu, může naznačovat nedostatek v konání dražby. Pokud by takováto dražební zúčtovací cena byla přijata za převládající, mohlo by dojít ke zkreslení signálu o ceně uhlíku, narušení trhu s uhlíkem a k tomu, že nebude zajištěno, aby nabízející za povolenky zaplatili reálnou hodnotu. Za takové situace by proto dražba měla být zrušena.
(18)
Je žádoucí poměrně vysoká četnost dražeb, aby se omezil dopad dražeb na fungování sekundárního trhu, nicméně při současném zajištění dostatečné velikosti dražeb, která přiláká dostatečnou účast. Poměrně vysoká četnost snižuje riziko zneužívání trhu, protože snižuje hodnotu, o kterou nabízejícím při jednotlivých dražbách jde, a zvyšuje jejich pružnost při využívání pozdějších dražeb k úpravě svých obchodních pozic. Z těchto důvodů by toto nařízení mělo stanovit nejméně týdenní četnost dražeb povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES. Vzhledem k mnohem menšímu objemu povolenek, na které se vztahuje kapitola II uvedené směrnice, je vhodné, aby tyto povolenky byly draženy alespoň jednou za dva měsíce.
(19)
Aby byla zajištěna předvídatelnost sekundárního trhu, mělo by toto nařízení stanovit následující pravidla a postupy. Zaprvé by mělo ihned poté, co to bude po přijetí tohoto nařízení proveditelné, určit objemy všech povolenek, které se mají dražit v letech 2011 a 2012. Takto určené objemy a dražené produkty, jejichž prostřednictvím se mají dražit, budou uvedeny v příloze tohoto nařízení. Zadruhé by mělo stanovit jasná a transparentní pravidla, která určí objem povolenek určených k dražbě v jednotlivých následujících letech. Zatřetí by mělo obsahovat pravidla a postupy pro vytvoření podrobného kalendáře dražeb na jednotlivé kalendářní roky s veškerými důležitými informacemi o každé jednotlivé dražbě, a to s dostatečným předstihem před začátkem příslušného kalendářního roku. Jakékoli následné změny kalendáře dražeb by měly být možné pouze v omezeném počtu předepsaných situací. Veškeré úpravy by měly probíhat způsobem, který co nejméně ovlivní předvídatelnost kalendáře dražeb.
(20)
Objem povolenek určených k dražbě v každém roce by měl v zásadě odpovídat objemu povolenek přidělených na daný rok. Povolenky, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES a které se mají dražit v letech 2011 a 2012, jsou výjimkou. S ohledem na předpokládanou dostupnost povolenek převáděných z druhého do třetího obchodovacího období, předpokládanou dostupnost certifikovaných snížení emisí, neboli CER, a předpokládaný objem povolenek určených k prodeji v souladu s čl. 10a odst. 8 směrnice 2003/87/ES je vhodné zabývat se dopadem „dřívějších dražeb“ uspořádaných v letech 2011 a 2012 novým vyvážením objemu povolenek určených k dražbě v letech 2013 a 2014.
(21)
V souladu s poptávkou na sekundárním trhu by měl být objem povolenek určených k dražbě v každém roce rovnoměrně rozložen do průběhu celého roku.
(22)
Je vyžadován otevřený přístup s cílem podpořit účast a zajistit výsledek dražby na základě hospodářské soutěže. Předpokladem pro zajištění účasti na dražbách a výsledku dražeb na základě hospodářské soutěže je rovněž důvěra v integritu dražebního procesu, zejména v souvislosti s účastníky, kteří se dražby snaží narušit tím, že je využívají jako prostředku k praní peněz, financování terorismu, trestné činnosti nebo zneužívání trhu. Zajištění integrity dražeb vyžaduje, aby přístup k dražbám podléhal minimálním požadavkům na přiměřenou hloubkovou kontrolu klienta. V zájmu zajištění nákladové efektivnosti těchto kontrol by měla být přiznávána způsobilost k žádosti o povolení k účasti v dražbách snadno určitelným a dobře definovaným kategoriím účastníků, zejména provozovatelům stacionárních zařízení a provozovatelům letadel, na které se vztahuje systém pro obchodování s emisemi, a regulovaným finančním subjektům, jako jsou investiční podniky a úvěrové instituce. Způsobilá k žádosti o povolení k podávání nabídek při dražbách by měla být také obchodní seskupení provozovatelů nebo provozovatelů letadel, např. partnerství, společné podniky a konsorcia jednající jako zástupci svých členů. Proto by bylo rozumné vymezit způsobilost k žádosti o povolení k účasti v dražbách hned na začátku, aniž by se vyloučila možnost rozšířit přístup k dražbám na další kategorie účastníků na základě zkušeností získaných v dražbách, nebo poté, co Komise podle čl. 12 odst. 1a směrnice 2003/87/ES prověří, zda je trh s emisními povolenkami dostatečně chráněn před zneužitím.
(23)
Z důvodů právní jistoty by toto nařízení mělo dále stanovit, že se na dražební platformu vztahují příslušná ustanovení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/60/ES ze dne 26. října 2005 o předcházení zneužití finančního systému k praní peněz a financování terorismu (4). To je důležité zejména s ohledem na skutečnost, že dražební platforma musí zajišťovat přístup nejen investičním podnikům a úvěrovým institucím, ale i provozovatelům a provozovatelům letecké dopravy, jakož i ostatním osobám, které jsou oprávněny podávat nabídky na svůj vlastní účet nebo jménem jiných subjektů, které samy nepodléhají směrnici 2005/60/ES.
(24)
Toto nařízení by mělo účastníkům poskytnout volbu přístupu k dražbám přímo přes internetové nebo vyhrazené připojení, prostřednictvím oprávněných finančních zprostředkovatelů, nad nimiž je vykonáván dohled, nebo jiných osob, které jsou členskými státy oprávněny k podávání nabídek na svůj vlastní účet nebo jménem klientů své hlavní činnosti, pokud jejich hlavní činností není poskytování investičních a bankovních služeb a pokud tyto jiné osoby splňují opatření na ochranu investorů a opatření pro hloubkovou kontrolu klienta rovnocenná těm, jež se vztahují na investiční podniky.
(25)
Zařazením jiných osob oprávněných členskými státy na seznam osob způsobilých k žádosti o povolení k podávání nabídek má být zajištěn nepřímý přístup provozovatelům a provozovatelům letadel nejen prostřednictvím finančních zprostředkovatelů, ale i prostřednictvím jiných zprostředkovatelů, s nimiž mají trvající klientský vztah, např. jejich dodavatelů energie nebo paliva, kteří jsou vyjmuti z oblasti působnosti směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů, o změně směrnice Rady 85/611/EHS a 93/6/EHS a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/12/ES a o zrušení směrnice Rady 93/22/EHS (5) podle čl. 2 odst. 1 písm. i) uvedené směrnice.
(26)
Z hlediska právní jistoty a transparentnosti by toto nařízení mělo obsahovat podrobná ustanovení o jiných aspektech dražeb, jako jsou velikost lotů, možnost stáhnout nebo upravit podané nabídky, měna použitá pro podávání nabídek a pro platbu, předkládání a zpracovávání žádostí o povolení k podávání nabídek a odmítnutí, zrušení nebo pozastavení povolení.
(27)
Každý členský stát by měl jmenovat dražitele, který bude zodpovědný za dražby povolenek jménem jmenujícího členského státu. Dražební platforma by měla být zodpovědná pouze za konání dražeb. Mělo by být umožněno, aby téhož dražitele jmenoval více než jeden členský stát. Dražitel by měl jednat samostatně jménem každého jmenujícího členského státu. Měl by odpovídat za dražby povolenek na dražební platformě a za příjem a vyplácení výnosů z dražeb, které připadají jednotlivým jmenujícím členským státům, příslušnému členskému státu. U smluv mezi členskými státy a jejich dražitelem je důležité, aby byly slučitelné se smlouvami mezi dražitelem a dražební platformou a aby v případě sporu byly rozhodující druhé z uvedených smluv.
(28)
Dále je nezbytné, aby dražitel jmenovaný členským státem, který se neúčastní společné dražební platformy a který jmenuje svou vlastní dražební platformu, získal povolení nejen od dražební platformy jmenované příslušným členským státem, ale i od společné dražební platformy. To je žádoucí pro zajištění hladkého přechodu z alternativní dražební platformy na společnou dražební platformu, pokud je to vyžadováno zejména v případě, že dražební platforma není uvedena na seznamu v příloze tohoto nařízení.
(29)
Požadavek, aby dražební platforma byla regulovaným trhem, vychází ze snahy využít ke správě dražeb organizační infrastrukturu dostupnou na sekundárním trhu. Regulované trhy jsou vázány zejména směrnicí 2004/39/ES a směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/6/ES ze dne 28. ledna 2003 o obchodování zasvěcených osob a manipulaci s trhem (zneužívání trhu) (6) s cílem zajistit řadu záruk při provádění jejich operací. Tyto záruky zahrnují opatření k odhalování a řešení potenciálních negativních důsledků, které by na provoz regulovaného trhu nebo jeho účastníky mohl mít jakýkoli střet zájmů, opatření k odhalování a řízení rizik, kterým jsou vystaveni, a k zavedení účinných opatření k jejich zmírnění, opatření k zavedení mechanismů řádného řízení technických operací systému, včetně nouzových opatření pro případ narušení systémů obchodování, opatření k vytvoření transparentních a pevně stanovených pravidel a postupů zajišťujících spravedlivé a řádné obchodování a stanovících objektivní kritéria pro efektivní provádění příkazů, opatření umožňující efektivní a včasné dokončení transakcí prováděných v rámci jejich systémů a opatření dávající k dispozici dostatečné finanční zdroje umožňující řádné fungování trhu s ohledem na povahu a rozsah transakcí uzavíraných na trhu a rozsah a stupeň rizik, kterým jsou vystaveni.
(30)
Požadavek, aby dražební platforma byla regulovaným trhem, má několik dalších výhod. Umožňuje spolehnout se na organizační infrastrukturu, zkušenosti, schopnosti a transparentní povinná provozní pravidla trhu. To má mimo jiné význam pro zúčtování a vypořádání transakcí, jakož i pro sledování souladu s pravidly samotného trhu a s jinými právními závazky, např. zákazem zneužívání trhu a zajištěním mechanismů mimosoudního urovnávání sporů. Tento způsob je nákladově efektivní a pomáhá chránit provozní integritu dražeb. Pravidla týkající se střetu zájmů regulovaných trhů vyžadují, aby byl dražitel nezávislý na dražební platformě, jejích vlastnících nebo jejím organizátorovi trhu, aby nebylo narušeno správné fungování regulovaného trhu. Navíc mnoho potenciálních účastníků dražeb již bude členy nebo účastníky různých regulovaných trhů působících na sekundárním trhu.
(31)
Podle směrnice 2004/39/ES jsou regulované trhy a jejich organizátoři povolováni a je nad nimi vykonáván dohled příslušnými vnitrostátními orgány členského státu, ve kterém je regulovaný trh nebo jeho organizátor registrován nebo kde má sídlo (tj. domovský členský stát). Aniž jsou dotčena příslušná ustanovení směrnice 2003/6/ES, zejména trestní sankce stanovené ve vnitrostátních právních předpisech o zneužívání trhu, je právem uplatňovaným na regulované trhy veřejné právo domovského členského státu, takže podléhají jurisdikci správních soudů v domovském členském státě, jak stanoví vnitrostátní právní předpisy. Tento předpisový rámec se vztahuje na obchodování, a nikoli na dražby, a pouze na finanční nástroje, a nikoli na spotové produkty. Z důvodů právní jistoty je proto vhodné v tomto nařízení stanovit, aby domovský členský stát regulovaného trhu, který je jmenován jako dražební platforma, zajistil, aby jeho vnitrostátní právo rozšířilo příslušná ustanovení výše zmíněného předpisového rámce i na dražby konané dražební platformou, která spadá pod jeho jurisdikci. Dále by toto nařízení mělo vyžadovat, aby dražební platforma stanovila mimosoudní řešení sporů a aby dotyčný členský stát stanovil právo na odvolání vůči rozhodnutím mechanismu mimosoudního řešení sporů u příslušných soudů bez ohledu na to, zda je draženým produktem finanční nástroj nebo spotová smlouva.
(32)
Hospodářská soutěž mezi různými potenciálními dražebními platformami musí být zajištěna zadávacím řízením na základě hospodářské soutěže na jmenování dražební platformy, jestliže to vyžaduje unijní nebo vnitrostátní právo zadávání veřejných zakázek. Dražební platforma by měla být připojena alespoň k jednomu systému zúčtování nebo systému vypořádání. K dražební platformě může být připojen více než jeden systém zúčtování nebo systém vypořádání. Jmenování společné dražební platformy by mělo platit po omezené období nejvýše pěti let. Jmenování alternativních dražebních platforem by mělo platit po omezené období nejvýše tří let, které lze prodloužit o další dva roky a během něhož by měla být přezkoumána opatření, jimiž se řídí všechny dražební platformy. Stanovení tříletého období pro alternativní dražební platformu má zajistit minimální délku jmenovacího období alternativní dražební platformy a zároveň umožnit členskému státu připojit se po uplynutí tříletého období ke společné dražební platformě, pokud se tak rozhodne, aniž je dotčena možnost jmenujícího členského státu prodloužit jmenování alternativní platformy o další dva roky, dokud Komise nepředloží výsledky přezkumu. Po uplynutí každého jmenovacího období by mělo být uspořádáno nové zadávací řízení na základě hospodářské soutěže, jestliže to vyžaduje unijní nebo vnitrostátní právo zadávání veřejných zakázek. Očekává se, že dopad na sekundární trh plynoucí z výběru společné dražební platformy pro vykonávání dražeb bude omezený, protože by měly být draženy pouze povolenky s dodáním nejpozději do pěti dnů.
(33)
Provádění dražeb, vytvoření a správa kalendáře dražeb a různé další úkoly týkající se dražeb, jako je správa aktualizované internetové stránky přístupné v celé Unii, vyžadují společný postup členských států a Komise ve smyslu čl. 91 odst. 1 třetího pododstavce nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (7) (finanční nařízení). Potřeba společného postupu vychází z unijního rámce systému pro obchodování s emisemi, ze všeobecných cílů politiky přezkumu směrnice 2003/87/ES a ze skutečnosti, že Komise je podle směrnice 2003/87/ES přímo odpovědná za podrobné provádění řady prvků systému pro obchodování s emisemi, které mají přímý dopad zejména na kalendář dražeb a na sledování dražeb. Z tohoto důvodu by toto nařízení mělo stanovit, aby zadávací řízení na základě hospodářské soutěže na jmenování společné dražební platformy a subjektu sledujícího dražby probíhalo formou společného zadávacího řízení Komise a členských států ve smyslu článku 125c nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (8). Článek 125c nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002 dovoluje používat pravidla zadávání zakázek vztahující se na Komisi pro společné zadávání zakázek mezi členskými státy a Komisí. S ohledem na unijní rámec zadávání zakázek je vhodné uplatnit na společné zadávací řízení v příslušné míře pravidla zadávání zakázek obsažená ve finančním nařízení a v nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002. Toto nařízení by mělo určit dražební služby, které mají zadávat členské státy, a služby technické podpory, které má zadávat Komise, a to zejména s ohledem na případné rozhodnutí o dokončení nehotových příloh tohoto nařízení, na vhodnou četnost dražeb, na koordinaci kalendářů dražeb různých dražebních platforem, na stanovení maximální velikosti nabídky a na změny nařízení, především pokud jde o propojení s jinými systémy a službami s cílem podpořit správné porozumění pravidlům dražeb uplatňovaným mimo Unii. Je vhodné, aby Komise tyto služby zadala společné dražební platformě, která má nejvíce zkušeností s pořádáním dražeb jménem více než jednoho členského státu. Tím není dotčena možnost konzultace s jinými dražebními platformami nebo s jinými zúčastněnými stranami.
(34)
Dražební platformy by měly být zadávány pomocí otevřeného a transparentního výběrového řízení na základě hospodářské soutěže, pokud jmenování dražební platformy členským státem, který se neúčastní společného postupu, nepodléhá pravidlům zadávání zakázek podle unijního i vnitrostátního práva zadávání veřejných zakázek. Při jmenování dražebních platforem a k nim připojeného systému zúčtování nebo systému vypořádání by se měla vzít v potaz řešení, která nabízejí uchazeči pro zajištění efektivnosti nákladů, plného, náležitého a spravedlivého přístupu k podávání nabídek v dražbách pro malé a střední podniky a přístupu malých producentů emisí a pro zajištění silného dohledu nad dražbami včetně ustanovení mechanismu mimosoudního řešení sporů. Dražební platforma, která draží forwardy nebo futures, může být výjimečně zadána na základě toho, že smí používat přístupová opatření, platební a dodací podmínky a pravidla pro dohled nad trhem, která platí na sekundárním trhu. Zvláštní postupy, které je třeba dodržovat při výběru společné dražební platformy, by měly být upřesněny v dohodě uzavřené mezi Komisí a členskými státy, v níž by měla být stanovena praktická úprava vyhodnocování žádostí o účast nebo nabídek a zadání zakázky, jakož i právo rozhodné pro zakázku a soud příslušný pro řešení sporů v souladu s požadavky článku 125c nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002.
(35)
S výhradou platných pravidel zadávání veřejných zakázek, včetně pravidel týkajících se zamezení střetu zájmů a zachování důvěrnosti, lze členským státům, které se neúčastní společného postupu k zadání společné dražební platformy, udělit status pozorovatele v celém společném zadávacím řízení nebo v jeho části na základě podmínek sjednaných mezi členskými státy, které se účastní společného postupu, a Komisí v dohodě o společném zadávacím řízení. Tento přístup by mohl být žádoucí pro snazší sbližování alternativních dražebních platforem se společnou dražební platformou, pokud jde o ty aspekty dražebního procesu, jež nejsou v tomto nařízení plně harmonizovány.
(36)
Je vhodné, aby členské státy, které se rozhodnou neúčastnit se společného postupu pro jmenování společné dražební platformy, avšak rozhodnou se jmenovat svou vlastní dražební platformu, informovaly v poměrně krátké době od vstupu tohoto nařízení v platnost o svém rozhodnutí Komisi. Dále musí Komise posoudit, zda členské státy, které jmenují svou vlastní dražební platformu, přijaly nezbytná opatření k zajištění toho, aby dražební proces splňoval ustanovení tohoto nařízení, jakož i cíle čl. 10 odst. 4 směrnice 2003/87/ES. Dále je nezbytné, aby Komise koordinovala podrobné kalendáře dražeb, které navrhují dražební platformy jiné než společná dražební platforma, s kalendáři dražeb navrhovanými společnou dražební platformou. Jakmile Komise posoudí všechny alternativní dražební platformy, měla by tyto dražební platformy, jejich jmenující členské státy a platné podmínky nebo povinnosti, včetně podmínek nebo povinností týkajících se jejich příslušných kalendářů dražeb, uvést v příloze tohoto nařízení. Uvedení na tomto seznamu neznamená, že Komise potvrzuje soulad jmenujícího členského státu s pravidly zadávacího řízení, která platí pro jmenování jimi zvolené dražební platformy.
(37)
Podle čl. 10 odst. 3 směrnice 2003/87/ES členské státy určí způsob, jakým mají být využity výnosy z dražeb povolenek. Aby se vyloučily veškeré nejasnosti, mělo by toto nařízení stanovit převod výnosů z dražeb přímo na dražitele jmenovaného každým členským státem.
(38)
S ohledem na to, že dražba povolenek spočívá v jejich primární emisi na sekundární trh, a nikoli v jejich bezplatném přidělení přímo provozovatelům a provozovatelům letadel, není vhodné vázat systém zúčtování nebo systém vypořádání povinnostmi spojenými s konkrétním uskutečněním dodání povolenek úspěšným nabízejícím nebo jejich právním nástupcům v případě, kdy dodání neuskuteční z důvodu, který nemohl/nemohly ovlivnit. Toto nařízení by proto mělo stanovit, že jedinými opravnými prostředky pro úspěšné nabízející nebo jejich právní nástupce v případě, kdy nedojde k dodání vydražených povolenek, je přijetí opožděného dodání. Je však třeba umožnit, aby vydražené povolenky, které nejsou dodány včas v důsledku neúplné platby, byly draženy při následujících dražbách pořádaných stejnou dražební platformou.
(39)
Není vhodné, aby členské státy musely při dražbě skládat jiné zajištění než samotné povolenky, protože jediné závazky členských států se týkají dodání povolenek. Toto nařízení by proto mělo stanovit, že jedinou povinností členských států při dražbě dvoudenního spotu nebo pětidenních futures definovaných v tomto nařízení je dražené povolenky předem složit do úschovy na účet, který v registru Unie drží systém zúčtování nebo systém vypořádání jednající jako depozitář/depozitáři.
(40)
Je však nezbytné, aby dražební platforma včetně k ní připojeného systému zúčtování nebo systému vypořádání zavedla přiměřené zajištění a veškeré další procesy řízení rizik, které zajistí, že dražitelé obdrží za povolenky vydražené za dražební zúčtovací cenu platbu v plné výši bez ohledu na to, zda je úspěšný nabízející nebo jeho právní nástupce v prodlení s platbou.
(41)
Z důvodů efektivnosti nákladů by úspěšní nabízející měli mít možnost obchodovat povolenky, které jim byly při dražbě přiděleny, již před dodáním těchto povolenek. Výjimku z tohoto požadavku obchodovatelnosti lze učinit jen v případě, že jsou povolenky dodány do dvou obchodovacích dnů po dražbě. V důsledku toho toto nařízení stanoví možnost přijmout platbu od právního nástupce úspěšného nabízejícího místo od samotného úspěšného nabízejícího a uskutečňovat dodání právnímu nástupci úspěšného nabízejícího místo samotnému úspěšnému nabízejícímu. Tato možnost by však neměla vést k obcházení požadavků na způsobilost k žádosti o podávání nabídek při dražbách.
(42)
Je vhodné, aby struktura a výše poplatků uplatňovaných dražebními platformami a k nim připojeným systémem zúčtování nebo systémem vypořádání nebyly méně příznivé než srovnatelné poplatky a podmínky uplatňované na transakce na sekundárním trhu. V zájmu transparentnosti by všechny poplatky a podmínky měly být srozumitelné, podrobně rozepsané a veřejně přístupné. Obecně platí, že náklady na dražbu by měly pokrýt poplatky uhrazené nabízejícími v souladu s podmínkami smlouvy o jmenování dražební platformy. Je však důležité, aby se členské státy za účelem zadání nákladově efektivní společné dražební platformy účastnily společného postupu od počátku. Z tohoto důvodu je vhodné, aby se po členských státech, které se společného postupu účastní v pozdější fázi, mohlo požadovat, aby nesly své náklady, a aby výše těchto nákladů byla odečtena od nákladů, jež jinak nesou nabízející. Tato ustanovení by však neměla znevýhodnit členské státy, které se budou chtít společného postupu účastnit po skončení jmenovacího období alternativní dražební platformy. Členské státy by neměly být znevýhodněny ani v případě, kdy se společného postupu přechodně účastní proto, že oznámená alternativní platforma není uvedena na seznamu. Dražitel by měl v krajním případě platit pouze za přístup k dražební platformě, avšak případné náklady na systém zúčtování a vypořádání by měli podle obecné zásady nést nabízející.
(43)
Nicméně je vhodné stanovit, aby náklady na subjekt sledující dražby nesly členské státy a aby byly odečteny z výnosů z dražeb. Dále je vhodné, aby smlouva o jmenování subjektu sledujícího dražby rozlišovala mezi náklady subjektu sledujícího dražby, které se liší především podle počtu dražeb, a všemi ostatními náklady. Určení přesné hranice mezi těmito náklady by mělo být ponecháno společnému zadávacímu řízení.
(44)
Měl by být určen nestranný subjekt sledující dražby, který by sledoval soulad dražebního procesu s cíli čl. 10 odst. 4 směrnice 2003/87/ES, soulad s ustanoveními tohoto nařízení a důkazy o protisoutěžním chování nebo o zneužívání trhu a podával o tom zprávy. Sledování dražeb vyžaduje společný postup členských států a Komise, jako v případě dražeb, a proto je vhodné společné zadávací řízení. Dražební platformy, dražitelé a příslušné vnitrostátní orgány odpovědné za dohled nad dražební platformou, investičními podniky nebo úvěrovými institucemi nebo jinými osobami oprávněnými podávat nabídky jménem jiných účastníků dražeb nebo za vyšetřování a trestní stíhání zneužití trhu by měli mít povinnost spolupracovat se subjektem sledujícím dražby při výkonu jeho funkcí.
(45)
Aby se zajistila nestrannost subjektu sledujícího dražby, požadavky na jmenování subjektu sledujícího dražby by měly zohledňovat nabízející s nejmenším rizikem střetu zájmů nebo zneužití trhu, zejména s ohledem na jejich případné činnosti na sekundárním trhu a na jejich vnitřní procesy a postupy pro zmírnění rizika střetu zájmů nebo zneužití trhu, aniž by byla dotčena jejich schopnost včas plnit své funkce v souladu s nejvyššími odbornými a kvalitativními normami.
(46)
Protisoutěžní chování a zneužívání trhu je neslučitelné se zásadami otevřenosti, transparentnosti, harmonizace a nediskriminace, které jsou základem tohoto nařízení. Toto nařízení by proto mělo obsahovat příslušná ustanovení ke zmírnění rizik takového chování při dražbách. Prvky, které pomáhají riziko zneužití trhu zmírňovat, jsou společná dražební platforma, jednoduchý způsob pořádání dražeb, relativně vysoká četnost, namátkové rozhodování vyrovnaných nabídek, odpovídající přístup k dražbám, spravedlivé zveřejňování informací a transparentnost pravidel. Finanční nástroje jako prostředky pro dražbu povolenek umožňují jak dražiteli, tak nabízejícím využívat výhod ochranných opatření, jež mají k dispozici v souvislosti s předpisovým rámcem, který se vztahuje na finanční trhy. Toto nařízení by mělo stanovit pravidla obdobná těm, jež se vztahují na finanční nástroje, s cílem zmírnit riziko zneužití trhu v případě, kdy dražený produkt finančním nástrojem není. Celý dražební proces, včetně samotných dražeb a provádění pravidel, která se na dražby vztahují, by měl posuzovat nestranný subjekt sledující dražby.
(47)
Dále je nezbytné zajistit bezúhonnost dražitele. Při jmenování dražitele by proto členské státy měly zohledňovat uchazeče, kteří vykazují nejmenší riziko střetu zájmů nebo zneužití trhu, zejména s ohledem na jejich případné činnosti na sekundárním trhu a na jejich vnitřní procesy a postupy pro zmírnění rizika střetu zájmů nebo zneužití trhu, aniž by byla dotčena jejich schopnost včas plnit své funkce v souladu s nejvyššími odbornými a kvalitativními normami. Důsledkem tohoto požadavku je členským státům výslovně zakázat, aby s dražitelem sdílely jakékoliv vnitřní informace o dražbách. Porušení tohoto zákazu by mělo podléhat účinným, přiměřeným a odrazujícím sankcím.
(48)
Kromě toho je žádoucí stanovit, aby dražební platforma sledovala chování nabízejících a oznamovala příslušným vnitrostátním orgánům případy zneužití trhu, praní peněz a financování terorismu v souladu s oznamovacími povinnostmi stanovenými ve směrnici 2003/6/ES a na základě oznamovacích povinností stanovených ve směrnici 2005/60/ES.
(49)
Při uplatňování vnitrostátních opatření, jimiž se v příslušné míře provádějí hlavy III a IV směrnice 2004/39/ES a směrnice 2003/6/ES do vnitrostátního práva, by příslušné orgány příslušných členských států měly náležitě zohlednit odpovídající ustanovení opatření Unie, jimiž se tyto směrnice provádějí.
(50)
Dále je žádoucí, aby toto nařízení stanovilo možnost omezit maximální velikost nabídky, kterou může jeden nabízející podat, vyjádřenou podílem z celkového objemu povolenek určených k dražbě na jednotlivých dražbách nebo v průběhu daného kalendářního roku, anebo jiná vhodná nápravná opatření. S ohledem na potenciální administrativní zátěž, kterou by tato možnost mohla způsobit, by tato možnost měla být uplatněna až poté, co bylo příslušným vnitrostátním orgánům oznámeno zneužití trhu, praní peněz a financování terorismu a co se tyto orgány rozhodly nejednat, pokud se prokáže potřeba uplatnění a účinnost této možnosti. Uplatnění této možnosti by mělo být podmíněno získáním předchozího stanoviska Komise. Před vydáním svého stanoviska by Komise měla návrh dražební platformy konzultovat s členskými státy a subjektem sledujícím dražby. Význam pro toto stanovisko bude mít rovněž vlastní posouzení Komise týkající se toho, zda je trh s emisními povolenkami dostatečně chráněn před zneužitím trhu podle čl. 12 odst. 1a směrnice 2003/87/ES.
(51)
Je rovněž vhodné, aby se jiné osoby, které jsou členskými státy oprávněny podávat nabídky jménem klientů své hlavní činnosti, řídily pravidly jednání stanovenými v tomto nařízení s cílem zajistit odpovídající ochranu svých klientů.
(52)
Je nezbytné, aby toto nařízení stanovilo jazykový režim vztahující se na veškeré dražební platformy, a to transparentním způsobem, který zajistí rovnováhu mezi cílem nediskriminovaného přístupu k dražbám a nákladově nejefektivnějším jazykovým režimem. Všechny dokumenty, jež nejsou zveřejněny v Úředním věstníku Evropské unie, by měly být zveřejněny v jazyce obvyklém v oblasti mezinárodních financí, konkrétně v angličtině. Použití jazyka obvyklého v oblasti mezinárodních financí již bylo stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2003/71/ES ze dne 4. listopadu 2003 o prospektu, který má být zveřejněn při veřejné nabídce nebo přijetí cenných papírů k obchodování, a o změně směrnice 2001/34/ES (9).
(53)
Členské státy mohou na vlastní náklady zajistit překlad veškeré dokumentace do svého národního úředního jazyka. Jestliže si členský stát tuto možnost zvolí, alternativní platformy by rovněž měly na náklady členského státu, který dotyčnou alternativní platformu jmenoval, přeložit veškerou dokumentaci vztahující se k jejich dražební platformě do jazyka nebo jazyků příslušného členského státu. V důsledku toho by dražební platformy měly být schopny vyřizovat všechna ústní a písemná sdělení žadatelů o povolení k podávání nabídek, osob, které získaly povolení k podávání nabídek, nebo nabízejících, kteří podávají nabídky při dražbě, v kterémkoliv jazyce, pokud členský stát zajistí na vlastní náklady překlad, jestliže jej o to tyto osoby požádají. Dražební platformy za to těmto osobám nemohou účtovat žádné další náklady. Tyto náklady by namísto toho měli nést stejně všichni nabízející na příslušné dražební platformě, aby byl zajištěn rovný přístup k dražbám v celé Unii.
(54)
Z hlediska právní jistoty a transparentnosti by toto nařízení mělo obsahovat podrobná ustanovení o jiných aspektech dražeb, jako jsou zveřejňování, vyhlašování a oznamování výsledků dražeb, ochrana důvěrných informací, oprava chyb v provedených platbách nebo převodech povolenek uskutečněných a zajištění poskytnutého nebo uvolněného podle tohoto nařízení, právo odvolat se proti rozhodnutím dražební platformy a vstup v platnost.
(55)
Pro účely tohoto nařízení by měly být investiční podniky, které podávají nabídky týkající se finančních nástrojů na svůj vlastní účet nebo jménem klientů, považovány za podniky vykonávající investiční službu nebo činnost.
(56)
Tímto nařízením není dotčena skutečnost, že Komise podle čl. 12 odst. 1a směrnice 2003/87/ES prověří, zda je trh s emisními povolenkami dostatečně chráněn před zneužitím, a nejsou jím dotčeny ani žádné návrhy, které Komise může předložit s cílem tuto ochranu zajistit. Cílem tohoto nařízení je zajistit, aby obchodní podmínky byly až do výsledku prověření Komisí spravedlivé a řádné.
(57)
Tímto nařízením není dotčeno použití článků 107 a 108 Smlouvy, například v souvislosti s opatřeními pro zajištění náležitého, plného a spravedlivého přístupu pro malé a střední podniky, na které se vztahuje systém Unie pro obchodování s emisemi, a pro malé producenty emisí.
(58)
Tímto nařízením není dotčeno použití žádných platných pravidel vnitřního trhu.
(59)
Toto nařízení respektuje základní práva a dodržuje zásady, jež uznává především Listina základních práv Evropské unie, a zejména článek 11 uvedené listiny, a článek 10 Evropské úmluvy o lidských právech. V tomto ohledu toto nařízení nijak nebrání členským státům v uplatňování jejich ústavních pravidel vztahujících se ke svobodě tisku a svobodě projevu ve sdělovacích prostředcích.
(60)
S ohledem na zajištění předvídatelných a včasných dražeb by toto nařízení mělo vstoupit v platnost co nejdříve.
(61)
Opatření stanovená v tomto nařízení jsou v souladu se stanoviskem výboru uvedeného v čl. 23 odst. 1 směrnice 2003/87/ES,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
VŠEOBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví pravidla pro harmonogram, správu a jiné aspekty dražeb povolenek v souladu se směrnicí 2003/87/ES.
Článek 2
Oblast působnosti
Toto nařízení se vztahuje na přidělování povolenek prostřednictvím dražeb podle kapitoly II (letectví) směrnice 2003/87/ES a na přidělování povolenek prostřednictvím dražeb podle kapitoly III (stacionární zařízení) uvedené směrnice, které mohou být vyřazeny v obchodovacích obdobích od 1. ledna 2013.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„futures“ povolenky dražené jako finanční nástroje v souladu s čl. 38 odst. 3 nařízení Komise (ES) č. 1287/2006 (10) k dodání, jež se má uskutečnit ke sjednanému budoucímu datu za dražební zúčtovací cenu určenou v souladu s čl. 7 odst. 2 tohoto nařízení a po němž jsou výzvy k úhradě variační marže odrážející pohyby cen splatné v hotovosti;
2)
„forwardy“ povolenky dražené jako finanční nástroje v souladu s čl. 38 odst. 3 nařízení (ES) č. 1287/2006 k dodání, jež se má uskutečnit ke sjednanému budoucímu datu za dražební zúčtovací cenu určenou v souladu s čl. 7 odst. 2 tohoto nařízení a po němž lze výzvy k úhradě variační marže odrážející pohyby cen zajistit buď nehotovostním zajištěním, nebo prostřednictvím sjednané státní záruky, a to dle uvážení ústřední protistrany;
3)
„dvoudenním spotem“ povolenky dražené k dodání, jež se má uskutečnit ke sjednanému datu, které připadne nejpozději na druhý obchodovací den ode dne konání dražby, v souladu s čl. 38 odst. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 1287/2006;
4)
„pětidenními futures“ povolenky dražené jako finanční nástroje v souladu s čl. 38 odst. 3 nařízení (ES) č. 1287/2006 k dodání, jež se má uskutečnit ke sjednanému datu, které připadne nejpozději na pátý obchodovací den ode dne konání dražby;
5)
„nabídkou“ nabídka při dražbě k získání daného objemu povolenek za určitou cenu;
6)
„nabídkovým oknem“ období, během kterého lze předkládat nabídky;
7)
„obchodovacím dnem“ každý den, kdy jsou dražební platforma a k ní připojený systém zúčtování nebo systém vypořádání otevřeny pro obchodování;
8)
„investičním podnikem“ investiční podnik podle čl. 4 odst. 1 bodu 1 směrnice 2004/39/ES;
9)
„úvěrovou institucí“ úvěrová instituce podle čl. 4 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES (11);
10)
„finančním nástrojem“ finanční nástroj podle čl. 4 odst. 1 bodu 17 směrnice 2004/39/ES, není-li v tomto nařízení uvedeno jinak;
11)
„sekundárním trhem“ trh, na kterém osoby kupují nebo prodávají povolenky před jejich přidělením nebo po jejich přidělení bezplatně nebo prostřednictvím dražby;
12)
„mateřským podnikem“ mateřský podnik podle článků 1 a 2 směrnice Rady 83/349/EHS (12);
13)
„dceřiným podnikem“ dceřiný podnik podle článků 1 a 2 směrnice 83/349/EHS;
14)
„přidruženým podnikem“ podnik, který je k mateřskému nebo dceřinému podniku vázán vztahem ve smyslu čl. 12 odst. 1 směrnice 83/349/EHS;
15)
„kontrolou“ kontrola podle čl. 3 odst. 2 a 3 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (13), jak je uplatněna v konsolidovaném sdělení Komise k otázkám příslušnosti (14). 22. bod odůvodnění uvedeného nařízení a body 52 a 53 uvedeného sdělení se použijí pro vymezení pojmu kontroly v případě státních podniků;
16)
„dražebním procesem“ proces zahrnující vytvoření kalendáře dražeb, postupů získání povolení k podávání nabídek, postupů podávání nabídek, konání dražby, výpočet a oznámení výsledků dražby, ujednání o úhradě splatné ceny, dodání povolenek a správu zajištění potřebného ke krytí transakčních rizik, jakož i dohled nad řádným konáním dražeb dražební platformou a jeho sledování;
17)
„praním peněz“ praní peněz podle čl. 1 odst. 2 směrnice 2005/60/ES s ohledem na čl. 1 odst. 3 a 5 uvedené směrnice;
18)
„financováním terorismu“ financování terorismu podle čl. 1 odst. 4 směrnice 2005/60/ES s ohledem na čl. 1 odst. 5 uvedené směrnice;
19)
„trestnou činností“ trestná činnost podle čl. 3 odst. 4 směrnice 2005/60/ES;
20)
„dražitelem“ veřejný nebo soukromý subjekt jmenovaný členským státem pro dražbu povolenek jeho jménem;
21)
„jmenovaným vkladním účtem“ jeden nebo více typů vkladního účtu stanovených v platném nařízení Komise, které bylo přijato podle čl. 19 odst. 3 směrnice 2003/87/ES pro účely účasti v dražebním procesu nebo pro účely jeho pořádání včetně držení povolenek v úschově až do jejich dodání podle tohoto nařízení;
22)
„jmenovaným bankovním účtem“ bankovní účet určený dražitelem, nabízejícím nebo jeho právním nástupcem pro příjem plateb podle tohoto nařízení;
23)
„hloubkovou kontrolou klienta“ hloubková kontrola klienta podle čl. 8 odst. 1 směrnice 2005/60/ES s ohledem na čl. 8 odst. 2 uvedené směrnice;
24)
„skutečným vlastníkem“ skutečný vlastník podle čl. 3 odst. 6 směrnice 2005/60/ES;
25)
„řádně ověřenou kopií“ ověřená kopie původního dokumentu, u níž kvalifikovaný právník, účetní, státní notář nebo podobný odborník, který je podle vnitrostátního práva příslušného členského státu oprávněn k úřednímu ověřování toho, zda je kopie skutečně věrnou kopií svého originálu, potvrdí, že se jedná o věrnou kopii originálu;
26)
„politicky exponovanými osobami“ politicky exponované osoby podle čl. 3 odst. 8 směrnice 2005/60/ES;
27)
„zneužitím trhu“ buď obchodování zasvěcených osob definované v bodu 28 tohoto článku či zakázané v článku 38, nebo manipulace s trhem definovaná v bodu 30 tohoto článku či v čl. 37 písm. b) anebo obojí;
28)
„obchodováním zasvěcených osob“ použití důvěrné informace, které je zakázáno v souladu s články 2, 3 a 4 směrnice 2003/6/ES, ve vztahu k finančnímu nástroji ve smyslu čl. 1 odst. 3 směrnice 2003/6/ES podle článku 9 uvedené směrnice, není-li v tomto nařízení uvedeno jinak;
29)
„důvěrnou informací“ důvěrná informace podle čl. 1 odst. 1 směrnice 2003/6/ES ve vztahu k finančnímu nástroji ve smyslu čl. 1 odst. 3 směrnice 2003/6/ES podle článku 9 uvedené směrnice, není-li v tomto nařízení uvedeno jinak;
30)
„manipulací s trhem“ manipulace s trhem podle čl. 1 odst. 2 směrnice 2003/6/ES ve vztahu k finančnímu nástroji ve smyslu čl. 1 odst. 3 směrnice 2003/6/ES podle článku 9 uvedené směrnice, není-li v tomto nařízení uvedeno jinak;
31)
„systémem zúčtování“ jedna nebo více infrastruktur připojených k dražební platformě, které mohou poskytovat služby zúčtování, dozajištění, vzájemného započtení, správy zajištění, vypořádání a dodání a jakékoli jiné služby, které provádí ústřední protistrana, s přímým přístupem nebo s nepřímým přístupem prostřednictvím členů ústřední protistrany, kteří jednají jako zprostředkovatelé mezi svými klienty a ústřední protistranou;
32)
„zúčtováním“ všechny procesy před otevřením nabídkového okna, během otevření nabídkového okna a po uzavření nabídkového okna až do vypořádání, které zahrnují řízení rizik, jež v tomto období vzniknou, včetně dozajištění, vzájemného započtení či novace, nebo jakékoli jiné služby, jež mohou být provedeny systémem zúčtování nebo vypořádání;
33)
„dozajištěním“ proces, při kterém má dražitel nebo nabízející, případně jeden či více zprostředkovatelů jednajících jejich jménem zastavit zajištění ke krytí dané finanční pozice, který zahrnuje celý proces měření, výpočtu a správy zajištění předloženého ke krytí těchto finančních pozic a který má zajistit, aby všechny platební závazky nabízejícího a všechny závazky týkající se dodání a připadající na dražitele nebo jednoho či více zprostředkovatelů jednajících jeho jménem mohly být splněny ve velmi krátké době;
34)
„vypořádáním“ uhrazení částky za povolenky úspěšným nabízejícím nebo jeho právním nástupcem nebo ústřední protistranou nebo zúčtovatelem, které mají být tomuto nabízejícímu, jeho právnímu nástupci nebo ústřední protistraně nebo zúčtovateli dodány, a dodání povolenek úspěšnému nabízejícímu nebo jeho právnímu nástupci nebo ústřední protistraně nebo zúčtovateli;
35)
„ústřední protistranou“ subjekt, který je prostředníkem buď přímo mezi dražitelem a nabízejícím či jeho právním nástupcem, nebo mezi zprostředkovateli, kteří je zastupují, a který jedná jako jejich výlučná protistrana, jež zaručuje úhradu výnosů z dražeb dražiteli nebo zprostředkovateli, který ho zastupuje, nebo dodání vydražených povolenek nabízejícímu nebo zprostředkovateli, který ho zastupuje, v souladu s článkem 48;
36)
„systémem vypořádání“ jakákoli infrastruktura připojená nebo nepřipojená k dražební platformě, jež může poskytovat služby vypořádání, mezi které mohou patřit služby zúčtování, vzájemného započtení, správy zajištění nebo jakékoli jiné služby, které v konečném důsledku umožňují dodání povolenek jménem dražitele úspěšnému nabízejícímu nebo jeho právnímu nástupci a úhradu dlužné částky úspěšným nabízejícím nebo jeho právním nástupcem dražiteli, jež se provádí jedním z těchto způsobů:
a)
prostřednictvím bankovního systému a registru Unie;
b)
prostřednictvím jednoho nebo více zúčtovatelů jednajících jménem dražitele a nabízejícího nebo jeho právního nástupce, s přístupem k zúčtovateli buď přímo, nebo nepřímo prostřednictvím členů zúčtovatelů, kteří jednají jako zprostředkovatelé mezi svými klienty a zúčtovatelem;
37)
„zúčtovatelem“ subjekt jednající jako zástupce poskytující účty dražební platformě, pomocí kterých jsou bezpečně prováděny účetní pokyny k převodu dražených povolenek poskytnutých dražitelem nebo zprostředkovatelem, který ho zastupuje, a k úhradě dražební zúčtovací ceny úspěšným nabízejícím, jeho právním nástupcem nebo zprostředkovatelem, který je zastupuje, a to současně nebo téměř současně zajištěným způsobem;
38)
„zajištěním“ formy zajištění (kolaterálu) uvedené v čl. 2 písm. m) směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/26/ES (15), včetně povolenek, které jsou přijaty jako zástava systémem zúčtování nebo systémem vypořádání;
39)
„regulovaným trhem“ regulovaný trh podle čl. 4 odst. 1 bodu 14 směrnice 2004/39/ES;
40)
„malými a středními podniky“ provozovatelé a provozovatelé letadel, kteří jsou malými a středními podniky ve smyslu doporučení Komise 2003/361/ES (16);
41)
„malými producenty emisí“ provozovatelé nebo provozovatelé letadel, kteří na základě svých ověřených emisí vyprodukovali emise v průměrné výši 25 000 nebo méně tun ekvivalentu oxidu uhličitého za tři kalendářní roky předcházející roku, kdy se účastní dražby;
42)
„organizátorem trhu“ organizátor trhu podle čl. 4 odst. 1 bodu 13 směrnice 2004/39/ES;
43)
„usazením“ se rozumí:
a)
místo bydliště nebo trvalá adresa v rámci Unie pro účely čl. 6 odst. 3 třetího pododstavce;
b)
totéž, co v čl. 4 odst. 1 bodu 20 písm. a) směrnice 2004/39/ES s ohledem na požadavky čl. 5 odst. 4 uvedené směrnice pro účely čl. 18 odst. 2 tohoto nařízení;
c)
totéž, co v čl. 4 odst. 1 bodu 20 písm. a) směrnice 2004/39/ES s ohledem na požadavky čl. 5 odst. 4 uvedené směrnice pro účely čl. 18 odst. 3 tohoto nařízení v případě osob uvedených v čl. 18 odst. 1 písm. b) tohoto nařízení;
d)
totéž, co v čl. 4 odst. 7 směrnice 2006/48/ES pro účely čl. 18 odst. 3 tohoto nařízení v případě osob uvedených v čl. 18 odst. 1 písm. c) tohoto nařízení;
e)
totéž, co v čl. 4 odst. 1 bodu 20 písm. a) směrnice 2004/39/ES pro účely čl. 19 odst. 2 tohoto nařízení v případě obchodního seskupení uvedeného v čl. 18 odst. 1 písm. d) tohoto nařízení;
f)
totéž, co v čl. 4 odst. 1 bodu 20 písm. b) směrnice 2004/39/ES pro účely čl. 35 odst. 4, 5 a 6 a čl. 42 odst. 1 tohoto nařízení.
KAPITOLA II
ZPŮSOB POŘÁDÁNÍ DRAŽEB
Článek 4
Dražené produkty
1. Povolenky jsou nabízeny k prodeji na dražební platformě prostřednictvím standardizovaných elektronických smluv, které jsou na dané dražební platformě obchodovány („dražený produkt“). Dražené produkty nemusí být obchodovány na téže dražební platformě, jsou-li povolenky dodávány do dvou obchodovacích dnů po dražbě.
2. Dokud nejsou zavedena právní opatření a technické prostředky nezbytné k dodání povolenek, každý členský stát povolenky draží v podobě: futures nebo forwardů.
Futures nebo forwardy se draží v souladu s čl. 11 odst. 1, článkem 32 a přílohou I.
Při dražení futures nebo forwardů lze dodání povolenek odložit nejpozději na den 31. prosince 2013.
3. Nejpozději tři měsíce od zavedení právních opatření a technických prostředků nezbytných k dodání povolenek každý členský stát povolenky draží v podobě: dvoudenního spotu nebo pětidenních futures.
Článek 5
Formát dražby
Dražby se provádějí v takovém formátu, kdy nabízející v průběhu jednoho nabídkového okna podávají své nabídky, aniž by viděli nabídky předložené ostatními nabízejícími. Každý úspěšný nabízející zaplatí za každou povolenku stejnou dražební zúčtovací cenu jak je uvedena v článku 7 bez ohledu na cenovou nabídku.
Článek 6
Podání a stažení nabídky
1. Minimální objem nabídky na dražené produkty je jeden lot.
Jeden lot dvoudenního spotu nebo pětidenních futures je 500 povolenek.
Jeden lot futures nebo forwardů je 1 000 povolenek.
2. V každé nabídce je uvedeno následující:
a)
totožnost nabízejícího a zda nabízející podává nabídku na svůj vlastní účet nebo jménem klienta;
b)
pokud nabízející podává nabídku jménem klienta, totožnost klienta;
c)
objem nabídky jakožto počet povolenek v celočíselných násobcích lotů po 500 nebo 1 000 povolenkách;
d)
cenovou nabídku v eurech za každou povolenku zaokrouhlenou na dvě desetinná místa.
3. Každou nabídku lze podat, upravit nebo stáhnout pouze v průběhu příslušného nabídkového okna.
Podané nabídky lze upravit nebo stáhnout do stanoveného termínu před uzavřením nabídkového okna. Termín stanoví příslušná dražební platforma a zveřejní jej na své internetové stránce alespoň pět obchodovacích dnů před otevřením nabídkového okna.
Pouze fyzická osoba usazená v Unii, jmenovaná v souladu s podmínkami čl. 19 odst. 2 písm. d) a oprávněná zavázat nabízejícího pro všechny účely týkající se dražeb včetně podání nabídky („zástupce nabízejícího“) je oprávněna k podání, úpravě nebo stažení nabídky.
Každá nabídka je závazná, jakmile je podána, pokud není stažena nebo upravena v souladu s tímto odstavcem nebo stažena v souladu s odstavcem 4.
4. Pokud je dotyčná dražební platforma přesvědčena, že při podání nabídky došlo skutečně k chybě, může v případě, že o to požádá zástupce nabízejícího, považovat chybně podanou nabídku za staženou po uzavření nabídkového okna, ale před určením dražební zúčtovací ceny.
5. Přijetí, předání nebo podání nabídky investičním podnikem nebo úvěrovou institucí na jakékoli dražební platformě se považuje za investiční službu ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 2 směrnice 2004/39/ES, je-li dražený produkt finančním nástrojem.
Článek 7
Dražební zúčtovací cena a rozhodování vyrovnaných nabídek
1. Dražební zúčtovací cena se stanoví po uzavření nabídkového okna.
2. Dražební platforma seřadí podané nabídky podle nabídkové ceny. Pokud je cena několika nabídek stejná, seřadí se tyto nabídky namátkovým výběrem podle algoritmu, který dražební platforma určí před dražbou.
Objemy nabídek se sečtou počínaje nabídkou s nejvyšší cenou. Cena nabídky, u které se součet objemů nabídek shoduje s objemem dražených povolenek nebo jej převyšuje, je dražební zúčtovací cena.
3. Všechny nabídky, které tvoří součet objemů nabídek určených podle odstavce 2, se přidělí za dražební zúčtovací cenu.
4. Pokud celkový objem úspěšných nabídek určených podle odstavce 2 překročí objem dražených povolenek, zbývající objem dražených povolenek se přidělí tomu, kdo předložil poslední nabídku, která tvoří součet objemů nabídek.
5. Pokud celkový objem nabídek seřazených podle odstavce 2 nedosahuje objemu dražených povolenek, dražební platforma dražbu zruší.
6. Pokud je dražební zúčtovací cena výrazně nižší než cena na sekundárním trhu, která převládá v době otevření a bezprostředně před otevřením nabídkového okna s přihlédnutím ke krátkodobému kolísání ceny povolenek za vymezené období předcházející dražbě, dražební platforma dražbu zruší.
7. Před zahájením dražby dražební platforma určí metodiku pro použití odstavce 6 po konzultaci se subjektem sledujícím dražby a získání jeho stanoviska a poté, co oznámí příslušné vnitrostátní orgány podle článku 56. Příslušná dražební platforma ke stanovisku subjektu sledujícího dražby v co nejvyšší míře přihlédne.
Mezi dvěma nabídkovými okny na téže dražební platformě může příslušná dražební platforma metodiku změnit po konzultaci se subjektem sledujícím dražby a poté, co uvědomí příslušné vnitrostátní orgány uvedené v článku 56.
8. Pokud je dražba zrušena podle odstavců 5 nebo 6, dražený objem se rovnoměrně rozdělí mezi příští dražby plánované na stejné dražební platformě.
Pokud se na povolenky vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES, objem určený k dražbě se rovnoměrně rozdělí mezi příští čtyři plánované dražby.
Pokud se na povolenky vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES, objem určený k dražbě se rovnoměrně rozdělí mezi příští dvě plánované dražby.
KAPITOLA III
KALENDÁŘ DRAŽEB
Článek 8
Harmonogram a četnost
1. Dražební platforma organizuje dražby samostatně prostřednictvím svého pravidelně se opakujícího nabídkového okna. Nabídkové okno se otevírá a uzavírá ve stejný obchodovací den. Nabídkové okno zůstává otevřeno nejméně dvě hodiny. Nabídková okna dvou nebo více dražebních platforem se nesmějí překrývat a mezi dvěma po sobě jdoucími nabídkovými okny musí být nejméně dvouhodinový odstup.
2. Dražební platforma určí data a časy dražeb s ohledem na státní svátky, které ovlivňují mezinárodní finanční trhy, a jakékoli jiné události nebo okolnosti, které by podle názoru dražební platformy mohly ovlivnit řádné konání dražeb a vyžádat si změny. Každoročně se během dvoutýdenního období Vánoc a Nového roku nekonají žádné dražby.
3. Za výjimečných okolností může dražební platforma po konzultaci se subjektem sledujícím dražby a získání jeho stanoviska změnit časy nabídkového okna tak, že uvědomí všechny osoby, jež by touto změnou mohly být dotčeny. Příslušná dražební platforma ke stanovisku subjektu sledujícího dražby v co nejvyšší míře přihlédne.
4. Počínaje šestou dražbou nebo dříve provádí dražební platforma jmenovaná ve smyslu čl. 26 odst. 1 nebo 2 dražby povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES, alespoň každý týden a dražby povolenek, na které se vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES, alespoň jednou za dva měsíce.
Nanejvýše dva dny týdně, ve kterých dražební platforma jmenovaná podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 koná dražbu, nekoná dražbu žádná jiná dražební platforma. Pokud dražební platforma jmenovaná podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 koná dražby více než dva dny týdně, určí a zveřejní, ve které dva dny se žádné další dražby konat nesmějí. Učiní tak nejpozději v okamžiku určení a zveřejnění podle čl. 11 odst. 1.
5. Počínaje šestou dražbou nebo dříve se objem povolenek určený k dražbě na dražební platformě jmenované podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 rovnoměrně rozdělí mezi dražby konané v daném roce s tou výjimkou, že objem dražený v dražbách pořádaných v srpnu každého roku je poloviční ve srovnání s objemem draženým v dražbách pořádaných v ostatních měsících roku.
6. Další ustanovení o harmonogramu a četnosti dražeb pořádaných jinou dražební platformou než dražebními platformami jmenovanými podle čl. 26 odst. 1 a 2 jsou uvedena v článku 32.
Článek 9
Okolnosti bránící konání dražeb
Aniž je dotčeno případné uplatnění pravidel uvedených v článku 58, může dražební platforma dražbu zrušit, pokud je řádné konání dané dražby narušeno nebo je její narušení pravděpodobné vzhledem k okolnostem, jež ovlivňují bezpečnost nebo spolehlivost systému informačních technologií, který je nezbytný k žádosti o povolení k podávání nabídek, k přístupu k dražbě nebo k jejímu provádění.
Pokud se na povolenky vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES, objem určený k dražbě se rovnoměrně rozdělí mezi příští čtyři plánované dražby.
Pokud se na povolenky vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES, objem určený k dražbě se rovnoměrně rozdělí mezi příští dvě plánované dražby.
Článek 10
Roční objemy dražených povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES
1. Objem povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy v letech 2011 nebo 2012, a dražené produkty, jejichž prostřednictvím se povolenky mají dražit, se uvedou v příloze I tohoto nařízení.
2. Objem povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy v letech 2013 a 2014, odpovídá množství povolenek určenému podle článků 9 a 9a uvedené směrnice pro příslušný kalendářní rok po odečtení bezplatně přidělených povolenek stanovených v čl. 10a odst. 7 a čl. 11 odst. 2 uvedené směrnice a po odečtení poloviny celkového objemu povolenek dražených v letech 2011 a 2012.
Objem povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy v každém kalendářním roce počínaje rokem 2015, odpovídá množství povolenek určenému podle článků 9 a 9a uvedené směrnice pro příslušný kalendářní rok po odečtení bezplatně přidělených povolenek stanovených v čl. 10a odst. 7 a čl. 11 odst. 2 uvedené směrnice.
Veškeré množství povolenek, které se má dražit podle článku 24 směrnice 2003/87/ES, se připočítá k objemu povolenek, které mají být draženy v daném kalendářním roce podle prvního nebo druhého pododstavce tohoto odstavce.
Při určování objemu povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy v posledním roce každého obchodovacího období, se zohlední ukončení provozu zařízení podle čl. 10a odst. 19 uvedené směrnice, úprava množství bezplatných povolenek podle čl. 10a odst. 20 uvedené směrnice a povolenky v rezervě pro nové účastníky na trhu stanovené v čl. 10a odst. 7 uvedené směrnice.
3. Objem povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy v každém kalendářním roce počínaje rokem 2013, vychází z určení předpokládaného množství povolenek, které mají být draženy, a ze zveřejnění tohoto množství Komisí podle čl. 10 odst. 1 uvedené směrnice nebo z poslední změny původního předpokladu Komise zveřejněného do 31. ledna předchozího roku.
Veškeré následné změny objemu povolenek, které mají být draženy v daném kalendářním roce, se zohlední v objemu povolenek, které mají být draženy v následujícím kalendářním roce.
4. Aniž je dotčen čl. 10a odst. 7 směrnice 2003/87/ES, odpovídá podíl povolenek každého členského státu, které mají být draženy a na které se vztahuje kapitola III uvedené směrnice, na daný kalendářní rok podílu určenému v souladu s čl. 10 odst. 2 téže směrnice po odečtení bezplatných povolenek přechodně přidělených daným členským státem v daném kalendářním roce podle článku 10c směrnice 2003/87/ES a po připočtení povolenek, které má daný členský stát dražit v témže kalendářním roce podle článku 24 uvedené směrnice.
Článek 11
Kalendář jednotlivých dražeb povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES a které jsou draženy dražebními platformami jmenovanými podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení
1. Dražební platformy jmenované podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení určují a zveřejňují nabídková okna, jednotlivé objemy, data dražeb, jakož i dražený produkt, data platby a dodání povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy v jednotlivých dražbách plánovaných na každý kalendářní rok, do 28. února předchozího roku nebo co nejdříve po tomto datu, a to po předchozí poradě s Komisí a získání jejího stanoviska. Příslušné dražební platformy v co nejvyšší míře ke stanovisku Komise přihlédnou.
2. Určení a zveřejnění dražebních platforem jmenovaných podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení učiněná podle odstavce 1 tohoto článku vychází z určení předpokládaného množství povolenek, které mají být draženy, a ze zveřejnění tohoto množství Komisí nebo z poslední změny původního předpokladu Komise podle čl. 10 odst. 1 směrnice 2003/87/ES.
3. Nabídková okna, jednotlivé objemy a data dražeb povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy v jednotlivých dražbách plánovaných na poslední rok každého obchodovacího období, mohou být dražební platformou upraveny s ohledem na ukončení provozu zařízení ve smyslu čl. 10a odst. 19 uvedené směrnice, úpravu množství bezplatných povolenek podle čl. 10a odst. 20 uvedené směrnice nebo povolenky v rezervě pro nové účastníky na trhu stanovené v čl. 10a odst. 7 uvedené směrnice.
4. Kalendář jednotlivých dražeb povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES, jež jsou pořádány jinou dražební platformou než dražebními platformami jmenovanými podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení, je určen a zveřejněn v souladu s článkem 32 tohoto nařízení.
Článek 12
Roční objemy dražených povolenek, na které se vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES
1. Objem povolenek, na které se vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy v roce 2012, odpovídá objemu, který Komise vypočítá a o kterém rozhodne v souladu s čl. 3d odst. 1 uvedené směrnice.
Objem povolenek, na které se vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy v každém kalendářním roce počínaje rokem 2013, odpovídá objemu, který Komise vypočítá a o kterém rozhodne podle čl. 3d odst. 2 uvedené směrnice a který se rovnoměrně rozdělí do počtu let, jež tvoří příslušné obchodovací období.
Avšak při určování objemu povolenek, které mají být draženy v posledním roce každého obchodovacího období, se zohlední povolenky ve zvláštní rezervě podle článku 3f směrnice 2003/87/ES.
2. Podíl povolenek každého členského státu, které mají být draženy a na které se vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES, na každý kalendářní rok v daném obchodovacím období odpovídá podílu určenému pro dané obchodovací období v souladu s čl. 3d odst. 3 uvedené směrnice a rozdělenému do počtu let, jež tvoří příslušné obchodovací období.
Článek 13
Kalendář jednotlivých dražeb povolenek, na které se vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES a které jsou draženy dražebními platformami jmenovanými podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení
1. Dražební platformy jmenované podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení určí a zveřejní nabídková okna, jednotlivé objemy a data dražeb povolenek, na které se vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy v jednotlivých dražbách plánovaných na rok 2012, do 30. září 2011 nebo co nejdříve po tomto datu, a to po předchozí poradě s Komisí a získání jejího stanoviska. Příslušné dražební platformy v co nejvyšší míře ke stanovisku Komise přihlédnou.
2. Počínaje rokem 2012 dražební platformy jmenované podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení určují a zveřejňují nabídková okna, jednotlivé objemy, data dražeb, jakož i dražený produkt, data platby a dodání povolenek, na které se vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy v jednotlivých dražbách plánovaných na každý kalendářní rok, do 28. února předchozího roku nebo co nejdříve po tomto datu, a to po předchozí poradě s Komisí a získání jejího stanoviska. Příslušné dražební platformy v co nejvyšší míře ke stanovisku Komise přihlédnou.
Nabídková okna, jednotlivé objemy, data dražeb, jakož i dražený produkt, data platby a dodání povolenek, na které se vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy v jednotlivých dražbách plánovaných na poslední rok každého obchodovacího období, mohou být příslušnou dražební platformou upraveny s ohledem na povolenky ve zvláštní rezervě podle článku 3f uvedené směrnice.
3. Určení a zveřejnění dražebních platforem jmenovaných podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení učiněná podle odstavců 1 a 2 vychází z rozhodnutí Komise přijatého podle čl. 3e odst. 3 směrnice 2003/87/ES.
4. Ustanovení o kalendáři jednotlivých dražeb povolenek, na které se vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES, jež jsou pořádány jinou dražební platformou než dražebními platformami jmenovanými podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení, jsou určena a zveřejněna podle článku 32 tohoto nařízení.
Článek 14
Úpravy kalendáře dražeb
1. Určení a zveřejnění ročních objemů, které mají být draženy, a nabídkových oken, objemů, dat, draženého produktu a dat platby a dodání v souvislosti s jednotlivými dražbami podle článků 10 až 13 a čl. 32 odst. 4 nelze měnit; výjimku představují úpravy z těchto důvodů:
a)
zrušení dražby podle čl. 7 odst. 5 a 6, článku 9 a čl. 32 odst. 5;
b)
pozastavení činnosti jiné dražební platformy než dražební platformy jmenované podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení stanovené nařízením Komise přijatým podle čl. 19 odst. 3 směrnice 2003/87/ES;
c)
rozhodnutí členského státu přijaté podle čl. 30 odst. 8;
d)
nevypořádání podle čl. 45 odst. 5;
e)
povolenky ve zvláštní rezervě podle článku 3f směrnice 2003/87/ES;
f)
ukončení provozu zařízení podle čl. 10a odst. 19 směrnice 2003/87/ES, úprava množství bezplatných povolenek podle čl. 10a odst. 20 uvedené směrnice nebo povolenky v rezervě pro nové účastníky na trhu stanovené v čl. 10a odst. 7 uvedené směrnice;
g)
jednostranné zahrnutí dodatečných činností a plynů podle článku 24 směrnice 2003/87/ES;
h)
opatření přijatá podle článku 29a směrnice 2003/87/ES;
i)
vstup změn tohoto nařízení nebo směrnice 2003/87/ES v platnost.
2. Pokud způsob provedení změny není v tomto nařízení stanoven, příslušná dražební platforma tuto změnu neprovede, dokud ji dříve nekonzultuje s Komisí a nezíská k ní její stanovisko. Příslušná dražební platforma v co nejvyšší míře ke stanovisku Komise přihlédne.
KAPITOLA IV
PŘÍSTUP K DRAŽBÁM
Článek 15
Osoby, které mohou při dražbě podávat nabídky přímo
Aniž je dotčen čl. 28 odst. 3, může při dražbě podávat nabídky přímo pouze osoba, která je způsobilá k žádosti o povolení k podávání nabídek podle článku 18 a která povolení k podávání nabídek získá podle článků 19 a 20.
Článek 16
Přístupové prostředky
1. Dražební platforma zajistí prostředky pro nediskriminační přístup ke svým dražbám.
2. Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, zajistí vzdálený přístup ke svým dražbám prostřednictvím elektronického rozhraní, které je bezpečně a spolehlivě přístupné přes internet.
Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, dále nabídne nabízejícím možnost přístupu ke svým dražbám prostřednictvím vyhrazeného připojení k elektronickému rozhraní.
3. Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, může nabídnout jeden nebo více alternativních prostředků pro přístup ke svým dražbám, pokud je z nějakého důvodu hlavní přístupový prostředek nepřístupný, za předpokladu, že tyto alternativní přístupové prostředky jsou bezpečné a spolehlivé a že jejich používání nevede k diskriminaci nabízejících.
Článek 17
Školení a poradenská linka
Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, nabídne k dražebnímu procesu, který pořádá, praktický internetový školicí modul včetně pokynů pro vyplnění a podávání formulářů a simulace podávání nabídek při dražbě. Dále zajistí poradenskou linku přístupnou prostřednictvím telefonu, faxu a elektronické pošty, která bude v provozu alespoň v provozních hodinách každého obchodovacího dne.
Článek 18
Osoby způsobilé k žádosti o povolení k podávání nabídek
1. Následující osoby jsou způsobilé k žádosti o povolení k přímému podávání nabídek při dražbách:
a)
provozovatel nebo provozovatel letadel s vkladním účtem provozovatele, který podává nabídky na vlastní účet, včetně mateřského podniku, dceřiného podniku nebo přidruženého podniku, jež jsou součástí stejné skupiny podniků jako provozovatel nebo provozovatel letadel;
b)
investiční podniky, které získaly povolení podle směrnice 2004/39/ES a které podávají nabídky na svůj vlastní účet nebo jménem svých klientů;
c)
úvěrové instituce, které získaly povolení podle směrnice 2006/48/ES a které podávají nabídky na svůj vlastní účet nebo jménem svých klientů;
d)
obchodní seskupení osob uvedených v písmenu a), které podávají nabídky na svůj vlastní účet a jednají jako zástupci jménem svých členů;
e)
veřejné subjekty nebo státem vlastněné subjekty členských států, jež kontrolují osoby uvedené v písmenu a).
2. Aniž je dotčena výjimka uvedená v čl. 2 odst. 1 písm. i) směrnice 2004/39/ES, jsou k žádosti o povolení k přímému podávání nabídek při dražbách buď na svůj vlastní účet, nebo jménem klientů své hlavní činnosti způsobilé osoby, na něž se tato výjimka vztahuje a které jsou oprávněné podle článku 59 tohoto nařízení, pokud členský stát, kde jsou usazeny, zavedl právní předpisy, jež příslušnému vnitrostátnímu orgánu v uvedeném členském státě tyto osoby umožňují k podávání nabídek na svůj vlastní účet nebo jménem klientů své hlavní činnosti oprávnit.
3. Osoby uvedené v odst. 1 písm. b) nebo c) jsou způsobilé k přímému podávání nabídek při dražbách jménem svých klientů, podávají-li nabídky pro dražené produkty, které nejsou finančními nástroji, pokud členský stát, ve kterém jsou usazeny, zavedl právní předpisy, jež příslušnému vnitrostátnímu orgánu v uvedeném členském státě tyto osoby umožňují k podávání nabídek na svůj vlastní účet nebo jménem svých klientů oprávnit.
4. Pokud osoby uvedené v odst. 1 písm. b) a c) a odstavci 2 podávají nabídky jménem svých klientů, zajistí, aby i sami tito klienti byli způsobilí k žádosti o přímé podávání nabídek podle odstavců 1 nebo 2.
Pokud klienti osob uvedených v prvním pododstavci sami podávají nabídky jménem svých vlastních klientů, zajistí, aby i tito klienti byli způsobilí k žádosti o přímé podávání nabídek podle odstavců 1 nebo 2. Stejné podmínky platí pro všechny další klienty v řetězci, kteří při dražbách podávají nabídky nepřímo.
5. Následující osoby nejsou způsobilé k žádosti o povolení k přímému podávání nabídek při dražbách a ani se nesmějí dražeb účastnit prostřednictvím jedné nebo více osob, které získaly povolení k podávání nabídek podle článků 19 a 20, ať už na svůj vlastní účet nebo jménem jiné osoby, jestliže ve vztahu k příslušným dražbám plní svou úlohu jakožto:
a)
dražitel;
b)
dražební platforma včetně systému zúčtování a systému vypořádání, který je k ní připojen;
c)
osoby, které mohou díky svému postavení vykonávat přímo nebo nepřímo významný vliv na řízení osob uvedených v písmenech a) a b);
d)
osoby vykonávající práci pro osoby uvedené v písmenech a) a b).
6. Subjekt sledující dražby se nesmí účastnit dražby přímo ani nepřímo prostřednictvím jedné nebo více osob, které získaly povolení k podávání nabídek podle článku 19 a 20, ať už na svůj vlastní účet nebo jménem jiné osoby.
Osoby, které mohou díky svému postavení vykonávat přímo nebo nepřímo významný vliv na řízení subjektu sledujícího dražby, se nesmějí účastnit žádné dražby přímo ani nepřímo prostřednictvím jedné nebo více osob, které získaly povolení k podávání nabídek podle článku 19 a 20, ať už na svůj vlastní účet nebo jménem jiné osoby.
Osoby vykonávající pro subjekt sledující dražby práci v souvislosti s dražbami se nesmějí účastnit žádné dražby přímo ani nepřímo prostřednictvím jedné nebo více osob, které získaly povolení k podávání nabídek podle článku 19 a 20, ať už na svůj vlastní účet nebo jménem jiné osoby.
7. Možnost stanovená v článcích 44 až 50, na jejímž základě dražební platforma včetně k ní připojeného systému zúčtování nebo systému vypořádání přijímá od právního nástupce úspěšného nabízejícího platbu, dodává mu povolenky a přijímá od něj zajištění nesmí narušovat použití článků 17 až 20.
Článek 19
Požadavky pro udělení povolení k podávání nabídek
1. Pokud dražební platforma organizuje sekundární trh, členové nebo účastníci sekundárního trhu organizovaného dražební platformou, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, již jsou způsobilými osobami podle čl. 18 odst. 1 nebo 2, získají povolení k přímému podávání nabídek při dražbách, které uvedená dražební platforma koná, bez dalších požadavků, jež se na získání povolení vztahují, pokud jsou splněny všechny tyto podmínky:
a)
požadavky pro udělení povolení členovi nebo účastníkovi k obchodování povolenek na sekundárním trhu, jenž je organizován dražební platformou, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, nejsou méně přísné než požadavky uvedené v odstavci 2 tohoto článku;
b)
dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, obdrží všechny dodatečné informace potřebné k ověření toho, zda byly splněny požadavky uvedené v odstavci 2 tohoto článku, jež doposud ověřeny nebyly.
2. Osoby, jež nejsou členy ani účastníky sekundárního trhu organizovaného dražební platformou, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, a jež jsou způsobilými osobami podle čl. 18 odst. 1 nebo 2, získají povolení k přímému podávání nabídek při dražbách konaných uvedenou dražební platformou, pokud:
a)
jsou usazeny v Unii a jsou provozovateli nebo provozovateli letadel;
b)
jsou držiteli jmenovaného vkladního účtu;
c)
jsou držiteli jmenovaného bankovního účtu;
d)
jmenují alespoň jednoho zástupce nabízejícího, definovaného v čl. 6 odst. 3 třetím pododstavci;
e)
na základě platné hloubkové kontroly klienta ujistí příslušnou dražební platformu o své totožnosti, totožnosti svých skutečných vlastníků, bezúhonnosti, podnikového a obchodního profilu s ohledem na prostředky vytvářející vztah s nabízejícím, typu nabízejícího, povaze draženého produktu, velikosti budoucích nabídek a prostředků platby a dodání;
f)
ujistí příslušnou dražební platformu o svém finančním postavení, zejména zda jsou schopny plnit své finanční závazky a běžné závazky ve lhůtě jejich splatnosti;
g)
mají zavedeny nebo jsou v případě požádání schopny zavést vnitřní procesy, postupy a smluvní dohody nezbytné k uskutečnění maximální velikosti nabídky, již ukládá článek 57;
h)
splňují požadavky čl. 49 odst. 1.
Pokud dražební platforma neorganizuje sekundární trh, osoby, jež jsou způsobilými osobami podle čl. 18 odst. 1 nebo 2, získají povolení k přímému podávání nabídek při dražbách konaných uvedenou dražební platformou za předpokladu, že splňují podmínky stanovené v písmenech a) až h) tohoto odstavce.
3. Osoby, které spadají do oblasti působnosti čl. 18 odst. 1 písm. b) a c) nebo čl. 18 odst. 2 a které podávají nabídky jménem svých klientů, jsou odpovědné za zajištění toho, aby byly splněny všechny tyto podmínky:
a)
jejich klienty jsou způsobilé osoby ve smyslu čl. 18 odst. 1 nebo 2;
b)
mají nebo s dostatečným předstihem před otevřením nabídkového okna budou mít příslušné vnitřní procesy, postupy a smluvní dohody, které:
i)
jim umožní zpracovávat nabídky od svých klientů včetně podávání nabídek, vybírání plateb a převodu povolenek,
ii)
zabrání úniku důvěrných informací z té části své činnosti, která odpovídá za příjem, přípravu a podávání nabídek jménem jejich klientů, do té části své činnosti, které odpovídá za přípravu a podávání nabídek na jejich vlastní účet,
iii)
zajistí, aby jejich klienti, kteří sami jednají jménem klientů podávajících nabídky při dražbách, uplatňovali požadavky stanovené v odstavci 2 tohoto článku a v tomto odstavci a aby totéž vyžadovali i od svých klientů a klientů jejich klientů ve smyslu čl. 18 odst. 4.
Příslušná dražební platforma se může spolehnout na spolehlivé kontroly prováděné osobami uvedenými v prvním pododstavci tohoto odstavce, jejich klienty nebo klienty jejich klientů ve smyslu čl. 18 odst. 4.
Osoby uvedené v prvním pododstavci tohoto odstavce jsou odpovědné za zajištění toho, aby byly schopny prokázat dražební platformě, kdykoliv je o to tato dražební platforma požádá v souladu s čl. 20 odst. 5 písm. d), že podmínky uvedené v prvním pododstavci písmenech a) a b) tohoto odstavce jsou splněny.
Článek 20
Podávání a zpracovávání žádostí o povolení k podávání nabídek
1. Před podáním své první nabídky přímo prostřednictvím některé dražební platformy, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, požádají osoby způsobilé podle článku 18 odst. 1 nebo 2 příslušnou dražební platformu o povolení k podávání nabídek.
Pokud dražební platforma organizuje sekundární trh, členové nebo účastníci sekundárního trhu organizovaného příslušnou dražební platformou, kteří splňují požadavky čl. 19 odst. 1, získají povolení k podávání nabídek, aniž by o ně museli žádat podle prvního pododstavce tohoto odstavce.
2. Žádost o povolení k podávání nabídek podle odstavce 1 se podává vyplněním elektronické žádosti přístupné na internetu. Elektronickou žádost a její zpřístupnění na internetu zajistí a spravuje příslušná dražební platforma.
3. Žádost o povolení k podávání nabídek se doplní řádně ověřenými kopiemi všech podpůrných dokumentů, jež si dražební platforma vyžádá k prokázání toho, že žadatel vyhovuje požadavkům čl. 19 odst. 2 a 3. Žádost o povolení k podávání nabídek obsahuje alespoň náležitosti uvedené v příloze II.
4. Žádost o povolení k podávání nabídek a veškeré podpůrné dokumenty se na vyžádání zpřístupňují ke kontrole subjektu sledujícímu dražby, příslušným donucovacím orgánům členského státu, jež vedou vyšetřování podle čl. 62 odst. 3 písm. e), a příslušným orgánům Unie, které se podílejí na vyšetřování vedeném na přeshraničním základě.
5. Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, může povolení k podávání nabídek na svých dražbách odmítnout, pokud žadatel odmítne:
a)
vyhovět žádostem dražební platformy o doplňující informace nebo objasnění či zdůvodnění poskytnutých informací;
b)
přijmout výzvu dražební platformy k účasti na pohovoru s kterýmkoliv pracovníkem žadatele v jejích obchodních prostorách nebo jinde;
c)
povolit vyšetřování nebo ověření požadované dražební platformou, které zahrnuje návštěvy nebo kontroly na místě v obchodních prostorách žadatele;
d)
vyhovět žádostem dražební platformy o informace požadované od žadatele, klientů žadatele nebo klientů jejich klientů ve smyslu čl. 18 odst. 4 k ověření souladu s požadavky čl. 19 odst. 3;
e)
vyhovět žádostem dražební platformy o informace nutné ke kontrole souladu s požadavky čl. 19 odst. 2.
6. Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, uplatňuje opatření stanovená v čl. 13 odst. 4 směrnice 2005/60/ES, pokud jde o její transakce nebo obchodní vztahy s politicky exponovanými osobami, a to bez ohledu na zemi jejich trvalého pobytu.
7. Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, od žadatele požaduje, aby žádal o povolení k podávání nabídek při jejích dražbách s cílem zajistit, že klienti žadatele vyhoví veškerým žádostem podle odstavce 5 a že jim vyhoví i klienti klientů žadatele ve smyslu čl. 18 odst. 4.
8. Žádost o povolení se považuje za staženou, pokud žadatel nepředloží informace požadované dražební platformou v přiměřené lhůtě stanovené v žádosti příslušné dražební platformy o informace podle odst. 5 písm. a), d) nebo e), která nesmí být kratší než pět obchodovacích dnů od data žádosti o informace, nebo pokud neodpoví na výzvu k pohovoru nebo vyšetřování či ověřování podle odst. 5 písm. b) nebo c), nesvolí k nim nebo při nich nespolupracuje.
9. Žadatel nesmí dražební platformě, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, poskytnout žádné nepravdivé ani zavádějící informace. Žadatel příslušnou dražební platformu v úplnosti, pravdivě a neprodleně informuje o veškerých změnách svých okolností, které by mohly ovlivnit jeho žádost o povolení k podávání nabídek při dražbách, jež uvedená dražební platforma koná, nebo povolení k podávání nabídek, který mu již byl udělen.
10. Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, o podané žádosti rozhodne a své rozhodnutí oznámí žadateli.
Příslušná dražební platforma může:
a)
udělit nepodmíněné povolení k účasti v dražbách na dobu, která nepřekračuje období jejího jmenování, včetně prodloužení nebo obnovení tohoto období;
b)
udělit podmíněné povolení k účasti v dražbách na dobu, která nepřekračuje období jejího jmenování, s výhradou splnění stanovených podmínek do určitého data, které příslušná dražební platforma řádně ověří;
c)
odmítnout udělit povolení.
Článek 21
Odmítnutí, zrušení nebo pozastavení povolení
1. Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, odmítne udělit povolení k podávání nabídek ve svých dražbách nebo již udělené povolení k podávání nabídek zruší či pozastaví každé osobě, která:
a)
není nebo již není způsobilá k žádosti o podávání nabídek podle čl. 18 odst. 1 nebo 2;
b)
nesplňuje nebo již nesplňuje požadavky článků 18, 19 a 20;
c)
vědomě nebo opakovaně porušuje toto nařízení, podmínky svého povolení k podávání nabídek v dražbách konaných příslušnou dražební platformou nebo jiné související pokyny či dohody.
2. Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, odmítne udělit povolení k podávání nabídek ve svých dražbách nebo již udělené povolení k podávání nabídek zruší či pozastaví, má-li v souvislosti s žadatelem podezření na praní peněz, financování terorismu, trestnou činnost nebo zneužití trhu, pokud toto odmítnutí, zrušení nebo pozastavení nevede ke zmaření úsilí příslušných vnitrostátních orgánů o stíhání nebo zadržení pachatelů těchto činností.
V takovém případě příslušná dražební platforma podá zprávu finanční zpravodajské jednotce uvedené v článku 21 směrnice 2005/60/ES v souladu s ustanoveními čl. 55 odst. 2 tohoto nařízení.
3. Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, může odmítnout udělit povolení k podávání nabídek ve svých dražbách nebo již udělené povolení k podávání nabídek zrušit či pozastavit každé osobě, která:
a)
z nedbalosti porušuje toto nařízení, podmínky svého povolení k podávání nabídek v dražbách konaných příslušnou dražební platformou nebo jiné související pokyny či dohody;
b)
se jinak chovala způsobem, který poškozuje řádné nebo účinné konání dražby;
c)
je uvedena v čl. 18 odst. 1 písm. b) nebo c) nebo v čl. 18 odst. 2 v průběhu předchozích 220 obchodovacích dnů nepodala nabídku v žádné dražbě.
4. Osobám uvedeným v odstavci 3 se odmítnutí udělit povolení nebo zrušení či pozastavení povolení oznámí a poskytne se jim přiměřená lhůta k písemné odpovědi, stanovená v rozhodnutí o odmítnutí povolení nebo zrušení či pozastavení povolení.
Po posouzení písemné odpovědi osoby příslušná dražební platforma v odůvodněném případě:
a)
udělí nebo obnoví povolení s účinností od určitého data;
b)
udělí podmíněné povolení nebo podmíněné obnovení s výhradou splnění stanovených podmínek do určitého data, které příslušná dražební platforma řádně ověří;
c)
potvrdí odmítnutí udělit povolení nebo zrušení či pozastavení povolení s účinností od určitého data.
Dražební platforma oznámí své rozhodnutí příslušné osobě.
5. Osoby, jejichž povolení k podávání nabídek je zrušeno či pozastaveno podle odstavců 1, 2 nebo 3, podniknou přiměřené kroky, aby jejich vyřazení z dražeb:
a)
proběhlo řádně;
b)
nepoškodilo zájmy jejich klientů ani nenarušilo účinný průběh dražeb;
c)
neovlivnilo jejich povinnosti plnit ustanovení o platbách, podmínky jejich povolení k podávání nabídek v dražbách ani jiné související pokyny či dohody;
d)
neohrozilo jejich povinnosti týkající se ochrany důvěrných informací podle čl. 19 odst. 3 písm. b) bodu ii), které zůstanou v platnosti po dobu 20 let od jejich vyřazení z dražeb.
V odmítnutí udělit povolení nebo ve zrušení či pozastavení povolení podle odstavců 1, 2 a 3 jsou uvedena opatření nutná k dodržení tohoto odstavce a dražební platforma ověří, zda tato opatření byla dodržena.
KAPITOLA V
JMENOVÁNÍ DRAŽITELE A JEHO FUNKCE
Článek 22
Jmenování dražitele
1. Každý členský stát jmenuje dražitele. Žádný členský stát nedraží povolenky, aniž by jmenoval dražitele. Stejného dražitele může jmenovat více členských států.
2. Dražitele jmenuje jmenující členský stát s dostatečným předstihem před zahájením dražeb tak, aby se jmenovanou dražební platformou nebo s dražební platformou, již se chystá jmenovat, včetně k ní připojeného systému zúčtování a systému vypořádání uzavřel a provedl potřebná ujednání, která dražiteli umožní dražit povolenky jménem jmenujícího členského státu na základě vzájemně dohodnutých podmínek.
3. V případě členských států, které se neúčastní společných postupů stanovených v článku 26, dražitele jmenuje jmenující členský stát s dostatečným předstihem před zahájením dražeb na dražebních platformách jmenovaných podle čl. 26 odst. 1 a 2 tak, aby s těmito dražebními platformami včetně k nim připojeného systému zúčtování a systému vypořádání uzavřel a provedl potřebná ujednání, která dražiteli umožní na těchto dražebních platformách dražit povolenky jménem jmenujícího členského státu na základě vzájemně dohodnutých podmínek v souladu s čl. 30 odst. 7 druhým pododstavcem a čl. 30 odst. 8 prvním pododstavcem.
4. Členské státy se vyvarují sdělování důvěrných informací ve smyslu čl. 3 bodu 29 a čl. 37 písm. a) osobě, která pro dražitele vykonává práci.
V případě neoprávněného sdělení důvěrných informací osobám, které pro dražitele vykonávají práci, stanoví podmínky jmenování dražitele vhodná opatření k vyřazení osob, kterým byly důvěrné informace neoprávněně sděleny, z dražeb.
Použitím druhého pododstavce tohoto odstavce není dotčeno použití článků 11 až 16 směrnice 2003/6/ES a článku 43 tohoto nařízení na porušení zákazu uvedeného v prvním pododstavci tohoto odstavce.
5. Povolenky, které mají být draženy jménem členského státu, se do dražeb nezařadí, dokud není dražitel řádně jmenován a dokud se neuzavřou a neprovedou ujednání uvedená v odstavci 2.
6. Ustanovením odstavce 5 nejsou dotčeny žádné právní následky plynoucí podle práva Unie z toho, že členský stát nesplní své povinnosti podle odstavců 1 až 4.
7. Členské státy oznámí Komisi totožnost dražitele a jeho kontaktní údaje.
Totožnost a kontaktní údaje dražitele se zveřejní na internetové stránce Komise.
Článek 23
Funkce dražitele
Dražitel:
a)
draží objem povolenek, jež mají být draženy každým členským státem, který jej jmenoval;
b)
získává výnosy z dražeb náležející každému členskému státu, který jej jmenoval;
c)
vyplácí výnosy z dražeb náležející každému členskému státu, který jej jmenoval.
KAPITOLA VI
JMENOVÁNÍ SUBJEKTU SLEDUJÍCÍHO DRAŽBY A JEHO FUNKCE
Článek 24
Subjekt sledující dražby
1. Všechny dražební procesy jsou sledovány tímtéž subjektem sledujícím dražby.
2. Všechny členské státy jmenují subjekt sledující dražby na základě společného zadávacího řízení mezi Komisí a členskými státy provedeného v souladu s čl. 91 odst. 1 třetím pododstavcem nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 a článkem 125c nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002.
3. Jmenovací období subjektu sledujícího dražby nepřesáhne pět let.
Nejméně tři měsíce před uplynutím jmenovacího období nebo před ukončením jmenování subjektu sledujícího dražby je jmenován jeho nástupce podle odstavce 2.
4. Totožnost a kontaktní údaje subjektu sledujícího dražby se zveřejní na internetové stránce Komise.
Článek 25
Funkce subjektu sledujícího dražby
1. Subjekt sledující dražby sleduje každou dražbu a podává Komisi jménem příslušných členských států a příslušným členským státům ve lhůtě stanovené v čl. 10 odst. 4 čtvrtém pododstavci směrnice 2003/87/ES zprávu týkající se řádného provedení dražeb konaných předcházející měsíc v souladu s uvedeným pododstavcem, zejména pokud jde o:
a)
spravedlivý a otevřený přístup;
b)
transparentnost;
c)
tvorbu cen;
d)
technické a organizační stránky.
2. Subjekt sledující dražby předloží členským státům a Komisi výroční souhrnnou zprávu obsahující:
a)
záležitosti uvedené v odstavci 1 jednak ve vztahu ke každé jednotlivé dražbě, jednak souhrnně za každou dražební platformu;
b)
případy nedodržení smlouvy o jmenování dražební platformy;
c)
důkaz protisoutěžního chování nebo zneužití trhu;
d)
případný vliv dražeb na postavení dražebních platforem na sekundárním trhu;
e)
informace o vztahu mezi dražebními procesy uvedenými v souhrnné zprávě a mezi nimi a fungováním sekundárního trhu podle čl. 10 odst. 5 směrnice 2003/87/ES;
f)
informace o počtu, povaze a stavu stížností podaných podle čl. 59 odst. 4, jakož i všech ostatních stížností podaných příslušným vnitrostátním orgánům vykonávajícím dohled nad úvěrovými institucemi a investičními podniky;
g)
informace o opatřeních přijatých v návaznosti na zprávy subjektu sledujícího dražby předložené podle odstavců 3, 4 a 5;
h)
doporučení považovaná za vhodná pro zlepšení některého z dražebních procesů nebo pro přezkoumání:
i)
tohoto nařízení včetně přezkumu uvedeného v článku 33,
ii)
nařízení Komise přijatého podle čl. 19 odst. 3 směrnice 2003/87/ES,
iii)
směrnice 2003/87/ES včetně přezkumu fungování trhu s uhlíkem podle čl. 10 odst. 5 a čl. 12 odst. 1a uvedené směrnice.
3. Subjekt sledující dražby může na žádost Komise a jednoho nebo více členských států nebo v souladu s požadavkem odstavce 5 občas podat zprávu o konkrétním problému týkajícím se některého z dražebních procesů, je-li dotyčný problém nutno nadnést před předložením zpráv, na které se vztahuje odstavec 1 nebo 2. V opačném případě může subjekt sledující dražby o tomto problému informovat ve zprávách stanovených v odstavci 1 nebo 2.
4. Členský stát, který se neúčastní společného postupu stanoveného v článku 26 tohoto nařízení, avšak rozhodne se jmenovat svou vlastní dražební platformu podle čl. 30 odst. 1 a 2 tohoto nařízení, může požádat subjekt sledující dražby, aby členským státům, Komisi a příslušné dražební platformě poskytl technickou zprávu o schopnosti dražební platformy, již navrhuje nebo hodlá navrhnout, pořádat dražební proces v souladu s požadavky tohoto nařízení a v souladu s cíli stanovenými v čl. 10 odst. 4 směrnice 2003/87/ES.
V těchto zprávách subjekt sledující dražby jasně uvede, v jakém ohledu dražební proces splňuje požadavky prvního pododstavce a v jakém ohledu tomu tak není. Zprávy obsahují přesná doporučení týkající se dalšího vývoje a zlepšení dražebního procesu v oblastech, ve kterých je to vhodné, a návrhy konkrétních lhůt pro jejich provedení.
5. V případě, že v rámci dražebního procesu pořádaného dražební platformou dojde k porušení tohoto nařízení nebo k nesouladu s cíli čl. 10 odst. 4 směrnice 2003/87/ES, nebo vyžádá-li si to Komise v případě, že má na toto porušení podezření, subjekt sledující dražby neprodleně podá zprávu členským státům, Komisi a příslušné dražební platformě.
Ve zprávě musí být jasně uvedena povaha porušení nebo nesouladu. Zpráva obsahuje přesná doporučení k nápravě situace a návrhy konkrétních lhůt pro jejich provedení. Případně může doporučit pozastavení činnosti příslušné dražební platformy. Subjekt sledující dražby svou zprávu podle tohoto odstavce podrobuje soustavnému přezkumu a poskytuje členským státům, Komisi a příslušné dražební platformě její čtvrtletní aktualizace.
6. Stanoviska poskytnutá subjektem sledujícím dražby podle čl. 7 odst. 7 nebo čl. 8 odst. 3 tohoto nařízení tvoří součást jeho funkcí podle tohoto článku.
7. Zprávy a stanoviska stanovené tímto článkem se vypracovávají ve srozumitelném, normalizovaném a snadno přístupném formátu, který je určen v souladu s ustanoveními smlouvy o jmenování subjektu sledujícího dražby.
KAPITOLA VII
JMENOVÁNÍ DRAŽEBNÍ PLATFORMY ČLENSKÝMI STÁTY, KTERÉ SE ÚČASTNÍ SPOLEČNÉHO POSTUPU S KOMISÍ, A JEJÍ FUNKCE
Článek 26
Jmenování dražební platformy společným postupem členských států a Komise
1. Aniž je dotčen článek 30, členské státy jmenují na základě společného zadávacího řízení Komise a členských států, které se účastní společného postupu, jednu dražební platformu pro dražbu dvoudenního spotu nebo pětidenních futures.
2. Aniž je dotčen článek 30, členské státy jmenují na základě společného zadávacího řízení Komise a členských států, jednu nebo dvě dražební platformy pro dražbu futurem nebo forwardů za předpokladu, že jsou tyto dražené produkty uvedeny v příloze I.
3. Společné zadávací řízení uvedené v odstavcích 1 a 2 se provádí v souladu s čl. 91 odst. 1 třetím pododstavcem nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 a článkem 125c nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002.
4. Jmenovací období dražebních platforem uvedených v odstavcích 1 a 2 nepřesáhne pět let.
5. Totožnost a kontaktní údaje dražebních platforem uvedených v odstavcích 1 a 2 se zveřejní na internetové stránce Komise.
6. Členský stát, který se připojí ke společným postupům podle odstavců 1 a 2 po vstupu dohody o společném zadávacím řízení uzavřené mezi účastnícími se členskými státy a Komisí v platnost, přijme podmínky, jež účastnící se členské státy a Komise sjednají v dohodě o společném zadávacím řízení a v rozhodnutích, která byla podle uvedené dohody již přijata.
Členskému státu, který se v souladu s čl. 30 odst. 4 rozhodne společného postupu neúčastnit, avšak jmenuje svou vlastní dražební platformu, může být udělen status pozorovatele na základě podmínek sjednaných mezi členskými státy účastnícími se společného postupu a Komisí v dohodě o společném zadávacím řízení s výhradou platných pravidel zadávání veřejných zakázek.
Článek 27
Funkce dražební platformy jmenované podle čl. 26 odst. 1
1. Dražební platforma jmenovaná podle čl. 26 odst. 1 poskytuje členským státům tyto služby, jež jsou konkrétněji vymezeny ve smlouvě o jejím jmenování:
a)
poskytnutí přístupu k dražbám podle článků 15 až 21 včetně zajištění a správy potřebných internetových elektronických rozhraní a internetové stránky;
b)
konání dražeb v souladu s články 4 až 7;
c)
správu kalendáře dražeb v souladu s články 8 až 14;
d)
vyhlašování a oznamování výsledků dražby podle článku 61;
e)
poskytnutí náležitých systému zúčtování nebo systému vypořádání (nebo jejich zajištění prostřednictvím subdodávky) potřebných pro:
i)
zpracování plateb uhrazených úspěšnými nabízejícími nebo jejich právními nástupci a rozdělení výnosů z dražeb dražiteli podle článků 44 a 45,
ii)
dodání vydražených povolenek úspěšným nabízejícím nebo jejich právním nástupcům podle článků 46, 47 a 48,
iii)
správu zajištění, včetně dozajištění, které poskytuje dražitel nebo nabízející podle článků 49 a 50;
f)
poskytnutí veškerých informací souvisejících s konáním dražeb, které jsou nutné k výkonu funkcí subjektu sledujícího dražby podle článku 53, subjektu sledujícímu dražby;
g)
dohled nad dražbami, oznamování podezření na praní peněz, financování terorismu, trestnou činnost nebo zneužití trhu a správu požadovaných nápravných opatření nebo sankcí, včetně zajištění mechanismu mimosoudního řešení sporů, podle článků 44 až 59 a čl. 64 odst. 1.
2. Dražební platforma se připojí alespoň k jednomu systému zúčtování nebo systému vypořádání nejméně 20 obchodovacích dnů před otevřením prvního nabídkového okna provozovaného dražební platformou jmenovanou podle čl. 26 odst. 1.
Článek 28
Funkce dražební platformy jmenované podle čl. 26 odst. 2
1. Dražební platforma jmenovaná podle čl. 26 odst. 2 poskytuje členským státům tyto služby:
a)
poskytování přístupu k dražbám podle ujednání zavedených na sekundárním trhu organizovaném dražební platformou a upřesněných ve smlouvách o jejím jmenování;
b)
konání dražeb v souladu s články 4 až 7;
c)
správu kalendáře dražeb v souladu s články 8 až 14;
d)
vyhlašování a oznamování výsledků dražby podle článku 61;
e)
poskytnutí systému zúčtování nebo systému vypořádání - podle ujednání zavedených na sekundárním trhu organizovaném dražební platformou s tím, že se v každém případě použije článek 40, a upřesněných ve smlouvách o jejím jmenování - potřebného pro:
i)
zpracování plateb uhrazených nabízejícími nebo jejich právními nástupci a rozdělení výnosů z dražeb dražiteli,
ii)
dodání vydražených povolenek úspěšným nabízejícím nebo jejich právním nástupcům,
iii)
správu zajištění, včetně dozajištění, které poskytuje dražitel nebo nabízející;
f)
poskytnutí veškerých informací souvisejících s konáním dražeb, které jsou nutné k výkonu funkcí subjektu sledujícího dražby podle článku 53, subjektu sledujícímu dražby;
g)
průzkum dražeb, oznamování podezření na praní peněz, financování terorismu, trestnou činnost nebo zneužití trhu a správu požadovaných nápravných opatření nebo sankcí, včetně zajištění mechanismu mimosoudního řešení sporů, podle ujednání zavedených na sekundárním trhu organizovaném dražební platformou a upřesněných ve smlouvě o jejím jmenování.
2. Příslušná dražební platforma se připojí alespoň k jednomu systému zúčtování nebo systému vypořádání nejméně 20 obchodovacích dnů před otevřením prvního nabídkového okna provozovaného dražební platformou jmenovanou podle čl. 26 odst. 2.
3. Na dražby pořádané dražební platformou, která draží futures a forwardy, se nevztahují ustanovení čl. 16 odst. 2 a 3, článku 17, 19, 20, 21, 54, 55 a 56, čl. 60 odst. 3, čl. 63 odst. 4 a článku 64.
Článek 29
Služby poskytované Komisi dražební platformou jmenovanou podle čl. 26 odst. 1 nebo 2
Dražební platformy jmenované podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 poskytuje Komisi služby technické podpory pro práci Komise související s touto činností:
a)
dokončení přílohy I a koordinace dražebního kalendáře pro přílohu III;
b)
stanoviska poskytovaná Komisí podle tohoto nařízení;
c)
stanoviska nebo zprávy poskytované subjektem sledujícím dražby ohledně fungování dražebních platforem jmenovaných podle čl. 26 odst. 1 nebo 2;
d)
zprávy nebo návrhy vytvořené Komisí podle čl. 10 odst. 5 a čl. 12 odst. 1a směrnice 2003/87/ES;
e)
změny tohoto nařízení nebo směrnice 2003/87/ES, které mají vliv na fungování trhu s uhlíkem včetně provádění dražeb;
f)
přezkum tohoto nařízení, směrnice 2003/87/ES nebo nařízení Komise přijatého podle čl. 19 odst. 3 uvedené směrnice, který má vliv na fungování trhu s uhlíkem včetně provádění dražeb;
g)
jakýkoli jiný společný postup související s fungováním trhu s uhlíkem včetně provádění dražeb, sjednaný mezi Komisí a členskými státy, které se společného postupu účastní.
KAPITOLA VIII
JMENOVÁNÍ DRAŽEBNÍCH PLATFOREM ČLENSKÝMI STÁTY, KTERÉ SE ROZHODLY PRO VLASTNÍ DRAŽEBNÍ PLATFORMU, A JEJICH FUNKCE
Článek 30
Jmenování jiné dražební platformy než dražební platformy jmenované podle čl. 26 odst. 1 nebo 2
1. Každý členský stát, který se neúčastní společného postupu stanoveného v článku 26 tohoto nařízení, může jmenovat svou vlastní dražební platformu pro dražbu svého podílu objemu povolenek, na které se vztahují kapitoly II a III směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy prostřednictvím dvoudenního spotu nebo pětidenních futures.
2. Každý členský stát, který se neúčastní společného postupu stanoveného v článku 26 tohoto nařízení, může jmenovat svou vlastní dražební platformu pro dražbu svého podílu objemu povolenek, na které se vztahují kapitoly II a III směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy prostřednictvím futures nebo forwardů, pokud jsou tyto produkty uvedeny v příloze I tohoto nařízení.
3. Členské státy, které se neúčastní společného postupu stanoveného v článku 26, mohou pro dražbu futures nebo forwardů a dvoudenního spotu nebo pětidenních futures jmenovat tutéž dražební platformu nebo samostatné dražební platformy, podle případu.
4. Členský stát, který se neúčastní společného postupu stanoveného v článku 26, oznámí Komisi své rozhodnutí neúčastnit se společného postupu a jmenovat svou vlastní dražební platformu podle odstavců 1 a 2 tohoto článku, a to do tří měsíců od vstupu tohoto nařízení v platnost.
5. Členský stát, který se neúčastní společného postupu stanoveného v článku 26, si zvolí svou vlastní dražební platformu jmenovanou podle odstavců 1 a 2 tohoto článku na základě výběrového řízení, které je v souladu s unijním a vnitrostátním právem zadávání veřejných zakázek, jestliže si buď unijní, nebo vnitrostátní právo vyžádá postup zadávání veřejných zakázek. Výběrové řízení podléhá všem platným opravným prostředkům a donucovacím postupům podle unijního a vnitrostátního práva.
Jmenovací období dražebních platforem uvedených v odstavcích 1 a 2 je nejvýše tři roky a lze je prodloužit nejvýše o další dva roky.
Jmenování dražebních platforem uvedených v odstavcích 1 a 2 je podmíněno uvedením příslušné dražební platformy na seznam v příloze III podle odstavce 7. Jmenování se neuskuteční dříve, než uvedení dražební platformy na seznam v příloze III podle ustanovení odstavce 7 nevstoupí v platnost.
6. Každý členský stát, který se neúčastní společného postupu stanoveného v článku 26, avšak rozhodne se jmenovat svou vlastní dražební platformu podle odstavců 1 a 2 tohoto článku, poskytne Komisi úplné oznámení obsahující všechny tyto informace:
a)
totožnost dražební platformy, kterou navrhuje jmenovat, s uvedením toho, zda futures nebo forwardy a dvoudenní spot nebo pětidenní futures, podle případu, draží tatáž dražební platforma nebo samostatné dražební platformy;
b)
podrobná provozní pravidla, jimiž se má řídit dražební proces, který bude dražební platformou / dražebními platformami, již/jež navrhuje jmenovat, pořádán, včetně smluvních ustanovení o jmenování příslušné dražební platformy a včetně systému/systémů zúčtování nebo systému/systémů vypořádání k ní připojených s uvedením podmínek, jimiž se řídí struktura a výše poplatků, správa zajištění, platba a dodání;
c)
navrhovaná nabídková okna, jednotlivé objemy, data dražeb s uvedením příslušných státních svátků, jakož i dražený produkt a data platby a dodání povolenek, které mají být draženy v jednotlivých dražbách v daném kalendářním roce, a jakékoliv další informace, které Komise potřebuje k posouzení toho, zda je navrhovaný kalendář dražeb slučitelný s kalendářem dražeb dražebních platforem jmenovaných podle čl. 26 odst. 1 nebo 2, jakož i s jinými kalendáři dražeb, jež navrhují jiné členské státy, které se neúčastní společného postupu stanoveného v článku 26, avšak rozhodly se jmenovat své vlastní dražební platformy;
d)
podrobná pravidla a podmínky týkající se průzkumu dražeb a dohledu nad nimi, kterými se jím navrhovaná dražební platforma řídí podle čl. 35 odst. 4, 5 a 6, jakož i podrobná pravidla zajišťující ochranu proti praní peněz, financování terorismu, trestné činnosti nebo zneužití trhu, včetně všech nápravných opatření nebo sankcí;
e)
podrobná opatření zavedená za účelem dodržení čl. 22 odst. 4 a článku 34, pokud jde o jmenování dražitele.
V oznámení musí být prokázána slučitelnost s ustanoveními tohoto nařízení a soulad s cíli čl. 10 odst. 4 směrnice 2003/87/ES.
Oznamující členský stát může své původní oznámení upravit před uvedením na seznam podle odstavce 7 tohoto článku.
Každý oznamující členský stát předloží své původní a upravené oznámení výboru uvedenému v čl. 23 odst. 1 směrnice 2003/87/ES.
7. Jiné dražební platformy než dražební platformy jmenované podle čl. 26 odst. 1 nebo 2, jejich jmenující členské státy, jejich jmenovací období a všechny platné podmínky nebo povinnosti jsou stanoveny v příloze III, jsou-li splněny požadavky tohoto nařízení a cíle čl. 10 odst. 4 směrnice 2003/87/ES. Komise a výbor stanovený v čl. 23 odst. 1 směrnice 2003/87/ES jednají výhradně na základě těchto požadavků a cílů a plně zohlední zprávy předložené subjektem sledujícím dražby podle čl. 25 odst. 4 tohoto nařízení.
Pokud uvedení na seznamu stanovené v prvním pododstavci chybí, členský stát, který se neúčastní společného postupu stanoveného v článku 26, avšak rozhodne se jmenovat svou vlastní dražební platformu podle odstavců 1 a 2 tohoto článku, použije k dražbě svého podílu povolenek, který by byl jinak dražen na dražební platformě, jež má být jmenována podle odstavce 1 nebo 2 tohoto článku v období do tří měsíců od vstupu uvedení na seznamu stanoveného v prvním pododstavci v platnost, dražební platformy jmenované podle čl. 26 odst. 1 nebo 2.
8. Každý členský stát, který se neúčastní společného postupu uvedeného v článku 26, avšak rozhodne se jmenovat svou vlastní dražební platformu podle odstavců 1 a 2 tohoto článku, se může ke společnému postupu stanovenému v článku 26 kdykoliv připojit v souladu s čl. 26 odst. 6.
Objem povolenek, jejichž dražba byla plánována na jiné dražební platformě než na dražební platformě jmenované podle čl. 26 odst. 1 nebo 2, se rovnoměrně rozdělí do dražeb pořádaných příslušnou dražební platformou jmenovanou podle čl. 26 odst. 1 nebo 2.
Článek 31
Funkce jiných dražebních platforem než dražebních platforem jmenovaných podle čl. 26 odst. 1 nebo 2
1. Dražební platforma jmenovaná podle čl. 30 odst. 1 vykonává stejné funkce jako dražební platforma jmenovaná podle čl. 26 odst. 1, které stanoví článek 27, s výjimkou čl. 27 odst. 1 písm. c) týkajícího se kalendáře dražeb, který se nepoužije.
2. Dražební platforma jmenovaná podle čl. 30 odst. 2 vykonává stejné funkce jako dražební platforma jmenovaná podle čl. 26 odst. 2, které stanoví článek 28, s výjimkou čl. 28 odst. 1 písm. c) týkajícího se kalendáře dražeb, který se nepoužije.
3. Na dražební platformy jmenované podle čl. 30 odst. 1 nebo 2 se vztahují ustanovení o kalendáři dražeb uvedená v čl. 8 odst. 1, 2 a 3, v článcích 9, 10, 12, 14 a 32.
Článek 32
Kalendář dražeb pro jiné dražební platformy než dražební platformy jmenované podle čl. 26 odst. 1 nebo 2
1. Objem povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES a které se draží v jednotlivých dražbách pořádaných dražební platformou jmenovanou podle čl. 30 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení, není větší než 20 milionů povolenek a menší než 10 milionů povolenek kromě případů, kdy celkový objem povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES, jenž má být vydražen jmenujícím členským státem, je v daném kalendářním roce menší než 10 milionů; v takovém případě se povolenky draží v jedné dražbě za kalendářní rok.
2. Objem povolenek, na které se vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES a které se draží v jednotlivých dražbách pořádaných dražební platformou jmenovanou podle čl. 30 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení, není větší než 5 milionů povolenek a menší než 2,5 milionů povolenek kromě případů, kdy celkový objem povolenek, na které se vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES, jenž má být vydražen jmenujícím členským státem, je v daném kalendářním roce menší než 2,5 milionů; v takovém případě se povolenky draží v jedné dražbě za kalendářní rok.
3. Celkový objem povolenek, na které se vztahují kapitoly II a III směrnice 2003/87/ES, jenž má být vydražen všemi dražebními platformami jmenovanými podle čl. 30 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení, se rovnoměrně rozdělí do daného kalendářního roku s tím, že objem dražený v dražbách pořádaných v srpnu každého roku je poloviční ve srovnání s objemem draženým v jiných měsících roku.
4. Dražební platformy jmenované podle čl. 30 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení určí a zveřejní nabídková okna, jednotlivé objemy, data dražeb, jakož i dražený produkt, data plateb a dodání povolenek, na které se vztahují kapitoly II a III směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy v jednotlivých dražbách v každém roce (po určení a zveřejnění podle čl. 11 odst. 1 a čl. 13 odst. 1 tohoto nařízení dražební platformou jmenovanou podle čl. 26 odst. 1 a 2 tohoto nařízení do 31. března předchozího roku nebo co nejdříve po tomto datu, a to po předchozí poradě s Komisí a získání jejího stanoviska. Příslušné dražební platformy v co nejvyšší míře ke stanovisku Komise přihlédnou.
Zveřejněné kalendáře uvedené v prvním pododstavci jsou v souladu s příslušnými podmínkami nebo povinnostmi uvedenými v příloze III.
5. Pokud je dražba pořádaná dražební platformou jmenovanou podle čl. 30 odst. 1 nebo 2 touto dražební platformou zrušena podle čl. 7 odst. 5 nebo 6 nebo podle článku 9, dražený objem se rovnoměrně rozdělí buď mezi příští čtyři dražby plánované na téže dražební platformě, nebo pokud příslušná dražební platforma pořádá v daném kalendářním roce méně než čtyři dražby, mezi příští dvě dražby plánované na téže dražební platformě.
Článek 33
Přezkum tohoto nařízení
Po dodání výroční souhrnné zprávy vypracované subjektem sledujícím dražby podle čl. 25 odst. 2, k němuž má dojít nejpozději 31. prosince 2014, Komise přezkoumá ujednání stanovená tímto nařízením včetně fungování všech dražebních procesů.
Přezkum vyhodnotí zkušenosti získané s ohledem na interakci mezi dražebními platformami jmenovanými podle čl. 30 odst. 1 nebo 2 a dražebními platformami jmenovanými podle čl. 26 odst. 1 nebo 2, jakož i na interakci mezi dražbami a sekundárním trhem.
Přezkum bude proveden po konzultaci s členskými státy a zúčastněnými stranami.
S ohledem na výsledek přezkumu Komise může navrhnout opatření, která pokládá za nezbytná v souvislosti s narušením či nesprávným fungováním vnitřního trhu nebo trhu s uhlíkem, k němuž dojde v důsledku ujednání podle tohoto nařízení, tak, aby tato opatření vstoupila v platnost do 31. prosince 2016.
KAPITOLA IX
POŽADAVKY NA JMENOVÁNÍ VZTAHUJÍCÍ SE NA DRAŽITELE, SUBJEKT SLEDUJÍCÍ DRAŽBY A DRAŽEBNÍ PLATFORMU
Článek 34
Požadavky na jmenování vztahující se na dražitele a subjekt sledující dražby
1. Při jmenování dražitelů a subjektu sledujícího dražby členské státy zohlední míru, do jaké uchazeči:
a)
představují nejmenší riziko střetu zájmů nebo zneužití trhu s ohledem na:
i)
činnosti na sekundárním trhu,
ii)
vnitřní procesy a postupy ke snížení rizika střetu zájmů nebo zneužití trhu;
b)
jsou schopni plnit funkce dražitele nebo subjektu sledujícího dražby včas a v souladu s nejvyššími odbornými a kvalitativními normami.
2. Jmenování dražitele je podmíněno tím, že dražitel uzavře s příslušnou dražební platformou ujednání podle čl. 22 odst. 2 a 3.
Článek 35
Požadavky na jmenování vztahující se na dražební platformu
1. Dražby se konají pouze na dražební platformě, které příslušné vnitrostátní orgány uvedené v odst. 4 druhém pododstavci vydaly povolení jakožto regulovanému trhu podle odstavce 5.
2. Každé dražební platformě jmenované podle tohoto nařízení k dražbě dvoudenního spotu nebo pětidenních futures musí být umožněno bez dalších právních nebo správních požadavků ze strany členských států stanovit vhodná opatření k usnadnění přístupu nabízejících uvedených v čl. 18 odst. 1 a 2 k dražbám a jejich účasti na těchto dražbách.
3. Při jmenování dražební platformy členské státy zohlední míru, do jaké uchazeči prokazují splnění všech těchto skutečností:
a)
faktické i právní zajištění dodržování zásad nediskriminace;
b)
plný, náležitý a spravedlivý přístup malých a středních podniků, na které se vztahuje systém Unie, k podávání nabídek v dražbách a přístup malých producentů emisí k podávání nabídek v dražbách;
c)
zajištění efektivnosti nákladů a zamezení nepřiměřené administrativní zátěži;
d)
silný dohled nad dražbami, oznamování podezření na praní peněz, financování terorismu, trestnou činnost nebo zneužití trhu, správa všech požadovaných nápravných opatření nebo sankcí včetně zajištění mechanismu mimosoudního řešení sporů;
e)
zabránění narušování hospodářské soutěže na vnitřním trhu včetně trhu s uhlíkem;
f)
zajištění správného fungování trhu s uhlíkem včetně provádění dražeb;
g)
připojení k jednomu nebo více systému zúčtování nebo systému vypořádání;
h)
zajištění vhodných opatření, na jejichž základě musí dražební platforma předat všechen hmotný a nehmotný majetek nezbytný ke konání dražeb jejím nástupcem.
4. Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, je jmenována až poté, co členský stát, ve kterém je vytvořen kandidátský regulovaný trh a usazen jeho organizátor, zajistí s dostatečným předstihem a každopádně před otevřením prvního nabídkového okna, aby se na dražbu dvoudenního spotu nebo pětidenních futures uplatňovala vnitrostátní opatření, jimiž se v přiměřené míře provádějí ustanovení hlavy III směrnice 2004/39/ES.
Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, je jmenována až poté, co členský stát, ve kterém je vytvořen kandidátský regulovaný trh a usazen jeho organizátor, zajistí s dostatečným předstihem a každopádně před otevřením prvního nabídkového okna, aby příslušné vnitrostátní orgány uvedeného členského státu mohly tomuto trhu a organizátorovi vydávat povolení a dohlížet na ně v souladu s vnitrostátními opatřeními, jimiž se v přiměřené míře provádí hlava IV směrnice 2004/39/ES.
Pokud kandidátský regulovaný trh není vytvořen a jeho organizátor usazen ve stejném členském státě, první a druhý pododstavec se použijí jak pro členský stát, v němž je vytvořen kandidátský regulovaný trh, tak pro členský stát, v němž je usazen jeho organizátor.
5. Příslušné vnitrostátní orgány členského státu uvedeného v odst. 4 druhém pododstavci tohoto článku, které jsou určeny podle čl. 48 odst. 1 směrnice 2004/39/ES, přijmou rozhodnutí o povolení regulovaného trhu pro účely tohoto nařízení, pokud regulovaný trh a jeho organizátor splňují ustanovení hlavy III směrnice 2004/39/ES provedená do vnitrostátního právního řádu členského státu jejich vytvoření a usazení podle odstavce 4 tohoto článku. Rozhodnutí o povolení se přijímá v souladu s hlavou IV směrnice 2004/39/ES provedenou do vnitrostátního právního řádu členského státu jejich vytvoření a usazení podle odstavce 4 tohoto článku.
6. Příslušné vnitrostátní orgány členského státu uvedené v odstavci 5 tohoto článku trvale vykonávají účinný dohled nad trhem a přijímají opatření nezbytná k zajištění toho, aby požadavky podle uvedeného odstavce byly splněny. Za tímto účelem vykonávají přímo nebo s pomocí jiných příslušných vnitrostátních orgánů určených podle čl. 48 odst. 1 směrnice 2004/39/ES pravomoci stanovené ve vnitrostátních opatřeních, jimiž se provádí článek 50 uvedené směrnice, s ohledem na regulovaný trh a jeho organizátora uvedené v odstavci 4 tohoto článku.
Členský stát každého příslušného vnitrostátního orgánu uvedeného v odstavci 5 zajistí, aby se vnitrostátní opatření, jimiž se provádějí články 51 a 52 směrnice 2004/39/ES, vztahovala na osoby odpovědné za nesplnění povinností podle hlavy III směrnice 2004/39/ES provedené do vnitrostátního právního řádu členského státu jejich usazení podle odstavce 4 tohoto článku.
Pro účely tohoto odstavce se vnitrostátní opatření, jimiž se provádějí články 56 až 62 směrnice 2004/39/ES, vztahují na spolupráci mezi příslušnými vnitrostátními orgány různých členských států.
KAPITOLA X
REŽIM ZNEUŽITÍ TRHU VZTAHUJÍCÍ SE NA DRAŽENÉ PRODUKTY
Článek 36
Režim zneužití trhu vztahující se na finanční nástroje ve smyslu čl. 1 odst. 3 směrnice 2003/6/ES
1. Pro účely tohoto nařízení platí, že je-li dvoudenním spotem nebo pětidenním futures finanční nástroj ve smyslu čl. 1 odst. 3 směrnice 2003/6/ES, použije se uvedená směrnice na dražbu uvedených dražených produktů.
2. Pokud dvoudenním spotem nebo pětidenním futures není finanční nástroj ve smyslu čl. 1 odst. 3 směrnice 2003/6/ES, použijí se ustanovení článků 37 až 43 tohoto nařízení.
Článek 37
Definice k režimu zneužití trhu vztahujícímu se na jiné dražené produkty než finanční nástroje ve smyslu čl. 1 odst. 3 směrnice 2003/6/ES
Pro účely článků 38 až 43, které se vztahují na jiné dražené produkty než finanční nástroje ve smyslu čl. 1 odst. 3 směrnice 2003/6/ES, se použijí tyto definice:
a)
„důvěrnou informací“ se rozumí informace přesné povahy, která nebyla uveřejněna, týká se přímo nebo nepřímo jednoho nebo více dražených produktů a která by v případě, že by byla uveřejněna, pravděpodobně měla významný dopad na ceny podaných nabídek.
U osob pověřených prováděním nabídek se důvěrnou informací rozumí též informace dodaná klientem a týkající se dosud nevyřízených nabídek klienta, která je přesné povahy, která se přímo nebo nepřímo týká jednoho nebo více dražených produktů a která by v případě, že by byla uveřejněna, pravděpodobně měla významný dopad na ceny podaných nabídek;
b)
„manipulací s trhem“ se rozumí:
i)
nabídky, transakce nebo příkazy na sekundárním trhu:
-
které vydávají nebo jsou způsobilé vydávat nesprávné nebo zavádějící signály, pokud jde o poptávku nebo cenu dražených produktů, nebo
-
které zajistí prostřednictvím osoby nebo osob jednajících ve shodě dražební zúčtovací cenu za dražené produkty v abnormální nebo umělé výši,
pokud osoba, která nabídku podala nebo která na sekundárním trhu provedla transakci či vydala příkaz, neprokáže, že její důvody pro toto jednání jsou oprávněné,
ii)
nabídky, které využívají smyšlené prostředky nebo jakoukoli jinou formu klamání nebo lsti,
iii)
šíření prostřednictvím sdělovacích prostředků, včetně internetu, nebo jakýmikoli jinými prostředky informací, které vydávají nebo jsou způsobilé vydávat nesprávné nebo zavádějící signály týkající se dražených produktů, včetně šíření pověstí a nepravdivých nebo zavádějících informací, pokud osoba, která tyto informace šíří, ví nebo by měla vědět, že tyto informace jsou nepravdivé nebo zavádějící. Pokud jde o novináře jednající v rámci výkonu povolání, mělo by se toto šíření informaci hodnotit s přihlédnutím k pravidlům, jimiž se řídí jejich povolání, pokud tyto osoby nezískávají přímo ani nepřímo výhodu nebo zisk ze šíření příslušných informací.
Ze základní definice podané v prvním podostavci písm. b) vyplývají zejména tyto příklady:
-
chování osoby nebo osob jednajících ve shodě za účelem získání dominantního postavení, pokud jde o poptávku po draženém produktu, s důsledkem přímého nebo nepřímého stanovení dražebních zúčtovacích cen nebo vytvoření jiných nespravedlivých obchodních podmínek,
-
nákup a prodej povolenek nebo souvisejících derivátů na sekundárním trhu před dražbou, jehož důsledkem je stanovení dražební zúčtovací ceny za dražené produkty v abnormální nebo umělé výši nebo oklamání nabízejících, kteří při dražbách podávají nabídky,
-
využití příležitostného nebo pravidelného přístupu k tradičním nebo elektronickým sdělovacím prostředkům k vyslovení názoru na dražený produkt po předchozím podání nabídky na tento produkt a s následným těžením z dopadu vyslovených názorů na jiné ceny nabídnuté za tento produkt, aniž by byl tento střet zájmů současně odpovídajícím a účinným způsobem uveřejněn.
Článek 38
Zákaz obchodování zasvěcených osob
1. Osoba uvedená ve druhém pododstavci, která drží důvěrnou informaci, tuto informaci nesmí použít, když podává, upravuje nebo stahuje nabídku na dražený produkt, jehož se tato informace týká, přímo nebo nepřímo na svůj vlastní účet nebo na účet třetí strany.
První pododstavec se vztahuje na každou osobu, která důvěrnou informaci drží:
a)
z důvodu svého členství ve správním, řídícím nebo dozorčím orgánu dražební platformy, dražitele nebo subjektu sledujícího dražby, nebo
b)
z důvodu svého podílu na základním kapitálu dražební platformy, dražitele nebo subjektu sledujícího dražby, nebo
c)
z důvodu přístupu k informacím při výkonu svého zaměstnání, povolání nebo v souvislosti s plněním svých povinností, nebo
d)
na základě své trestné činnosti.
2. Je-li osoba uvedená v odstavci 1 právnickou osobou, vztahuje se zákaz stanovený v uvedeném odstavci rovněž na fyzické osoby, které se účastní rozhodování o podání, úpravě nebo stažení nabídky na účet příslušné právnické osoby.
3. Tento článek se nevztahuje na podání, úpravu a stažení nabídky na dražený produkt provedené za účelem splnění náležité povinnosti, která vyplývá z dohody uzavřené předtím, než příslušná osoba získala důvěrnou informaci.
Článek 39
Jiné případy zakázaného použití důvěrné informace
Osoba podléhající zákazu stanovenému v článku 38 nesmí:
a)
sdělovat důvěrnou informaci jiné osobě, pokud k tomuto sdělování nedochází při běžném výkonu jejího zaměstnání, povolání nebo jejích povinností;
b)
na základě důvěrné informace doporučovat jiné osobě, aby předložila, upravila nebo stáhla nabídku na dražené produkty, jichž se tato informace týká, a ani ji k tomu navádět.
Článek 40
Jiné osoby, na které se vztahuje zákaz obchodování zasvěcených osob
Články 38 a 39 se vztahují též na jakoukoli osobu odlišnou od osob uvedených v těchto článcích, která drží důvěrnou informaci, a přitom ví, nebo by měla vědět, že jde o důvěrnou informaci.
Článek 41
Zákaz manipulace s trhem
Žádná osoba nesmí provádět manipulaci s trhem.
Článek 42
Zvláštní požadavky na zmírnění rizika zneužití trhu
1. Dražební platforma, dražitel a subjekt sledující dražby jednotlivě vypracují seznam osob, které pro ně vykonávají práci na základě pracovní smlouvy nebo na jiném základě a které mají přístup k důvěrným informacím. Dražební platforma svůj seznam pravidelně aktualizuje a předává příslušnému vnitrostátnímu orgánu členského státu, v němž je usazena, kdykoli si jej dotyčný příslušný vnitrostátní orgán vyžádá. Dražitel a subjekt sledující dražby svůj seznam jednotlivě pravidelně aktualizují a předávají příslušnému vnitrostátnímu orgánu členského státu, v němž je usazena dražební platforma, a členskému státu usazení dražitele nebo subjektu sledujícího dražby, jak je stanoveno ve smlouvě o jejich jmenování, kdykoli si jej dotyčný příslušný vnitrostátní orgán vyžádá.
2. Osoby s řídící odpovědností v rámci dražební platformy, dražitele nebo subjektu sledujícího dražby a případně osoby s nimi úzce propojené přinejmenším oznámí příslušnému vnitrostátnímu orgánu uvedenému v odstavci 1 existenci nabídek na dražené produkty nebo deriváty či jiné finanční nástroje s nimi spojené, jež byly podány, upraveny nebo staženy na jejich vlastní účet.
3. Osoby, které vydávají či rozšiřují výzkumné práce týkající se dražených produktů nebo které vydávají či rozšiřují jiné informace, jež doporučují nebo navrhují investiční strategii a jsou určeny pro distribuční kanály nebo veřejnost, věnují přiměřenou péči tomu, aby tyto informace byly důkladně uváděny, a informují o svých zájmech nebo upozorňují na střet zájmů týkající se dražených produktů.
4. Dražební platforma přijme strukturální opatření zaměřená na předcházení praktikám manipulace s trhem a na jejich odhalování.
5. Každá osoba uvedená v čl. 59 odst. 1, která má důvodné podezření, že by určitá operace mohla představovat obchodování zasvěcených osob nebo manipulaci s trhem, neprodleně uvědomí příslušný vnitrostátní orgán členského státu, v němž je usazena.
Článek 43
Dohled a prosazování
1. Příslušné vnitrostátní orgány uvedené v článku 11 směrnice 2003/6/ES trvale vykonávají účinný dohled nad trhem a přijímají opatření nezbytná k zajištění toho, aby byla splněna ustanovení článků 37 až 42 tohoto nařízení.
2. Příslušné vnitrostátní orgány uvedené v odstavci 1 tohoto článku mají pravomoci stanovené ve vnitrostátních opatřeních, jimiž se provádí článek 12 směrnice 2003/6/ES.
3. Členské státy zajistí, aby se vnitrostátní opatření, jimiž se provádějí články 14 a 15 směrnice 2003/6/ES, vztahovala na osoby odpovědné za nesplnění článků 37 až 42 tohoto nařízení v souvislosti s dražbami konanými na jejich území nebo v zahraničí.
4. Pro účely použití článků 37 až 42 tohoto nařízení a odstavců 1, 2 a 3 tohoto článku se vnitrostátní opatření, jimiž se provádí článek 16 směrnice 2003/6/ES, vztahují na spolupráci mezi příslušnými vnitrostátními orgány uvedenými v odstavci 1 tohoto článku.
KAPITOLA XI
PLATBA A PŘEVOD VÝNOSŮ Z DRAŽEB
Článek 44
Platba provedená úspěšnými nabízejícími a převod výnosů členským státům
1. Každý úspěšný nabízející nebo jeho právní nástupce/nástupci, včetně zprostředkovatelů jednajících jejich jménem, uhradí splatnou částku oznámenou podle čl. 61 odst. 3 písm. c) za získané povolenky oznámené podle čl. 61 odst. 3 písm. a) převodem nebo zajištěním převodu splatné částky prostřednictvím systému zúčtování nebo systému vypořádání na jmenovaný bankovní účet dražitele ve zúčtovaných finančních prostředcích, a to buď před dodáním, nebo nejpozději ihned po dodání povolenek na jmenovaný vkladní účet nabízejícího nebo jmenovaný vkladní účet jeho právního nástupce.
2. Dražební platforma včetně k ní připojeného systému / připojených systémů zúčtování nebo připojeného systému / připojených systémů vypořádání převede platby uskutečněné nabízejícími nebo jejich právními nástupci a pocházející z dražby povolenek, na které se vztahuje kapitola II a III směrnice 2003/87/ES, dražitelům, kteří příslušné povolenky vydražili.
3. Platby dražitelům se provádějí v eurech nebo ve měně jmenujícího členského státu, není-li tento členský stát členem eurozóny, a to dle uvážení příslušného členského státu bez ohledu na to, v jaké měně platby provádějí nabízející, za předpokladu, že dotyčný systém zúčtování nebo systém vypořádání umí v příslušné národní měně pracovat.
Směnný kurz je kurz zveřejněný uznávanou službou finančního zpravodajství, která je uvedena ve smlouvě o jmenování příslušné dražební platformy, bezprostředně po uzavření nabídkového okna.
Článek 45
Důsledky opožděné platby nebo nezaplacení
1. Úspěšnému nabízejícímu nebo jeho právním nástupcům jsou povolenky oznámené úspěšnému nabízejícímu podle čl. 61 odst. 3 písm. a) dodány pouze v případě, že celá splatná částka oznámená podle čl. 61 odst. 3 písm. c) je uhrazena dražiteli v souladu s čl. 44 odst. 1.
2. Úspěšný nabízející nebo jeho právní nástupci, kteří v úplnosti nesplní povinnosti uvedené v odstavci 1 tohoto článku do data splatnosti oznámeného úspěšnému nabízejícímu podle čl. 61 odst. 3 písm. d), jsou v prodlení s placením.
3. Nabízejícímu, který je v prodlení s placením, lze účtovat jedno nebo obojí z následujícího:
a)
úroky za každý den počínaje datem, k němuž je platba splatná podle čl. 61 odst. 3 písm. d), a konče datem, kdy je platba uhrazena, s úrokovou mírou stanovenou ve smlouvě o jmenování příslušné dražební platformy a vypočítávanou na denním základě;
b)
pokutu, která připadne dražiteli v podobě snížené o náklady odečtené systémem zúčtování nebo systémem vypořádání.
4. Aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3, platí, že je-li úspěšný nabízející v prodlení s placením, nastane jedna z těchto možností:
a)
ústřední protistrana zakročí, aby převzala dodání povolenek a uhradila platbu splatné částky dražiteli;
b)
zúčtovatel použije zajištění přijaté od nabízejícího na uhrazení splatné částky dražiteli.
5. Nedojde-li k vypořádání, povolenky se draží při příštích dvou dražbách plánovaných na příslušné dražební platformě.
KAPITOLA XII
DODÁNÍ VYDRAŽENÝCH POVOLENEK
Článek 46
Převod vydražených povolenek
1. Registr Unie převede povolenky dražené podle čl. 4 odst. 2 tohoto nařízení před lhůtou jejich dodání do úschovy na jmenovaný vkladní účet držený systémem zúčtování nebo systémem vypořádání jednajícím jako depozitář, dokud nebudou dodány úspěšným nabízejícím nebo jejich právním nástupcům na základě výsledků dražby, jak stanoví platné nařízení Komise přijaté podle čl. 19 odst. 3 směrnice 2003/87/ES.
2. Registr Unie převede povolenky dražené podle čl. 4 odst. 3 tohoto nařízení před otevřením nabídkového okna do úschovy na jmenovaný vkladní účet držený systémem zúčtování nebo systémem vypořádání jednajícím jako depozitář, dokud nebudou dodány úspěšným nabízejícím nebo jejich právním nástupcům na základě výsledků dražby, jak stanoví platné nařízení Komise přijaté podle čl. 19 odst. 3 směrnice 2003/87/ES.
Článek 47
Dodání vydražených povolenek
1. Systém zúčtování nebo systém vypořádávání přiděluje každou povolenku vydraženou členským státem úspěšnému nabízejícímu, dokud celkový objem přidělených povolenek nedosáhne objemu povolenek oznámeného nabízejícímu podle čl. 61 odst. 3 písm. a).
Nabízejícímu mohou být přiděleny povolenky z více členských států, které se účastní téže dražby, je-li to nezbytné k doplnění objemu povolenek oznámeného nabízejícímu podle čl. 61 odst. 3 písm. a).
2. Po zaplacení splatné částky podle čl. 44 odst. 1 jsou každému úspěšnému nabízejícímu nebo jejich právním nástupcům dodány povolenky přidělené tomuto nabízejícímu, a to co nejdříve, v každém případě nejpozději do lhůty stanovené pro jejich dodání převodem všech povolenek oznámených nabízejícímu podle čl. 61 odst. 3 písm. a) nebo jejich části z úschovy na jmenovaném vkladním účtu drženém systémem zúčtování nebo systémem vypořádání jednajícím jako depozitář na jeden nebo více jmenovaných vkladních účtů držených úspěšným nabízejícím nebo jeho právními nástupci nebo do úschovy na jmenovaný vkladní účet držený systémem zúčtování nebo systémem vypořádání jednajícím jako depozitář ve prospěch úspěšného nabízejícího nebo jeho právní nástupce.
Článek 48
Opožděné dodání vydražených povolenek
1. Pokud systém zúčtování nebo systém vypořádání nedodá všechny vydražené povolenky nebo jejich část v důsledku okolností, které nemůže ovlivnit, systém zúčtování nebo systém vypořádání povolenky dodá při nejbližší příležitosti a úspěšní nabízející nebo jejich právní nástupci dodání povolenek v tomto pozdějším termínu přijmou.
2. Opravný prostředek stanovený v odstavci 1 je výlučným opravným prostředkem, na který má úspěšný nabízející nebo jeho právní nástupci nárok v případě, že k nedodání vydražených povolenek dojde v důsledku okolností, které dotyčný systém zúčtování nebo systém vypořádání nemůže ovlivnit.
KAPITOLA XIII
SPRÁVA ZAJIŠTĚNÍ
Článek 49
Zajištění poskytované nabízejícím
1. Před otevřením nabídkového okna pro dražbu dvoudenního spotu nebo pětidenních futures, je po nabízejících nebo zprostředkovatelích jednajících jejich jménem požadováno poskytnutí zajištění.
2. Je-li o to požádáno, nepoužité zajištění složené neúspěšným nabízejícím se spolu s úrokem vzniklým z hotovostního zajištění uvolní co nejdříve po uzavření nabídkového okna.
3. Je-li o to požádáno, zajištění složené úspěšným nabízejícím, které nebylo použito k vypořádání, se spolu s úrokem vzniklým z hotovostního zajištění uvolní co nejdříve po vypořádání.
Článek 50
Zajištění poskytované dražitelem
1. Před otevřením nabídkového okna pro dražbu dvoudenního spotu nebo pětidenních futures je po dražiteli jako zajištění vyžadováno pouze poskytnutí povolenek, jež systém zúčtování nebo systém vypořádání jednající jako depozitář podrží v úschově až do jejich dodání.
2. Jsou-li provedena právní opatření a technické prostředky k dodání povolenek, zajištění poskytnuté členským státem s ohledem na dražbu futures nebo forwardů lze dle uvážení dražícího členského státu a se souhlasem dražební platformy uvolnit a nahradit povolenkami, jež systém zúčtování nebo systém vypořádání jednající jako depozitář podrží v úschově až do jejich dodání.
3. Pokud se povolenky poskytnuté jako zajištění podle odstavce 1 nebo 2 nepoužijí, systém zúčtování nebo systém vypořádání je může dle uvážení dražícího členského státu zadržet v úschově na jmenovaném vkladním účtu, který systém zúčtování nebo systém vypořádání jednající jako depozitář drží, až do jejich dodání.
KAPITOLA XIV
POPLATKY A NÁKLADY
Článek 51
Struktura a výše poplatků
1. Struktura a výše poplatků, jakož i související podmínky uplatňované dražební platformou a systémem/systémy zúčtování nebo systémem/systémy vypořádání nesmějí být méně příznivé než srovnatelné standardní poplatky a podmínky uplatňované na sekundárním trhu.
2. Dražební platforma a systém/systémy zúčtování nebo systém/systémy vypořádání mohou uplatňovat pouze poplatky, srážky nebo podmínky výslovně stanovené ve smlouvě o jejich jmenování.
3. Všechny poplatky a podmínky uplatňované podle odstavců 1 a 2 musí být jasně formulovány, snadno srozumitelné a zveřejněné. Musí být podrobně rozepsány s označením účtovaného poplatku za každý typ služby.
Článek 52
Náklady na dražební proces
1. Aniž je dotčen odstavec 2, náklady na služby stanovené v čl. 27 odst. 1, čl. 28 odst. 1 a článku 31 se uhradí z poplatků zaplacených nabízejícími s tou výjimkou, že:
a)
náklady ústřední protistrany, která při dražbě povolenek jakožto forwardů přijme místo nehotovostního zajištění státní záruku, nese dražící členský stát, který státní záruku poskytuje;
b)
náklady na ujednání mezi dražitelem a dražební platformou podle čl. 22 odst. 2 a 3, která dražiteli umožňují dražit povolenky jménem jmenujícího členského státu, nikoliv však náklady na systém zúčtování nebo systém vypořádání připojený k příslušné dražební platformě, nese dražící členský stát.
Náklady uvedené v prvním pododstavci písm. a) nebo b) se odečtou z výnosů z dražby splatných dražitelům podle čl. 44 odst. 2 a 3.
2. Pokud členský stát nepodepíše dohodu o společném zadávacím řízení podle čl. 26 odst. 6 prvního pododstavce ve lhůtě stanovené v čl. 30 odst. 4, avšak následně se ke společnému postupu připojí, může se po něm požadovat, aby nesl svůj podíl nákladů na služby stanovené v čl. 27 odst. 1 a čl. 28 odst. 1 od okamžiku, kdy zahájí dražbu prostřednictvím dražební platformy jmenované podle čl. 26 odst. 1 nebo 2, do okamžiku, kdy uvedené dražební platformě skončí nebo vyprší jmenovací období.
Rozsah, v jakém se po tomto členském státu může požadovat, aby nesl svůj podíl nákladů na služby stanovené v čl. 27 odst. 1 a čl. 28 odst. 1, se stanoví v dohodě o společném zadávacím řízení a ve smlouvě s dotyčnou dražební platformou.
Po členském státu se nepožaduje, aby nesl svůj podíl nákladů podle tohoto odstavce, pokud se připojí ke společnému postupu po skončení jmenovacího období uvedeného v čl. 30 odst. 5 druhém pododstavci nebo pokud se ke společnému postupu připojí v případě, že dražební platforma, jež byla oznámena podle čl. 30 odst. 6, není uvedena na seznamu podle čl. 30 odst. 7.
Náklady, které nesou nabízející podle odstavce 1, se sníží o výši nákladů, které nese členský stát podle tohoto odstavce.
3. Podíl nákladů subjektu sledujícího dražby, které se liší podle počtu dražeb, jež jsou konkrétněji vymezeny ve smlouvě o jmenování subjektu sledujícího dražby, se rovnoměrně rozdělí podle počtu dražeb. Všechny ostatní náklady subjektu sledujícího dražby, jež jsou konkrétněji vymezeny ve smlouvě o jmenování subjektu sledujícího dražby, s výjimkou nákladů spojených se zprávou podle čl. 25 odst. 4 se rovnoměrně rozdělí podle počtu dražebních platforem, pokud smlouva o jmenování subjektu sledujícího dražby nestanoví jinak.
Podíl nákladů subjektu sledujícího dražby připadající na dražební platformu jmenovanou podle čl. 30 odst. 1 nebo 2, včetně nákladů na zprávu požadovanou podle čl. 25 odst. 4, nese jmenující členský stát.
Podíl nákladů subjektu sledujícího dražby připadající na dražební platformu jmenovanou podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 se rozdělí mezi členské státy, které se účastní společného postupu, podle jejich podílu na celkovém objemu povolenek, jež se na příslušných dražebních platformách draží.
Náklady na subjekt sledující dražby, které jednotlivé členské státy nesou, se odečtou z výnosů z dražeb splatných jednotlivými dražiteli jmenujícímu členskému státu podle čl. 23 písm. c).
KAPITOLA XV
DOHLED NAD DRAŽBAMI, NÁPRAVNÁ OPATŘENÍ A SANKCE
Článek 53
Spolupráce se subjektem sledujícím dražby
1. Dražitelé, dražební platformy a příslušné vnitrostátní orgány, které nad nimi vykonávají dohled, poskytnou na požádání subjektu sledujícímu dražby informace, jež mají v souvislosti s dražbami k dispozici, lze-li je rozumně požadovat k výkonu funkcí subjektu sledujícího dražby.
2. Subjekt sledující dražby je oprávněn pozorovat průběh dražeb.
3. Dražitelé, dražební platforma a příslušné vnitrostátní orgány, které nad nimi vykonávají dohled, jsou subjektu sledujícímu dražby nápomocny při plnění jeho funkcí tím, že s ním aktivně spolupracují, a to každý v rámci své působnosti.
4. Příslušné vnitrostátní orgány, které vykonávají dohled nad úvěrovými institucemi a investičními podniky, a příslušné vnitrostátní orgány, které vykonávají dohled nad osobami oprávněnými podávat nabídky jménem jiných osob podle čl. 18 odst. 2, jsou subjektu sledujícímu dražby nápomocny při plnění jeho funkcí tím, že s ním aktivně spolupracují v rámci svých pravomocí.
5. V rámci povinností uložených příslušným vnitrostátním orgánům v odstavcích 1, 3 a 4 musí být zohledněna pravidla zachování služebního tajemství, jimž podléhají podle práva Unie.
Článek 54
Sledování vztahu s nabízejícími
1. Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, sleduje vztah s nabízejícími, kteří získali povolení k podávání nabídek při jejích dražbách, a to po celou dobu jeho trvání následujícím způsobem:
a)
podrobným zkoumáním nabídek podaných v průběhu tohoto vztahu, aby zajistila soulad jednání nabízejících při podávání nabídek se znalostmi, které má dražební platforma o klientovi, jeho podnikatelském a rizikovém profilu a v případě nutnosti o zdrojích financování;
b)
udržováním účinných opatření a postupů pro pravidelné sledování toho, zda osoby, které získaly povolení k podávání nabídek podle čl. 19 odst. 1, 2 a 3, dodržují její pravidla tržního chování;
c)
sledováním transakcí provedených osobami, které získaly povolení k podávání nabídek podle čl. 19 odst. 1, 2 a 3 a čl. 20 odst. 6, pomocí svých systémů s cílem zjistit porušení pravidel uvedených v písmenu b) tohoto pododstavce, podmínky nespravedlivého průběhu či narušení průběhu dražeb nebo jednání, které by mohlo vést ke zneužití trhu.
Při podrobném zkoumání nabídek v souladu s prvním pododstavcem písm. a) se příslušná dražební platforma zaměří zejména na každou činnost, již podle její povahy považuje za činnost, u níž je zvláště pravděpodobné, že souvisí s praním peněz, financováním terorismu nebo trestnou činností.
2. Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, zajistí, aby dokumenty, údaje nebo informace, jež má o nabízejícím, byly průběžně aktualizovány. Pro tento účel dražební platforma může:
a)
požádat nabízejícího o sdělení informací podle čl. 19 odst. 2 a 3 a čl. 20 odst. 5, 6 a 7 pro účely sledování vztahu s tímto nabízejícím na základě jím získaného povolení k podávání nabídek při dražbách, a to po celou dobu trvání tohoto vztahu a po dobu pěti let od jeho ukončení;
b)
požádat každou osobu, která získala povolení k podávání nabídek, o opakované předkládání žádosti o povolení k podávání nabídek v pravidelných intervalech;
c)
požádat každou osobu, která získala povolení k podávání nabídek, aby příslušné dražební platformě neprodleně oznámila jakékoli změny informací, jež jí byly předloženy podle čl. 19 odst. 2 a 3 a čl. 20 odst. 5, 6 a 7.
3. Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, si uchovává záznamy o:
a)
žádostech o povolení k podávání nabídek podaných žadatelem podle čl. 19 odst. 2 a 3, včetně jejich změn;
b)
kontrolách provedených:
i)
při zpracování žádostí o povolení k podávání nabídek podle článků 19, 20 a 21,
ii)
při podrobném zkoumání a sledování vztahu podle odst. 1 písm. a) a c) na základě povolení k podávání nabídek získaného žadatelem;
c)
všech informacích souvisejících s příslušnou nabídkou podanou příslušným nabízejícím při dražbě, včetně stažení nebo úpravy těchto nabídek podle čl. 6 odst. 3 druhého pododstavce a čl. 6 odst. 4;
d)
všech informacích souvisejících s konáním každé dražby, při které nabízející podal nabídku.
4. Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, uchovává záznamy uvedené v odstavci 3 po dobu, kdy trvá povolení nabízejícího k podávání nabídek při jejích dražbách, a nejméně po dobu pěti let od ukončení vztahu s tímto nabízejícím.
Článek 55
Oznamování praní peněz, financování terorismu nebo trestné činnosti
1. Příslušné vnitrostátní orgány uvedené v čl. 37 odst. 1 směrnice 2005/60/ES sledují soulad - a podniknou nezbytná opatření k zajištění souladu - dražební platformy, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, s požadavky na hloubkovou kontrolu klienta podle článku 19 a čl. 20 odst. 6 tohoto nařízení, s požadavky na sledování a uchovávání záznamů podle článku 54 tohoto nařízení a s požadavky na oznamování podle odstavce 2 a 3 tohoto článku.
Příslušné vnitrostátní orgány uvedené v prvním pododstavci mají pravomoci stanovené ve vnitrostátních opatřeních, jimiž se provádí čl. 37 odst. 2 a 3 směrnice 2005/60/ES.
Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, může být činěna odpovědnou za porušení článku 19, čl. 20 odst. 6 a 7, čl. 21 odst. 1 a 2 a článku 54 tohoto nařízení a odstavce 2 a 3 tohoto článku. V tomto ohledu se použijí vnitrostátní opatření, jimiž se provádí článek 39 směrnice 2005/60/ES.
2. Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, její ředitelé a zaměstnanci plně spolupracují s finanční zpravodajskou jednotkou uvedenou v článku 21 směrnice 2005/60/ES tím, že neprodleně:
a)
tuto jednotku z vlastního podnětu informují, jestliže vědí, mají podezření nebo mají rozumné důvody k podezření, že v dražbách dochází nebo došlo k praní peněz, financování terorismu nebo trestné činnosti či k pokusu o ně;
b)
této jednotce poskytnou na její žádost všechny potřebné informace v souladu s postupy stanovenými platnými právními předpisy.
3. Informace podle odstavce 2 se předávají finanční zpravodajské jednotce členského státu, na jehož území se příslušná dražební platforma nachází.
Vnitrostátní opatření, jimiž se provádějí metody a postupy pro zajišťování kontroly dodržování příslušných předpisů a komunikaci podle čl. 34 odst. 1 směrnice 2005/60/ES, určí osobu nebo osoby odpovědné za předávání informací v souladu s tímto článkem.
4. Členský stát, na jehož území je umístěna dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, zajistí, aby se na příslušnou dražební platformu vztahovala vnitrostátní opatření, jimiž se provádějí články 26 až 29, článek 32, čl. 34 odst. 1 a článek 35 směrnice 2005/60/ES.
Článek 56
Oznamování zneužití trhu
1. Dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, oznámí příslušným vnitrostátním orgánům jmenovaným podle čl. 43 odst. 2 směrnice 2004/39/ES, které jsou odpovědné za dohled nad příslušnou dražební platformou nebo za vyšetřování a trestní stíhání zneužití trhu, k němuž dochází v systémech nebo prostřednictvím systémů příslušné dražební platformy, své podezření na zneužití trhu v souvislosti s osobou, která získala povolení k podávání nabídek při dražbách, nebo s osobou, jejímž jménem osoba, která získala povolení k podávání nabídek při dražbách, jedná.
Použijí se vnitrostátní opatření, jimiž se provádí čl. 25 odst. 2 směrnice 2005/60/ES.
2. Příslušná dražební platforma upozorní na skutečnost, že podala oznámení v souladu s odstavcem 1, subjekt sledující dražby a Komisi s uvedením toho, jaké nápravné opatření proti nezákonnému jednání uvedenému v odstavci 1 přijala nebo navrhuje přijmout.
Článek 57
Maximální velikost nabídky a jiná nápravná opatření
1. Dražební platforma může po konzultaci s Komisí a získání jejího stanoviska uplatnit maximální velikost nabídky nebo jiná nápravná opatření nezbytná ke zmírnění skutečného nebo potenciálního zjevného rizika zneužití trhu, praní peněz, financování terorismu nebo jiné trestné činnosti, jakož i protisoutěžního chování za předpokladu, že uplatnění maximální velikosti nabídky nebo jiných nápravných opatření příslušné riziko účinně zmírní. Komise může návrh příslušné dražební platformy konzultovat s příslušnými členskými státy a subjektem sledujícím dražby a získat k němu jejich stanovisko. Příslušná dražební platforma v co nejvyšší míře ke stanovisku Komise přihlédne.
2. Maximální velikost nabídky je vyjádřena buď jako procentuální podíl celkového počtu dražených povolenek v dané dražbě, nebo jako procentuální podíl celkového počtu dražených povolenek v daném roce podle toho, který podíl je nejvhodnější ke zmírnění rizika zneužití trhu uvedeného v čl. 56 odst. 1.
3. Pro účely tohoto článku se maximální velikostí nabídky rozumí maximální počet povolenek, na jaký mohou přímo, nebo nepřímo podat nabídku skupiny osob uvedených v čl. 18 odst. 1 nebo 2, které patří k některé z těchto kategorií:
a)
k téže skupině podniků zahrnující mateřské podniky, jejich dceřiné podniky a přidružené podniky;
b)
k témuž obchodnímu seskupení;
c)
k odlišné hospodářské jednotce s nezávislou rozhodovací pravomocí, v níž jsou kontrolovány přímo nebo nepřímo veřejnými subjekty nebo státem vlastněnými subjekty.
Článek 58
Pravidla tržního chování nebo jiná smluvní ujednání
Články 53 až 57 nejsou dotčena žádná jiná opatření, jež je dražební platforma, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, oprávněna přijmout v souladu se svými pravidly tržního chování či jinými přímými nebo nepřímými smluvními ujednáními s nabízejícími, kteří získali povolení k podávání nabídek při dražbách, a to za předpokladu, že tato opatření nejsou v rozporu s ustanoveními článků 53 až 57 a ani je nenarušují.
Článek 59
Pravidla jednání pro jiné osoby oprávněné k podávání nabídek jménem jiných osob v souladu s čl. 18 odst. 1 písm. b) a c) a čl. 18 odst. 2
1. Tento článek se vztahuje na:
a)
osoby, které jsou oprávněny k podávání nabídek podle čl. 18 odst. 2;
b)
investiční podniky a úvěrové instituce uvedené v čl. 18 odst. 1 písm. b) a c), které jsou oprávněny k podávání nabídek podle čl. 18 odst. 3.
2. Osoby uvedené v odstavci 1 uplatňují ve vztahu se svými klienty tato pravidla jednání:
a)
přijímají pokyny od svých klientů za srovnatelných podmínek;
b)
mohou odmítnout podat nabídku jménem klienta, mají-li dostatečně důvodné podezření na praní peněz, financování terorismu, trestnou činnost nebo zneužití trhu s výhradou vnitrostátních právních předpisů, kterými se provádějí články 24 a 28 směrnice 2005/60/ES;
c)
mohou odmítnout podat nabídku jménem klienta, mají-li dostatečně důvodné podezření, že klient není schopen zaplatit za povolenky, o které chce v rámci nabídky usilovat;
d)
uzavřou se svými klienty písemnou dohodu. Uzavřené dohody příslušnému klientovi neukládají žádné nespravedlivé podmínky ani omezení. Stanoví všechny podmínky týkající se nabízených služeb, zejména podmínky platby a dodání povolenek;
e)
mohou požádat své klienty, aby složili vklad prostřednictvím zálohové platby za povolenky;
f)
nesmí nevhodně omezovat počet nabídek, které klient může podat;
g)
nesmí svým klientům bránit ani je omezovat ve využívání služeb jiných subjektů způsobilých k podávání nabídek jejich jménem při dražbách podle čl. 18 odst. 1 písm. b) až e) a čl. 18 odst. 2;
h)
věnují patřičnou pozornost zájmům svých klientů, kteří požadují, aby jejich jménem podávali nabídky při dražbách;
i)
zacházejí s klienty spravedlivě a nediskriminují je;
j)
spravují vhodné interní systémy a postupy, které jim umožňují zpracovávat žádosti klientů o jejich zastupování při dražbách a účastnit se efektivně dražeb, zejména s ohledem na podávání nabídek jménem svých klientů, vybírat platby a zajištění od klientů, jejichž jménem jednají, a převádět jim povolenky;
k)
zabraňují úniku důvěrných informací z té části své činnosti, která odpovídá za příjem, přípravu a podávání nabídek jménem jejich klientů, do té části své činnosti, která odpovídá za přípravu a podávání nabídek na jejich vlastní účet, nebo do té části své činnosti, která odpovídá za obchodování na jejich vlastní účet na sekundárním trhu;
l)
ponechávají si záznamy informací získaných nebo vytvořených během svého působení jako zprostředkovatelé, kteří zpracovávají nabídky jménem svých klientů při dražbách, po dobu pěti let od data získání nebo vytvoření příslušných informací.
Výše vkladu uvedeného v písmenu e) se vypočítává na spravedlivém a přiměřeném základě.
Způsob výpočtu vkladu uvedeného v písmenu e) je stanoven ve smlouvách uzavřených podle písmena d).
Jakákoliv část vkladu uvedeného v písmenu e), která se nepoužije k uhrazení platby za povolenky, se vrací plátci v přiměřené lhůtě po dražbě, jež je stanovena ve smlouvách uzavřených podle písmena d).
3. Osoby uvedené v odstavci 1 uplatňují při podávání nabídek na svůj vlastní účet nebo jménem svých klientů tato pravidla jednání:
a)
poskytnou všechny informace, které si vyžádá dražební platforma, u níž získají povolení k podávání nabídek, nebo subjekt sledující dražby k plnění svých funkcí podle tohoto nařízení;
b)
jednají bezúhonně, s patřičnou dovedností, péčí a svědomitostí.
4. Příslušné vnitrostátní orgány určené členskými státy, ve kterých jsou usazeny osoby uvedené v odstavci 1, jsou odpovědné za to, že těmto osobám vydávají oprávnění k vykonávání činnosti podle uvedeného odstavce, a za sledování a prosazování souladu s pravidly jednání stanovenými v odstavcích 2 a 3, včetně vyřizování veškerých stížností na nedodržování těchto pravidel jednání.
5. Příslušné vnitrostátní orgány uvedené v odstavci 4 udělí oprávnění osobám uvedeným v odstavci 1, pouze pokud tyto osoby splňují všechny následující podmínky:
a)
mají dostatečně dobrou pověst a dostatek zkušeností pro zajištění řádného dodržování pravidel jednání stanovených v odstavcích 2 a 3;
b)
zavedly nezbytné procesy a kontroly, jež umožňují řídit střety zájmů a sloužit nejlepším zájmům jejich klientů;
c)
splňují požadavky vnitrostátních právních předpisů, jimiž se provádí směrnice 2005/60/ES do vnitrostátního práva;
d)
dodržují veškerá jiná opatření pokládaná za nezbytná s ohledem na povahu nabízení služeb podávání nabídek a na úroveň náročnosti příslušných klientů z hlediska jejich investičního nebo obchodního profilu, jakož i na posouzení pravděpodobnosti praní peněz, financování terorismu nebo trestné činnosti na základě rizik.
6. Příslušné vnitrostátní orgány členského státu, v němž osoby uvedené v odstavci 1 získaly oprávnění, sledují a prosazují podmínky uvedené v odstavci 5. Členské státy zajistí, aby:
a)
jejich příslušné vnitrostátní orgány měly k dispozici nezbytné vyšetřovací pravomoci a sankce, které jsou účinné, přiměřené a odrazující;
b)
byl vytvořen mechanismus řešení stížností a odebírání oprávnění v případě, kdy oprávněné osoby porušují své povinnosti, jež toto oprávnění stanoví;
c)
jejich příslušné vnitrostátní orgány mohly oprávnění udělené podle odstavce 5 odebrat v případě, kdy osoba uvedená v odstavci 1 závažně a systematicky porušovala ustanovení odstavců 2 a 3.
7. Klienti nabízejících uvedení v odstavci 1 mohou podávat své případné stížnosti na dodržování pravidel jednání, jež stanoví odstavec 2, příslušným orgánům uvedeným v odstavci 3 v souladu s procesními pravidly stanovenými pro řešení takovýchto stížností v členském státě, v němž osoby uvedené v odstavci 1 podléhají dohledu.
8. Osoby uvedené v odstavci 1, které získaly povolení k podávání nabídek na některé dražební platformě podle článků 18, 19 a 20, mohou bez dalších právních nebo správních požadavků ze strany členských států poskytovat služby podávání nabídek klientům uvedeným v čl. 19 odst. 3 písm. a).
KAPITOLA XVI
TRANSPARENTNOST A DŮVĚRNOST
Článek 60
Zveřejnění
1. Všechny právní předpisy, návody, pokyny, formuláře, dokumenty a oznámení včetně kalendáře dražeb a veškerých jiných nedůvěrných informací souvisejících s dražbami na příslušné dražební platformě, veškerá rozhodnutí včetně rozhodnutí podle článku 57, která ukládají maximální velikost nabídky a veškerá jiná nápravná opatření nezbytná ke zmírnění skutečného nebo potenciálního zjevného rizika praní peněz, financování terorismu, trestné činnosti nebo zneužití trhu na této dražební platformě, se zveřejňují na vyhrazené aktuální internetové stránce dražeb, kterou spravuje příslušná dražební platforma.
Informace, které již nejsou aktuální, se uchovávají v archivu. Tyto archivy jsou přístupné prostřednictvím téže internetové stránky dražeb.
2. Nedůvěrné verze zpráv subjektu sledujícího dražby určené členským státům a Komisi podle čl. 25 odst. 1 a 2 se zveřejňují na internetové stránce Komise.
Zprávy, které již nejsou aktuální, se uchovávají v archivu. Tyto archivy jsou přístupné z internetové stránky Komise.
3. Seznam jmen, adres, telefonních a faxových čísel, e-mailových adres a internetových stránek všech osob, které získaly povolení k podávání nabídek jménem jiných osob při dražbách pořádaných dražební platformou, která draží dvoudenní spot nebo pětidenní futures, se zveřejňuje na internetové stránce spravované příslušnou dražební platformou.
Článek 61
Vyhlašování a oznamování výsledků dražeb
1. Dražební platforma vyhlašuje výsledky každé dražby, kterou uspořádá, jakmile je to proveditelné, nejpozději však 15 minut po uzavření nabídkového okna.
2. Vyhlášení podle odstavce 1 zahrnuje přinejmenším tyto položky:
a)
objem vydražených povolenek;
b)
dražební zúčtovací cenu v eurech;
c)
celkový objem podaných nabídek;
d)
celkový počet nabízejících a počet úspěšných nabízejících;
e)
dražby, do kterých se převede objem povolenek v případě, že je dražba zrušena;
f)
celkový výnos z dražby;
g)
rozdělení výnosu mezi členské státy, pokud byly dražební platformy jmenovány podle čl. 26 odst. 1 nebo 2.
3. Zároveň s vyhlášením podle odstavce 1 dražební platforma oznámí každému úspěšnému nabízejícímu, který podává nabídku prostřednictvím jejích systémů:
a)
celkový počet povolenek přidělených tomuto nabízejícímu;
b)
které z jeho případných vyrovnaných nabídek byly namátkově vybrány;
c)
splatnou částku buď v eurech, nebo v měně členského státu, který není členem eurozóny, dle volby nabízejícího, za předpokladu, že systém zúčtování nebo systém vypořádání umí v příslušné národní měně pracovat;
d)
datum, dokdy se musí splatná částka uhradit zúčtovanými finančními prostředky na jmenovaný bankovní účet dražitele.
4. Pokud měna vybraná nabízejícím není euro, dražební platforma oznámí úspěšnému nabízejícímu, který podává nabídku při dražbách, jež tato platforma pořádá, směnný kurz, který použila pro výpočet částky splatné v měně, již si úspěšný nabízející zvolil.
Směnný kurz je kurz zveřejněný uznávanou službou finančního zpravodajství, která je uvedena ve smlouvě o jmenování příslušné dražební platformy, bezprostředně po uzavření nabídkového okna.
5. Dražební platforma oznámí k ní připojenému příslušnému systému zúčtování a systému vypořádání informace oznámené každému úspěšnému nabízejícímu podle odstavce 3.
Článek 62
Ochrana důvěrných informací
1. Důvěrnými informacemi jsou tyto informace:
a)
obsah nabídky;
b)
obsah pokynů k podávání nabídek, i když není podána žádná nabídka;
c)
informace, které sdělují nebo ze kterých lze odvodit totožnost příslušného nabízejícího a kterýkoliv z těchto údajů:
i)
počet povolenek, které chce nabízející získat v dražbě,
ii)
cenu, kterou je nabízející ochoten za tyto povolenky zaplatit;
d)
informace týkající se nebo odvozené z jedné nebo více nabídek nebo pokynů k podávání nabídek, které by jednotlivě nebo souhrnně pravděpodobně mohly:
i)
naznačit ještě před dražbou, jaká je poptávka po povolenkách,
ii)
naznačit ještě před dražbou výši dražební zúčtovací ceny;
e)
informace poskytnuté osobami v rámci vytvoření nebo udržování vztahu s nabízejícími nebo v rámci sledování tohoto vztahu podle článků 19, 20, 21 a 54;
f)
zprávy a stanoviska subjektu sledujícího dražby podle čl. 25 odst. 1 až 6 s výjimkou částí obsažených v nedůvěrných verzích zpráv subjektu sledujícího dražby zveřejněných Komisí podle čl. 60 odst. 2;
g)
obchodní tajemství sdělená osobami, které se účastní zadávacího řízení na základě hospodářské soutěže na jmenování dražební platformy nebo subjektu sledujícího dražby;
h)
informace o algoritmu použitém k namátkovému výběru vyrovnaných nabídek podle čl. 7 odst. 2;
i)
informace o metodice použité k vymezení toho, co je dražební zúčtovací cena výrazně nižší než cena na sekundárním trhu, která převládá před dražbou a během dražby, podle čl. 7 odst. 6.
2. Osoba, která důvěrné informace získala, ať už přímo nebo nepřímo, nesmí tyto informace zveřejnit jiným způsobem než způsobem uvedeným v odstavci 3.
3. Odstavec 2 nebrání zveřejnění důvěrných informací, které:
a)
již byly v souladu se zákonem zpřístupněny veřejnosti;
b)
jsou zveřejněny s písemným souhlasem nabízejícího, osoby, která získala povolení k podávání nabídek, nebo osoby, která o povolení k podávání nabídek žádá;
c)
musí být sděleny nebo zpřístupněny veřejnosti na základě povinnosti plynoucí z práva Unie;
d)
jsou zveřejněny na základě soudního příkazu;
e)
jsou zveřejněny pro účely trestního, správního nebo soudního vyšetřování či řízení prováděného v Unii;
f)
jsou sděleny dražební platformou subjektu sledujícímu dražby s cílem umožnit mu výkon nebo mu pomoci při výkonu jeho funkcí nebo plnit jeho povinností v souvislosti s dražbami;
g)
jsou před zveřejněním sloučeny nebo redigovány tak, že je nepravděpodobné, že lze rozpoznat informace týkající se těchto položek:
i)
jednotlivých nabídek nebo pokynů k podávání nabídek,
ii)
jednotlivých dražeb,
iii)
jednotlivých nabízejících, budoucích nabízejících nebo osob žádajících o povolení k podávání nabídek,
iv)
jednotlivých žádostí o povolení k podávání nabídek,
v)
jednotlivých vztahů s nabízejícími;
h)
jsou uvedeny v odst. 1 písm. f), jsou-li sděleny veřejnosti nediskriminačním a řádným způsobem příslušnými orgány členských států, pokud jde o informace, na něž se vztahuje čl. 25 odst. 2 písm. c), a Komisí, pokud jde o informace, na něž se vztahuje čl. 25 odst. 2;
i)
jsou uvedeny v odst. 1 písm. g), jsou-li sděleny osobám pracujícím pro členské státy nebo Komisi a účastnícím se zadávacího řízení na základě hospodářské soutěže podle odst. 1 písm. g), které jsou samy vázány povinností zachování služebního tajemství v souladu s podmínkami svého pracovního poměru;
j)
jsou zveřejněny po uplynutí období 30 měsíců od jednoho z těchto dat s výhradou stávajících povinností zachování služebního tajemství plynoucích z práva Unie:
i)
data otevření nabídkového okna dražby, při níž jsou důvěrné informace poprvé zpřístupněny, pokud jde o důvěrné informace uvedené v odst. 1 písm. a) až d),
ii)
data ukončení vztahu s nabízejícím, pokud jde o důvěrné informace uvedené v odst. 1 písm. e),
iii)
data zprávy nebo stanoviska subjektu sledujícího dražby, pokud jde o důvěrné informace uvedené v odst. 1 písm. f),
iv)
data předložení informací v zadávacím řízení na základě hospodářské soutěže, pokud jde o důvěrné informace uvedené v odst. 1 písm. g).
4. Opatření nutná k zajištění toho, aby důvěrné informace nebyly neoprávněně sdělovány, a důsledky neoprávněného sdělení dražební platformou nebo subjektem sledujícím dražby včetně osob, které pro ně vykonávají práci na základě smlouvy, se stanoví ve smlouvách o jejich jmenování.
5. Důvěrné informace získané dražební platformou nebo subjektem sledujícím dražby včetně osob, které pro ně vykonávají práci na základě smlouvy, se použijí výlučně pro účely plnění jejich povinností nebo výkonu jejich funkcí v souvislosti s dražbami.
6. Odstavce 1 až 5 nebrání výměně důvěrných informací mezi dražební platformou a subjektem sledujícím dražby, ani mezi jedním z nich a:
a)
příslušnými vnitrostátními orgány, které vykonávají dohled nad dražební platformou;
b)
příslušnými vnitrostátními orgány, které jsou odpovědné za vyšetřování a trestní stíhání praní peněz, financování terorismu, trestné činnosti nebo zneužití trhu;
c)
Komisí.
Důvěrné informace vyměňované podle tohoto odstavce se v rozporu s odstavcem 2 nesmí sdělovat jiným osobám než těm, které jsou uvedeny v písmenech a), b) a c).
7. Osoba, která vykonává nebo vykonávala práci pro dražební platformu nebo subjekt sledující dražby a zúčastnila se dražeb, je vázána povinností zachování služebního tajemství a zajistí, aby důvěrné informace byly chráněny v souladu s tímto článkem.
Článek 63
Jazykový režim
1. Písemné informace poskytované dražební platformou podle čl. 60 odst. 1 a 3 nebo subjektem sledujícím dražby podle čl. 60 odst. 2 nebo podle smlouvy o jejich jmenování, které nejsou zveřejněny v Úředním věstníku Evropské unie, jsou v jazyce obvyklém v oblasti mezinárodních financí.
2. Členský stát může na vlastní náklady zajistit překlad všech informací dražební platformy, na které se vztahuje odstavec 1, do svého úředního jazyka (úředních jazyků).
Pokud členský stát zajišťuje na vlastní náklady překlad všech informací na něž se vztahuje odstavec 1, poskytnutých dražební platformou jmenovanou podle čl. 26 odst. 1, členský stát, který jmenoval dražební platformu podle čl. 30 odst. 1, rovněž zajistí na vlastní náklady překlad do téhož jazyka/jazyků všech informací na něž se vztahuje odstavec 1, poskytnutých dražební platformou jmenovanou podle čl. 30 odst. 1.
3. Žadatelé o povolení k podávání nabídek v dražbách a osoby, které získaly povolení k podávání nabídek, mohou následující položky předkládat v úředním jazyce Unie, který si zvolí podle odstavce 4, pokud se členský stát rozhodl zajistit překlad do tohoto jazyka podle odstavce 2:
a)
své žádosti o povolení k podávání nabídek včetně podpůrných dokladů;
b)
své nabídky včetně jejich stažení nebo úprav;
c)
dotazy týkající se písmen a) nebo b).
Dražební platforma si může vyžádat ověřený překlad do jazyka obvyklého v oblasti mezinárodních financí.
4. Žadatelé o povolení k podávání nabídek, osoby, které získaly povolení k podávání nabídek, a nabízející účastnící se dražby si zvolí kterýkoliv úřední jazyk Unie, ve kterém dostávají všechna oznámení vydaná podle čl. 8 odst. 3, čl. 20 odst. 10, čl. 21 odst. 4 a čl. 61 odst. 3.
Všechna jiná ústní nebo písemná sdělení dražební platformy žadatelům o povolení k podávání nabídek, osobám, které získaly povolení k podávání nabídek, a nabízejícím, kteří se účastní dražby, se podávají v jazyce zvoleném podle prvního pododstavce, aniž by příslušným žadatelům, osobám a nabízejícím vznikly další náklady, pokud se členský stát rozhodl zajistit překlad do tohoto jazyka v souladu s odstavcem 2.
Avšak i v případě, kdy se členský stát rozhodl podle odstavce 2 zajistit překlad do jazyka zvoleného podle prvního pododstavce tohoto odstavce, žadatel o povolení k podávání nabídek, osoba, která získala povolení k podávání nabídek, nebo nabízející účastnící se dražby se mohou vzdát svého práva podle druhého pododstavce tohoto odstavce, pokud dají předchozí písemný souhlas k tomu, aby příslušná dražební platforma používala pouze jazyk obvyklý v oblasti mezinárodních financí.
5. Členské státy odpovídají za přesnost překladu vyhotoveného podle odstavce 2.
Osoby předkládající překlad dokumentu uvedený v odstavci 3 a dražební platforma oznamující přeložený dokument podle odstavce 4 nesou odpovědnost za to, že se jedná o přesný překladu originálu.
KAPITOLA XVII
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 64
Právo na odvolání
1. Dražební platforma zajistí zavedení mimosoudního mechanismu řešení stížností žadatelů o povolení k podávání nabídek, nabízejících, kteří získali povolení k podávání nabídek, nebo těch, jejichž povolení k podávání nabídek bylo zamítnuto, zrušeno či pozastaveno.
2. Členské státy, ve kterých regulovaný trh jmenovaný jako dražební platforma nebo jeho organizátor podléhají dohledu, zajistí, aby rozhodnutí přijatá mimosoudním mechanismem, který řeší stížnosti podle odstavce 1 tohoto článku, byla řádně odůvodněna a podléhala právu na podání opravného prostředku k soudům podle čl. 52 odst. 1 směrnice 2004/39/ES. Tímto právem nejsou dotčena žádná práva na odvolání přímo k soudům nebo příslušným správním orgánům stanovená ve vnitrostátních opatřeních, jimiž se provádí čl. 52 odst. 2 směrnice 2004/39/ES.
Článek 65
Oprava chyb
1. Veškeré chyby v převodech plateb nebo povolenek uskutečněných a v zajištění nebo vkladech složených nebo uvolněných podle tohoto nařízení se oznamují systému zúčtování nebo systému vypořádání, jakmile je kdokoliv zjistí.
2. Systém zúčtování nebo systém vypořádání podniknou veškerá opatření nezbytná k nápravě všech chyb v převodech plateb nebo povolenek uskutečněných a v zajištění nebo vkladech složených nebo uvolněných podle tohoto nařízení, na něž jsou upozorněny jakýmikoli prostředky.
3. Osoba těžící z chyby podle odstavce 1, již nelze napravit podle odstavce 2 v důsledku kolize s právy třetí strany - kupujícího v dobré víře, která o chybě věděla nebo měla vědět a neoznámila ji systému zúčtování nebo systému vypořádání, je odpovědná za nápravu veškerých vzniklých škod.
Článek 66
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. listopadu 2010.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1031/2010
2010. gada 12. novembra
par siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju kvotu izsoļu laika grafiku, administrēšanu un citiem aspektiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 13. oktobra Direktīvu 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (1), un īpaši tās 3.d panta 3. punktu un 10. panta 4. punktu,
tā kā:
(1)
Direktīvu 2003/87/EK pārskatīja un grozīja ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīvu 2008/101/EK, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, lai aviācijas darbības iekļautu Kopienas siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā (2), un Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīvu 2009/29/EK, ar ko Direktīvu 2003/87/EK groza, lai uzlabotu un paplašinātu Kopienas siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu (3). Direktīvas 2003/87/EK pārskatīšanas gaitā nosprieda, ka viens no ieviešamajiem uzlabojumiem ir tāds, ka izsolēm jākļūst par kvotu piešķiršanas pamatprincipu, jo izsoles ir visvienkāršākais un pēc vispārpieņemtajiem uzskatiem visekonomiskākais kvotu piešķiršanas paņēmiens. Efektīva emisiju kvotu tirdzniecības sistēma pamatojas uz nepārprotamiem oglekļa cenu signāliem, lai panāktu siltumnīcas efekta izraisošo gāzu emisiju samazinājumu ar vismazākajām izmaksām. Izsoles sekmētu un nostiprinātu šādus oglekļa cenu signālus.
(2)
Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 1. punktā paredzēts, ka dalībvalstīm ir jāizsola minētās direktīvas III nodaļas kvotas, kas nav piešķirtas bez maksas. Tādējādi dalībvalstīm kvotas, kas nav piešķirtas bez maksas, ir jāizsola. Dalībvalstis nedrīkst izmantot nekādus citus kvotu piešķiršanas paņēmienus, un tās arī nedrīkst bez maksas nepiešķirtās kvotas paturēt vai anulēt, kā alternatīvu to izsolīšanai.
(3)
Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 4. punktā ir izvirzīti vairāki mērķi attiecībā uz izsoles procesu. Procesam ir jābūt paredzamam, jo īpaši attiecībā uz izsoļu laika grafiku un secību, kā arī attiecībā uz prognozētajiem pieejamo kvotu apjomiem. Izsolēm jābūt tādām, lai nodrošinātu, ka mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kas iesaistījušies emisiju tirdzniecības sistēmā, ir nodrošināta pilnīga, godīga un taisnīga pieeja, ka mazajiem emitentiem tiek nodrošināta pieeja kvotām, ka visiem dalībniekiem vienlaicīgi ir pieejama informācija, ka dalībnieki nerada šķēršļus izsoles norisei un ka izsoļu organizēšana un piedalīšanās tajās ir rentabla, un ka nerodas pārmērīgi administratīvie izdevumi.
(4)
Šie mērķi jāskata Direktīvas 2003/87/EK pārskatīšanas vispārējo uzdevumu kontekstā, kuri ietver, inter alia, lielāku saskaņotību, konkurences šķēršļu novēršanu un labāku prognozējamību, kas nostiprinātu oglekļa cenu signālus, lai panāktu emisiju samazināšanu ar vismazākajām izmaksām. Var apgalvot, ka intensīvākai emisiju samazināšanai ir jābūt pēc iespējas efektīvākai no ekonomikas viedokļa, balstoties uz pilnībā saskaņotiem kvotu piešķiršanas nosacījumiem visā Savienībā.
(5)
Direktīvas 2003/87/EK 3.d panta 1. punktā paredzēts, ka no 2012. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. decembrim jāizsola 15 % 2003/87/EK II nodaļas kvotu, savukārt 3.d panta 2. punktā paredzēts, ka pēc 2013. gada 1. janvāra ir jāizsola tāds pats procentuālais daudzums Direktīvas 2003/87/EK II nodaļas kvotu. Direktīvas 3.d panta 3. punktā paredzēts, ka jāpieņem regula, kurā ir sīki izstrādāti noteikumi par to, kā dalībvalstis saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 3.d panta 1. un 2. punktu vai 3.f panta 8. punktu izsola II nodaļas kvotas, kas nav jāpiešķir bez maksas.
(6)
Saskaņā ar viedokli, ko apspriedēs pirms šīs regulas pieņemšanas pauda vairums ieinteresēto personu, lielākās daļas dalībvalstu nostāju un Komisijas veikto ietekmes novērtējumu kopēja izsoļu infrastruktūra, kurā ar izsoļu rīkošanu nodarbojas kopēja izsoles platforma, ir vislabākais veids, kā sasniegt Direktīvas 2003/87/EK pārskatīšanas mērķus. Izmantojot šādu pieeju, netiek pieļauti nekādi iekšējā tirgus traucējumi. Šāda pieeja nodrošina vislielāko ekonomisko efektivitāti un dod iespēju piešķirt kvotas izsoles ceļā, balstoties uz pilnībā saskaņotiem nosacījumiem visā Savienībā. Turklāt izsoļu rīkošana ar kopējas izsoles platformas starpniecību ir labākais veids, kā dot noteiktākus oglekļa cenu signālus uzņēmumiem, ka tiem ir jāpieņem lēmumi par ieguldījumiem, kas nepieciešami, lai samazinātu siltumnīcas efekta izraisošo gāzu emisijas ar vismazākajām izmaksām.
(7)
Saskaņā ar viedokli, ko apspriedēs pirms šīs regulas pieņemšanas pauda vairums ieinteresēto personu, lielākās daļas dalībvalstu nostāju un Komisijas veikto ietekmes novērtējumu kopēja izsoļu infrastruktūra, kurā ar izsoļu rīkošanu nodarbojas kopēja izsoles platforma, ir arī vislabākais veids, kā sasniegt Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 4. punkta mērķus. Šāda pieeja ir izmaksu ziņā visefektīvākais paņēmiens, lai izsolītu kvotas, neradot lieku administratīvu slogu, kādu neizbēgami radītu vairākas izsoles infrastruktūras. Tas ir vislabākais veids, kā gan de iure, gan de facto nodrošināt brīvu, pārredzamu un nediskriminējošu piekļuvi izsolēm. Šāda kopēja pieeja nodrošinātu izsoļu kalendāra prognozējamību un vairotu oglekļa cenu signālu nepārprotamību. Kopēja izsoles infrastruktūra ir īpaši svarīga, lai nodrošinātu vienlīdzīgu piekļuvi maziem un vidējiem uzņēmumiem, uz kuriem attiecas emisijas kvotu tirdzniecības sistēma, un piekļuvi mazajiem emitētājiem. Tieši šādus uzņēmumus sevišķi apgrūtinātu nepieciešamība iepazīties ar vairāku izsoles platformu darbību un reģistrēties un darboties vairākās platformās. Kopēja izsoles platforma sekmētu to, ka tajā piedalās pēc iespējas vairāk dalībnieku no visas Savienības, kas savukārt ir labākais veids, kā samazināt risku, ka dalībnieki var kaitēt izsolēm, izmantojot tās kā līdzekli nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai, terorisma finansēšanai, noziedzīgām darbībām vai tirgus ļaunprātīgai izmantošanai.
(8)
Tomēr, lai mazinātu risku, ka konkurence oglekļa tirgū varētu sarukt, šajā regulā paredzēta iespēja, ka dalībvalstis var izvēlēties nepiedalīties kopējā izsoles platformā, bet gan iecelt pašas savas izsoles platformas, ar nosacījumu, ka šādām izsoles platformām jābūt iekļautām šīs regulas pielikumā. Atsevišķo platformu sarakstā iekļauj, ja attiecīgā dalībvalsts par to paziņojusi Komisijai. Tomēr šāda iespēja neizbēgami nozīmē, ka izsoles process nebūs pilnībā saskaņots, tāpēc šajā regulā noteiktā kārtība, apspriežoties ar ieinteresētajām personām, ir jāpārskata sākotnējā piecu gadu periodā, lai ieviestu grozījumus, ko uzskata par nepieciešamiem, ņemot vērā gūto pieredzi. Kad no dalībvalsts ir saņemts paziņojums saistībā ar atsevišķo platformu, Komisija bez liekas kavēšanās rīkojas saistībā ar minētās atsevišķās platformas iekļaušanu sarakstā.
(9)
Turklāt jāparedz iespēja dalībvalstij pieprasīt izsoles uzraugam sagatavot ziņojumu par tās izsoles platformas darbību, ko tā grasās iecelt, piemēram, kad tiek sagatavoti kādi šīs regulas grozījumi par atsevišķo platformu iekļaušanu sarakstā. Turklāt izsoles uzraugam ir jāizvērtē, vai visas izsoles platformas atbilst šīs regulas noteikumiem un Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 4. punkta mērķiem, un par to jāziņo dalībvalstīm, Komisijai un attiecīgajai izsoles platformai. Šādā izvērtējumā jāiztirzā arī izsoļu ietekme uz izsoļu platformu vietu otrreizējā tirgū. Lai nepieļautu, ka dalībvalstis, kas piedalās izsolēs, negribēdamas “iestrēgst” kādā izsoles platformā pēc tam, kad beidzies termiņš, uz kuru izsoles platforma iecelta, jebkādā izsoles platformas iecelšanas līgumā ir jāparedz attiecīgi noteikumi, ka izsoles platformai visi izsoļu rīkošanai nepieciešamie materiālie un nemateriālie aktīvi ir jānodod izsoles platformas pēctecim.
(10)
Jautājumi saistībā ar to, kādam jābūt izsoles platformu skaitam un kādas struktūras var kļūt par izsoles platformu, ir pamatā šīs regulas noteikumiem par prognozējamu izsoļu kalendāru, kā arī noteikumiem par piekļuvi izsolēm un izsoļu iekārtojumu, noteikumiem par nodrošinājuma pārvaldību, maksājumiem, kvotu piegādi un izsoļu pārraudzību. Šādus noteikumus Komisija nevar ieviest kā pilnībā saskaņotu regulējumu, ja tai nav zināms izsoles platformu skaits un to struktūru specifiskās iespējas, kas izvēlētas izsoļu rīkošanai. Tāpēc ar šo regulu pieņemtie pasākumi ir balstīti uz izsolēm, kuras rīko, izmantojot kopēju izsoles platformu, un tajā paredz procedūru, lai noskaidrotu, cik un kādas citas izsoles platformas kāda dalībvalsts var nolemt izmantot.
(11)
Ņemot vērā 10. apsvērumā izklāstītos ierobežojumus, ir lietderīgi paredzēt, ka uz atsevišķo izsoles platformu iekļaušanu šīs regulas pielikumā attiecina nosacījumus vai pienākumus. Atsevišķās platformas iekļaušana šīs regulas pielikumā neskar Komisijas pilnvaras ierosināt kādas izsoles platformas svītrošanu no saraksta, jo īpaši gadījumos, ja nav ievēroti šīs regulas noteikumi vai Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 4. punkta mērķi. Ja atsevišķā platforma nav iekļauta sarakstā, attiecīgajai dalībvalstij savas kvotas jāizsola ar kopējās izsoles platformas starpniecību. Komisijai regulā, kas pieņemta saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 19. panta 3. punktu, jāparedz pasākumi, lai apturētu ar kvotu izsoli saistīto procesu norisi gadījumos, kad atsevišķā platforma ir pārkāpusi šo regulu vai nav ievērojusi Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 4. punktā izklāstītos mērķus.
(12)
Sīki izstrādātos noteikumus par izsoles procesu, ko organizē atsevišķā izsoles platforma, būtu jāizvērtē Komisijai un būtu jāapspriež ar Direktīvas 2003/87/EK 23. panta 3. punktā minēto komiteju saskaņā ar regulatīvo kontroles procedūru, kā paredzēts Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 4. punktā. Šāda izvērtēšana ir nepieciešama, lai nodrošinātu, ka uz atsevišķās platformas iecelšanu, ko tikai valsts līmenī veic dalībvalsts, kura izvēlējusies iecelt savu atsevišķu izsoles platformu, attiecas tikpat rūpīga kontroles procedūra kā tā, ko piemēro, kad ieceļ kopējo izsoles platformu, īstenojot šajā regulā paredzēto kopīgo rīcību. Dalībvalstis, kas piedalās kopējās izsoles platformas kopīgajā iepirkumā, to darīs kopā ar Komisiju, kas iesaistīta visā procesā. Turklāt dalībvalstīm, kas izvēlējušās atsevišķu izsoles platformu, kopīgajā iepirkuma procesā tiks piešķirts novērotāja statuss saskaņā ar noteikumiem, par ko vienojusies Komisija un tās dalībvalstis, kas piedalās kopīgajā iepirkumā.
(13)
Šī regula piemērojama Direktīvas 2003/87/EK II nodaļas un III nodaļas kvotu izsolēm, attiecīgi, sākot ar 2012. gada 1. janvāri un 2013. gada 1. janvāri. Tā piemērojama arī jebkādām Direktīvas 2003/87/EK III nodaļas kvotu izsolēm pirms 2013. gada, ja tas nepieciešams, lai nodrošinātu oglekļa un elektroenerģijas tirgu pareizu darbību.
(14)
Vienkāršības un pieejamības labad jānodrošina, ka izsolītajām kvotām jābūt pieejamām ne vēlāk kā piecu tirdzniecības dienu laikā. Šādi īsi piegādes termiņi ierobežotu jelkādu iespējamo negatīvo ietekmi uz konkurenci starp izsoles platformām un kvotu tirdzniecības vietām otrreizējā tirgū. Turklāt īsi piegādes termiņi ir vienkāršāki, sekmē plašāku līdzdalību (tādējādi mazinot tirgus ļaunprātīgas izmantošanas risku) un labāk nodrošina piekļuves iespējas sistēmā iesaistītajiem mazajiem un vidējiem uzņēmumiem un mazajiem emitentiem. Tā vietā, lai izsolēs nodrošinātu standartizētus un nestandartizētus nākotnes līgumus, tirgus var piedāvāt optimālus risinājumus, kā reaģēt uz pieprasījumu pēc atvasinātiem finanšu instrumentiem uz kvotu bāzes. Ir lietderīgi nodrošināt, ka izvēli starp divdienu tagadnes līgumiem un piecdienu standartizētiem nākotnes līgumiem izdara izsoles platformas iecelšanas laikā, lai izvērtētu, kāds ir optimālais un piemērotākais izsolāmais produkts. Lai gan divdienu tagadnes līgums nav finanšu instruments saskaņā ar Savienības tiesību aktiem finanšu tirgu jomā, piecdienu standartizēti nākotnes līgumi ir finanšu instrumenti Savienības finanšu tirgus regulējuma nozīmē.
(15)
Jautājumam par to, vai izsolāmajam produktam jābūt finanšu instrumentam, ir jābūt daļai no izsoles platformas atlases procedūras, un šī izvēle jāizdara, pamatojoties uz pretendentu - iepirkuma konkursa dalībnieku - piedāvāto risinājumu izmaksu un ieguvumu vispārēju novērtējumu. Šajā novērtējumā jāaplūko tādi aspekti kā rentabilitāte, vienlīdzīgas piekļuves nodrošināšana sistēmā iesaistītajiem MVU un mazajiem emitētājiem, pienācīga aizsardzība un tirgus uzraudzība.
(16)
Kamēr vēl nav pieņemti kvotu piegādāšanai nepieciešamie juridiskie pasākumi un tehniskie līdzekļi, ir lietderīgi paredzēt citas iespējas kvotu izsolīšanai. Tālab regulā paredzēta iespēja izsolīt standartizētus un nestandartizētus nākotnes līgumus ar piegādi ne vēlāk kā 2013. gada 31. decembrī. Šādi standartizēti un nestandartizēti nākotnes līgumi ir finanšu instrumenti, kas gan izsolītājam, gan solītājiem ļauj izmantot aizsardzību, kas līdzvērtīga tai, kādu nodrošina finanšu tirgiem piemērojamais regulējums. Šajā regulā standartizēti nākotnes līgumi no nestandartizētiem nākotnes līgumiem atšķiras ar to, ka par standartizētiem nākotnes līgumiem ir jāiemaksā papildu summa skaidrā naudā līdz sākotnējās maržas līmenim, bet par nestandartizētiem nākotnes līgumiem ir jāveic papildu nodrošinājums bezskaidras naudas formā līdz sākotnējās maržas līmenim. Ir lietderīgi paredzēt, ka dalībvalstis var izvēlēties, kādu finanšu produktu izmantot kvotu izsolīšanai atkarībā no tā, kādi noteikumi par papildu summu vai papildu nodrošinājumu līdz sākotnējās maržas līmenim ir vispiemērotākie to budžeta stāvoklim. Ja rastos nepieciešamība kvotu izsolīšanai izmantot šādus alternatīvus risinājumus, standartizētu un nestandartizētu nākotnes līgumu tirdzniecība provizoriski notiktu ar vienas vai divu izsoles platformu starpniecību.
(17)
Ņemot vērā, ka sistēmai jābūt vienkāršai, taisnīgai un rentablai un ka ir jāsamazina tirgus ļaunprātīgas izmantošanas risks, izsolēm jānotiek vienā kārtā, tām jābūt slēgtām un ar vienotu cenu. Turklāt, ja tiek iesniegti vairāki līdzvērtīgi solījumi, uzvarējušo solījumu izvēlas pēc nejaušības principa, jo tādā gadījumā solītājiem tiek laupīta pārliecība, ka slepena vienošanās par solīto cenu būs ilgtspējīga. Var gaidīt, ka izsoles līdzsvara cena būs tuvu valdošajai cenai otrreizējā tirgū, kas nozīmē, ka, ja izsoles līdzsvara cena ir krietni zemāka par valdošo otrreizējā tirgus cenu, tas liecina, ka izsolei ir trūkumi. Ja šādai izsoles līdzsvara cenai ļautu dominēt, tiktu izkropļoti oglekļa cenas signāli, traucēta oglekļa tirgus darbība un netiktu nodrošināts, ka solītāji par kvotām samaksā taisnīgu cenu. Tāpēc šādā gadījumā izsole ir jāatceļ.
(18)
Vēlams, lai izsoles notiktu samērā bieži, lai tādējādi mazinātu izsoļu iespaidu uz otrreizējā tirgus darbību, vienlaikus nodrošinot, ka izsoles ir pietiekami plašas, lai piesaistītu pienācīgu dalībnieku skaitu. Samērā biežas izsoles mazina tirgus ļaunprātīgas izmantošanas risku, jo tādējādi samazinās likmes individuālās izsolēs un solītāji var elastīgāk izmantot vēlākas izsoles, lai koriģētu savu tirgošanās pozīciju. Šo iemeslu dēļ regulā jāparedz, ka Direktīvas 2003/87/EK III nodaļas kvotas izsola vismaz reizi nedēļā. Tā kā minētās direktīvas II nodaļas kvotu apjoms ir daudz mazāks, šo kvotu izsoles ir lietderīgi rīkot vismaz reizi divos mēnešos.
(19)
Lai nodrošinātu otrreizējam tirgum vajadzīgo prognozējamību, šajā regulā jāparedz šādi noteikumi un procedūras. Pirmkārt, jāparedz, ka jebkuru 2011. un 2012. gadā izsolāmo kvotu apjomi ir jānosaka iespējami drīz pēc šīs regulas pieņemšanas. Noteiktos apjomus, kā arī to, kādu izsolāmo produktu veidā kvotas izsolīs, uzskaitīs šīs regulas pielikumā. Otrkārt, regulā jāparedz skaidri un pārredzami noteikumi, kā noteikt katrā gadā izsolāmo kvotu daudzumu pēc tam. Treškārt, regulā jāparedz noteikumi un procedūras, lai katram kalendārajam gadam krietni pirms kalendārā gada sākuma varētu sastādīt sīku izsoļu kalendāru, norādot visu būtisko informāciju par katru individuālo izsoli. Pēc tam mainīt kalendāru būtu iespējams tikai nedaudzos iepriekš paredzētos gadījumos. Visi grozījumi kalendārā jāveic tā, lai tas pēc iespējas mazāk ietekmētu izsoļu kalendāra prognozējamību.
(20)
Principā katrā gadā izsolāmajam kvotu apjomam jābūt vienādam ar katram gadam iedalīto kvotu apjomu. Izņēmums būtu vienīgi Direktīvas 2003/87/EK III nodaļas kvotas, kas izsolāmas 2011. un 2012. gadā. Tā kā paredzams, ka trešajā tirdzniecības periodā būs pieejamas kvotas, kas uzkrātas otrajā tirdzniecības periodā, sertificēti emisiju samazinājumi (SES) un sagaidāmais kvotu daudzums, kas pārdodamas saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10.a panta 8. punktu, ir lietderīgi šo 2011. un 2012. gada “pirmo izsoļu” ietekmi kompensēt, nosakot 2013. un 2014. gadā izsolāmo kvotu apjomu.
(21)
Atbilstīgi pieprasījumam otrreizējā tirgū katrā gadā izsolāmais apjoms vienmērīgi jāsadala visam gadam.
(22)
Ir nepieciešama atklāta piekļuve, lai sekmētu dalību un tādējādi nodrošinātu, ka izsoles rezultāti ir konkurences procesa iznākums. Tāpat priekšnoteikums aktīvai dalībai izsolēs un uz konkurenci balstītiem izsoļu rezultātiem ir uzticēšanās izsoles procesa integritātei, jo īpaši gadījumos, kad dalībnieki vēlas kropļot izsoles, izmantojot tās nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijai, teroristu finansēšanai, noziedzīgām darbībām vai tirgus ļaunprātīgai izmantošanai. Lai nodrošinātu izsoļu godprātīgu norisi, jāparedz, ka piekļūt izsolēm var tad, ja ir izpildīts prasību minimums attiecībā uz klienta uzticamības pārbaudes pasākumiem. Lai nodrošinātu šādu pārbaudes pasākumu rentabilitāti, tiesības pieteikties pielaidei pie dalības izsolēs piešķir viegli noskaidrojamām un pienācīgi definētām dalībnieku kategorijām, proti, stacionāro iekārtu operatoriem un gaisa kuģu ekspluatantiem, uz ko attiecas emisiju kvotu tirdzniecības sistēma, kā arī regulētām finanšu iestādēm, piemēram, ieguldījumu sabiedrībām un kredītiestādēm. Arī operatoru vai gaisa kuģu ekspluatantu uzņēmumu apvienībām, piemēram, partnerībām, kopuzņēmumiem un konsorcijiem, kas darbojas kā aģenti savu biedru vārdā, ir jābūt tiesīgiem pieteikties pielaidei pie solīšanas izsolēs. Tāpēc sākumā būtu lietderīgi ierobežot to personu loku, kam ir tiesības pieteikties pielaidei pie dalības izsolēs, neizslēdzot iespēju nākotnē šādas tiesības piešķirt arī citām dalībnieku kategorijām, ņemot vērā izsolēs gūto pieredzi vai pamatojoties uz Komisijas saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 12. panta 1.a punktu veikto pārbaudi, vai emisiju kvotu tirgus ir pienācīgi aizsargāts pret tirgus ļaunprātīgu izmantošanu.
(23)
Turklāt tiesiskās noteiktības labad šajā regulā jāparedz, ka uz izsoles platformām attiecas konkrēti noteikumi, kas iekļauti Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 26. oktobra Direktīvā 2005/60/EK par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai (4). Tas ir jo īpaši svarīgi tāpēc, ka izsoles platformām ir jānodrošina, ka tām var piekļūt ne tikai ieguldījumu sabiedrības un kredītiestādes, bet arī iekārtu operatori un gaisa kuģu ekspluatanti, kā arī citas personas, kam atļauts solīt gan savā, gan citu vārdā, uz kuriem Direktīvas 2005/60/EK noteikumi neattiecas.
(24)
Šajā regulā jāparedz, ka dalībniekiem ir tiesības piekļūt izsolēm vai nu tieši, izmantojot internetu vai atvēlētos savienojumus, vai izmantojot pilnvarotus un pārraudzītus finanšu starpniekus vai citas personas, kuras dalībvalstis pilnvarojušas solīt to pamatdarbības klientu vārdā, ja to pamatdarbība nav ieguldījumu pakalpojumu vai banku pakalpojumu sniegšana, ar nosacījumu, ka šīs citas personas īsteno tādus pašus ieguldītāju aizsardzības un klienta uzticamības pārbaudes pasākumus kā tos, kas jāveic ieguldījumu sabiedrībai.
(25)
To personu sarakstu, kam ir tiesības pieteikties pielaidei pie solīšanas, papildina ar citām personām, kam ir dalībvalsts atļauja, tāpēc, lai operatoriem un gaisu kuģu ekspluatantiem sniegtu netiešu pieeju, izmantojot ne tikai finanšu starpniekus, bet arī citus starpniekus, ar kuriem tie jau ir iedibinājuši klientu attiecības, piemēram, elektroenerģijas vai degvielas piegādātājus, uz kuriem neattiecas Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīva 2004/39/EK, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Padomes Direktīvas 85/611/EEK un 93/6/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/12/EK un atceļ Padomes Direktīvu 93/22/EEK (5) saskaņā ar minētās direktīvas 2. panta 1. punkta i) apakšpunktu.
(26)
Tiesiskās noteiktības un pārredzamības labad šajā regulā jāietver sīki noteikumi par citiem izsoļu aspektiem, piemēram, lotu lielumu, iespēju atsaukt vai grozīt iesniegtos solījumus, solīšanā un maksāšanā izmantoto valūtu, to, kā tiek iesniegti un apstrādāti pieteikumi par pielaidi pie solīšanas, kā arī par šādas pielaides atteikšanu, atsaukšanu vai apturēšanu.
(27)
Katrai dalībvalstij jāieceļ izsolītājs, kas ir atbildīgs par kvotu izsolīšanu tās dalībvalsts vārdā, kura to iecēlusi. Izsoles platformām jābūt atbildīgām tikai par izsoļu rīkošanu. Jāparedz iespēja, ka vairākas dalībvalstis var iecelt vienu izsolītāju. Izsolītājam neatkarīgi jādarbojas katras tās dalībvalsts vārdā, kura to iecēlusi. Izsolītājam jābūt atbildīgam par kvotu izsolīšanu izsoles platformā un par attiecīgo izsoles ieņēmumu saņemšanu un izmaksāšanu katrai dalībvalstij, kura to iecēlusi. Ir svarīgi, lai nolīgumi starp dalībvalstīm un izsolītāju būtu saderīgi ar nolīgumiem starp izsolītāju un izsoles platformu, turklāt strīdus gadījumā noteicošais būtu nolīgums starp izsolītāju un izsoles platformu.
(28)
Turklāt ir nepieciešams, lai izsolītājus, ko iecēlusi dalībvalsts, kura nepiedalās kopējā izsoles platformā, bet ir iecēlusi savu izsoles platformu, pie solīšanas pielaistu ne tikai attiecīgās dalībvalsts ieceltā platforma, bet arī kopējā izsoles platforma. Ir vēlams nodrošināt netraucētu pāreju no atsevišķās izsoles platformas izmantošanas uz kopējās izsoles platformas izmantošanu, ja tas ir nepieciešams, piemēram, gadījumā, kad izsoles platforma nav iekļauta šīs regulas pielikumā.
(29)
Prasība par to, ka izsoles platformai jābūt regulētam tirgum, balstās vēlmē izsoļu administrēšanai izmantot otrreizējā tirgū pieejamo organizatorisko infrastruktūru. Konkrētāk, saskaņā ar Direktīvu 2004/39/EK un saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 28. janvāra Direktīvu 2003/6/EK par iekšējās informācijas ļaunprātīgu izmantošanu un tirgus manipulācijām (tirgus ļaunprātīgu izmantošanu) (6), regulētajiem tirgiem darījumu kārtošanā ir jāpiemēro virkne drošības pasākumu. Šo drošības pasākumu vidū var minēt šādus: apzināt un pārvaldīt interešu konfliktu nelabvēlīgo ietekmi uz regulētā tirgus darbību vai tā dalībniekiem, apzināt un pārvaldīt varbūtējos riskus un ieviest efektīvus pasākumus to mazināšanai, nodrošināt sistēmas tehnisko darbību pienācīgu vadību, tostarp efektīvus ārkārtas pasākumus, lai kontrolētu sistēmas traucējumu riskus, ieviest pārskatāmus un nediskrecionārus godīgas un sakārtotas tirdzniecības noteikumus un procedūras, noteikt rīkojumu efektīvas izpildes objektīvus kritērijus, sekmēt efektīvu un savlaicīgu sistēmās veikto darījumu pabeigšanu, nodrošināt pietiekamus finanšu resursus, lai sekmētu to pienācīgu darbību, ņemot vērā tirgū noslēgto darījumu būtību un vērienu un risku apmēru un pakāpi.
(30)
Prasībai, ka izsoles platformai jābūt regulētam tirgum, ir vēl citas priekšrocības. Tas ļauj izmantot tirgus organizatorisko infrastruktūru, pieredzi, iespējas un pārredzamus un obligātus tirgus darbības noteikumus. Cita starpā tas ir būtiski attiecībā uz darījumu klīringu un norēķiniem, kā arī lai uzraudzītu, vai tiek ievēroti gan paša tirgus noteikumi, gan citi juridiski pienākumi, piemēram, tirgus ļaunprātīgas izmantošanas aizliegums un prasība nodrošināt strīdu ārpustiesas izšķiršanas mehānismu. Tas ir izmaksu ziņā lietderīgi un palīdz nodrošināt izsoļu godprātīgu norisi. Ja piemēro regulēto tirgu noteikumus par interešu konfliktu, tas nozīmē, ka izsolītājam jābūt neatkarīgam no izsoles platformas, tās īpašniekiem vai tirgus dalībnieka, lai neapdraudētu regulētā tirgus pareizu darbību. Turklāt daudzi potenciālie izsoļu dalībnieki jau ir dažādu tādu regulēto tirgu locekļi vai dalībnieki, kas darbojas otrreizējā tirgū.
(31)
Saskaņā ar Direktīvu 2004/39/EK regulētajiem tirgiem un to tirgus dalībniekiem atļaujas piešķir un tos uzrauga tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā regulētais tirgus vai tā tirgus dalībnieks atrodas vai ir reģistrēts (t. i., piederības dalībvalsts). Neskarot attiecīgos Direktīvas 2003/6/EK noteikumus, jo īpaši kriminālsankcijas, kas paredzētas valsts tiesību aktos par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, uz regulētajiem tirgiem attiecas piederības dalībvalsts publiskās tiesības. Tādējādi tie ir pakļauti piederības valsts administratīvo tiesu jurisdikcijai, kā paredz valsts tiesību akti. Šis regulējums attiecas uz tirdzniecību, nevis izsolēm, un tikai uz finanšu instrumentiem, nevis tagadnes līgumiem. Tāpēc tiesiskās noteiktības labad ir lietderīgi šajā regulā paredzēt, ka tā regulētā tirgus piederības dalībvalsts, kuru ieceļ par izsoles platformu, nodrošina, ka ar tās tiesību aktiem attiecīgās minētā regulējuma daļas tiek attiecinātas arī uz izsolēm, ko rīko tās jurisdikcijā esoša izsoles platforma. Turklāt šajā regulā jāparedz, ka izsoles platformai ir jānodrošina strīdu ārpustiesas izšķiršana. Turklāt attiecīgajai dalībvalstij būtu jānodrošina arī tiesības pārsūdzēt šī strīdu ārpustiesas izšķiršanas mehānisma lēmumus neatkarīgi no tā, vai izsolāmais produkts ir finanšu instruments vai tagadnes līgums.
(32)
Jānodrošina konkurence dažādu izsoles platformu starpā, nosakot, ka izsoles platformu ieceļ iepirkuma konkursa kārtībā, ja to paredz vai nu Savienības, vai attiecīgās valsts tiesību akti iepirkuma jomā. Izsoles platformai jābūt piesaistītai vismaz vienai klīringa sistēmai vai norēķinu sistēmai. Izsoles platformai var būt piesaistītas arī vairākas klīringa sistēmas vai norēķinu sistēmas. Kopējā izsoles platforma jāieceļ uz ierobežotu laika periodu, kas nepārsniedz piecus gadus. Atsevišķās izsoles platformas ieceļ uz ierobežotu laiku, kas nepārsniedz trīs gadus; termiņu var pagarināt vēl uz diviem gadiem, kuru laikā jāpārskata kārtība, kas piemērojama visām izsoles platformām. Trīs gadu periodu atsevišķajām platformām paredz tālab, lai nodrošinātu minimālo iecelšanas periodu atsevišķajai izsoles platformai, bet attiecīgā dalībvalsts varētu pievienoties kopējai platformai pēc trīs gadu perioda beigām, tajā pašā laikā neierobežojot attiecīgās dalībvalsts iespējas atsevišķās platformas iecelšanas termiņu pagarināt vēl par diviem gadiem, kamēr nav zināmi Komisijas pārskata rezultāti. Beidzoties katram iecelšanas periodam, jārīko jauns iepirkuma konkurss, ja tādu nepieciešamību paredz Savienības vai valsts tiesību akti. Paredzams, ka, izvēloties kopējo izsoles platformu izsoļu rīkošanai, ietekme uz otrreizējiem tirgiem būs neliela, jo izsolītas tiks tikai kvotas, kas piegādājamas piecu dienu laikā.
(33)
Lai rīkotu izsoles, sastādītu un pārvaldītu izsoļu kalendāru, veiktu vairākus citus ar izsolēm saistītus uzdevumus (piemēram, uzturētu regulāri atjauninātu tīmekļa vietni, kam var piekļūt visā Savienībā), ir nepieciešama dalībvalstu un Komisijas kopīga rīcība tādā nozīmē, kā noteikts 91. panta 1. punkta trešajā daļā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (Finanšu regula) (7). Nepieciešamība pēc šādas kopīgas rīcības izriet no fakta, ka emisiju kvotu tirdzniecības sistēma aptver visu Savienību, no Direktīvas 2003/87/EK pārskatīšanas vispārējiem mērķiem un no fakta, ka Komisija saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK ir tieši atbildīga par vairāku tādu emisiju kvotu tirdzniecības sistēmas aspektu īstenošanu, kam ir nepastarpināta ietekme gan uz izsoļu kalendāru, gan izsoļu uzraudzību. Tāpēc šajā regulā jāparedz, ka kopējās izsoles platformas un izsoles uzrauga iecelšanai nepieciešamais iepirkuma konkurss ir jārīko, Komisijai un dalībvalstīm veicot kopīgu iepirkumu 125.c panta nozīmē Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulā (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (8). Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 125.c pants paredz, ka dalībvalstu un Komisijas kopīgajā iepirkumā var piemērot Komisijai piemērojamos iepirkuma noteikumus. Ņemot vērā, ka šis iepirkums aptver visu Savienību, ir lietderīgi kopīgajam iepirkuma procesam, ciktāl tas nepieciešams, piemērot attiecīgos iepirkuma noteikumus, kas paredzēti Finanšu regulā un Regulā (EK, Euratom) Nr. 2342/2002. Šajā regulā jānosaka, kādus izsoles pakalpojumus iepērk dalībvalstis un kādus tehniskā atbalsta pakalpojumus iepērk Komisija, jo īpaši attiecībā uz iespējamiem lēmumiem par šīs regulas nepabeigto pielikumu aizpildīšanu, piemērotāko izsoļu biežumu, dažādu izsoles platformu izsoļu kalendāru saskaņošanu, maksimālā solījuma lieluma noteikšanu un regulas grozījumiem, jo īpaši attiecībā uz sasaisti ar citām sistēmām, un pakalpojumiem, lai ārpus Savienības vairotu pienācīgu izpratni par izsoļu noteikumiem. Ir lietderīgi, ka Komisija šādus pakalpojumus iepērk no tās kopējās izsoles platformas, kam ir vislielākā pieredze izsoļu rīkošanā vairāku dalībvalstu vārdā. Tas neliedz apspriesties ar citām izsoles platformām vai citām ieinteresētajām personām.
(34)
Izsoles platformas iepirkumam jānotiek atklātā, pārredzamā un uz konkurences principiem balstītā atlases procedūrā, izņemot gadījumus, kad izsoles platformu ieceļ dalībvalsts, kas nepiedalās kopīgajā rīcībā, un uz šādu iecelšanu neattiecas iepirkuma noteikumi saskaņā ar Savienības un valsts tiesību aktiem par iepirkumu. Izsoles platformu un tai piesaistītās klīringa sistēmas vai norēķinu sistēmas iecelšanā jāņem vērā, kādus risinājumus pretendenti piedāvā, lai nodrošinātu rentabilitāti, pilnīgu, taisnīgu un līdzvērtīgu piekļuvi solīšanai izsolēs mazajiem un vidējiem uzņēmumiem un mazajiem emitētājiem, stingru izsoļu pārraudzību, tostarp strīdu ārpustiesas izšķiršanas mehānismu. Izņēmuma kārtā izsoles platformu, kas pārdod standartizētus vai nestandartizētus nākotnes līgumus, iepirkuma procedūrā var izvēlēties, pamatojoties uz tās iespējām piemērot noteikumus par piekļuvi, noteikumus par maksājumiem un piegādēm un noteikumus par tirgus pārraudzību, kuri piemērojami otrreizējam tirgum. Konkrētās procedūras, kas jāievēro kopējās izsoles platformas iepirkumā, ir jānorāda nolīgumā starp Komisiju un dalībvalstīm, kurā vienojas arī par praktisko kārtību, kas attiecas uz dalības pieprasījumu vai konkursu izvērtēšanu, līgumu piešķiršanu, līgumiem piemērojamajiem tiesību aktiem un tiesu, kas ir kompetenta izskatīt strīdus, kā paredzēts Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 125.c pantā.
(35)
Ievērojot visus piemērojamos noteikumus par publisko iepirkumu, tostarp noteikumus par izvairīšanos no interešu konfliktiem un konfidencialitātes saglabāšanu, dalībvalstīm, kas nepiedalās kopīgajā rīcībā - kopējās izsoles platformas iepirkumā, var piešķirt novērotāja statusu visā iepirkuma procesā vai daļā no tā, ievērojot noteikumus, par kuriem vienojušās kopīgajā rīcībā iesaistītās dalībvalstis un Komisija, kā noteikts kopīgā iepirkuma līgumā. Būtu vēlams nodrošināt šādu piekļuvi, lai sekmētu konverģenci starp atsevišķajām izsoles platformām un kopējo izsoles platformu attiecībā uz tiem izsoles procesa aspektiem, kas šajā regulā nav pilnībā saskaņoti.
(36)
Ir lietderīgi, ka dalībvalstis, kas nepiedalās kopīgajā rīcībā, ar kuru ieceļ kopējo izsoles platformu, bet nolemj iecelt pašas savu izsoles platformu, par šo lēmumu Komisiju informē samērā drīz pēc šīs regulas stāšanās spēkā. Tāpat Komisijai ir jāizvērtē, vai dalībvalstis, kas ieceļ savu izsoles platformu, veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka izsoles process atbilst gan šīs regulas noteikumiem, gan Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 4. punkta mērķiem. Turklāt Komisijai ir jāsaskaņo sīki izstrādātie izsoļu kalendāri, kurus ierosina izsoles platformas, kas nav kopējā izsoles platforma, ar kalendāriem, kurus ierosina kopējā izsoles platforma. Kad Komisija ir izvērtējusi visas atsevišķās izsoles platformas, tā šīs regulas pielikumā ievieto sarakstu ar šādām izsoles platformām, dalībvalstīm, kas tās iecēlušas, un visiem piemērojamiem nosacījumiem vai pienākumiem, tostarp nosacījumiem vai pienākumiem, kas saistīti ar šo platformu izsoļu kalendāriem šīs regulas pielikumā. Šāds saraksts nenozīmē, ka Komisija apliecina, ka dalībvalsts, kura platformu iecēlusi, ir ievērojusi publiskā iepirkuma noteikumus, kas piemērojami tās izvēlētās izsoles platformas iecelšanai.
(37)
Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 3. punktā paredzēts, ka dalībvalstis nosaka kvotu izsolēs iegūto ieņēmumu izmantojumu. Lai nedotu pamatu nekādām šaubām, šajā regulā jāapredz, ka izsoles ieņēmumus tieši pārskaita katras dalībvalsts ieceltajam izsolītājam.
(38)
Tā kā kvotu izsole būtībā nozīmē, ka kvotas pirmo reizi tiek emitētas otrreizējā tirgū, nevis bez maksas piešķirtas tieši operatoriem un gaisa kuģu ekspluatantiem, nebūtu vēlams klīringa sistēmai(-ām) vai norēķinu sistēmai(-ām) uzlikt jebkādu saistošu pienākumu piegādāt kvotas uzvarējušajiem solītājiem vai to īpašumtiesību pārņēmējiem, ja piegāde nav notikusi kādu no tās neatkarīgu notikumu dēļ. Tāpēc šajā regulā jāparedz, ka vienīgais korektīvais līdzeklis, kas pieejams uzvarējušajam solītājam vai tā īpašumtiesību pārņēmējam gadījumā, ja netiek piegādātas izsolītās kvotas, ir iespēja piekrist vēlākai piegādei. Tomēr ir svarīgi paredzēt, ka izsolītās kvotas, kas nav piegādātas tāpēc, ka par tām nav pilnībā samaksāts, var izsolīt šīs pašas izsoles platformas nākamajā izsolē.
(39)
Nebūtu lietderīgi prasīt, ka dalībvalstīm izsolēs jāsniedz kāds cits nodrošinājums, izņemot pašas kvotas, jo dalībvalstu vienīgās saistības attiecas tikai uz kvotu piegādi. Tāpēc šajā regulā jāparedz, ka dalībvalstu vienīgais pienākums, izsolot divdienu tagadnes līgumus vai piecdienu standartizētus nākotnes līgumus, kā definēts šajā regulā, ir izsolāmās kvotas iepriekš deponēt Savienības reģistra kontā, kur tās bloķē klīringa sistēma vai norēķinu sistēma, kas darbojas kā depozitārs.
(40)
Tomēr izsoles platformai (ieskaitot jebkuru tai piesaistīto klīringa sistēmu vai norēķinu sistēmu) ir jāīsteno pienācīgi nodrošinājuma un citi riska pārvaldības procesi, kas nepieciešami, lai nodrošinātu, ka izsolītāji saņem pilnu maksu par kvotām, kas izsolītas par izsoles līdzsvara cenu, neraugoties uz to, ka uzvarējušais solītājs vai tā īpašumtiesību pārņēmējs nav samaksājis.
(41)
Rentabilitātes labad uzvarējušajiem solītājiem kvotas, kas tiem piešķirtas izsolē, jāvar tirgot, vēl pirms šīs kvotas ir piegādātas. Izņēmumu no prasības par tirgojamību var piemērot vienīgi tādā gadījumā, ja kvotas piegādā divu tirdzniecības dienu laikā pēc izsoles. Turklāt šajā regulā ir paredzēta iespēja, ka maksājumu var pieņemt no uzvarējušā solītāja īpašumtiesību pārņēmējiem, nevis no paša uzvarējušā solītāja, un arī kvotas piegādāt var uzvarējušā solītāja īpašumtiesību pārņēmējiem, nevis pašam uzvarējušajam solītājam. Tomēr šādas iespējas izmantošana nedrīkstētu radīt izdevību apiet prasības, kas attiecas uz tiesībām pieteikties solīšanai izsolēs.
(42)
Maksu struktūrai un līmenim, ko piemēro izsoles platforma un tai piesaistītā klīringa sistēma vai norēķinu sistēma, jābūt ne mazāk labvēlīgām kā līdzīgām maksām un nosacījumiem, ko piemēro darījumiem otrreizējā tirgū. Pārredzamības labad visām maksām un nosacījumiem jābūt saprotamiem, izklāstītiem pa punktiem un publiski pieejamiem. Principā izsoles procesa izmaksas ir jāsedz no solītāju maksām, kā noteikts izsoles platformas iecelšanas līgumā. Tomēr, lai kopējās izsoles platformas iepirkums būtu rentabls, ir svarīgi, lai dalībvalstis piedalās kopīgajā rīcībā jau no paša sākuma. Tāpēc būtu lietderīgi no dalībvalstīm, kas kopīgajā rīcībā piedalās vēlāk, prasīt segt savas izmaksas un šo summu atskaitīt no izmaksām, ko pretējā gadījumā segtu solītāji. Tomēr šādi noteikumi nedrīkstētu nākt par sliktu dalībvalstīm, kas vēlas piedalīties kopīgajā rīcībā pēc tam, kad ir beidzies atsevišķās platformas iecelšanas periods. Tāpat dalībvalstis nedrīkstētu nonākt neizdevīgā stāvoklī, ja tās uz laiku pievienojas kopīgajai rīcībai, jo paziņotā atsevišķā platforma nav iekļauta sarakstā. Ja izsolītājam kas jāmaksā, tad tikai par piekļuvi izsoles platformai, savukārt klīringa un norēķinu sistēmas izmaksas, ja tādas rodas, jāsedz solītājiem, kā nosaka vispārējie noteikumi.
(43)
Tomēr ir lietderīgi paredzēt, ka izsoles uzrauga izmaksas sedz dalībvalstis un ka tās tiek atskaitītas no izsoles ieņēmumiem. Turklāt izsoles uzrauga iecelšanas līgumā ir jānošķir tās izsoles uzrauga izmaksas, kas mainās galvenokārt atkarībā no izsoļu skaita, un visas citas izmaksas. Precīzs šo izmaksu nošķīrums būtu jānosaka kopīgajā iepirkuma procesā.
(44)
Ir jāieceļ objektīvs izsoles uzraugs, kura uzdevums ir uzraudzība un ziņošana par to, vai izsoles process atbilst Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 4. punkta mērķiem un šīs regulas noteikumiem, un par jebkādiem pierādījumiem par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu vai pret konkurenci vērstām darbībām. Līdzīgi kā ar izsolēm, arī izsoļu uzraudzība nozīmē, ka nepieciešama dalībvalstu un Komisijas kopīga rīcība, tāpēc arī šajā gadījumā ir lietderīgs kopīgs iepirkums. Izsoles platformām, izsolītājiem un kompetentajām valsts iestādēm, kas atbildīgas par izsolēs iesaistīto izsoles platformu, ieguldījumu sabiedrību, kredītiestāžu un citu tādu personu pārraudzību, kam atļauts solīt citu personu vārdā, vai par izmeklēšanu un tiesvedību tirgus ļaunprātīgas izmantošanas gadījumos, ir jāsadarbojas ar izsoles uzraugu, lai tas varētu pildīt savas funkcijas.
(45)
Lai nodrošinātu izsoles uzrauga objektivitāti, prasībās par izsoles uzrauga iecelšanu jāparedz, ka priekšroka dodama pretendentiem, kas rada vismazāko risku saistībā ar interešu konfliktu vai tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, jo īpaši saistībā ar to darbību otrreizējā tirgū (ja tāda ir), iekšējiem procesiem un procedūrām, kas paredzētas, lai mazinātu interešu konflikta vai tirgus ļaunprātīgas izmantošanas risku, neskarot to spējas pildīt izsoles uzrauga funkcijas laikus un saskaņā ar augstākajiem profesionālajiem un kvalitātes standartiem.
(46)
Pret konkurenci vērsta rīcība un tirgus ļaunprātīga izmantošana nav saderīga ar atklātības, pārredzamības, saskaņotības un nediskriminācijas principiem, kas ir šīs regulas pamatā. Tāpēc šajā regulā ir jāietver attiecīgi noteikumi, lai mazinātu šādu parādību risku izsolēs. Kopēja izsoles platforma, vienkāršs izsoļu iekārtojums, samērā biežas izsoles, līdzvērtīgo solījumu atlase pēc nejaušības principa, pienācīga piekļuve izsolēm, vienlīdzīga informācijas atklāšana un noteikumu pārredzamība - visi šie faktori palīdz mazināt tirgus ļaunprātīgas izmantošanas risku. Tas, ka kvotas izsolīs kā finanšu instrumentus, dod iespēju gan izsolītājam, gan solītājiem izmantot aizsardzību, ko nodrošina finanšu tirgiem piemērojamais regulējums. Šajā regulā ir jāparedz līdzīgi noteikumi kā tie, kas piemērojami finanšu instrumentiem, lai mazinātu tirgus ļaunprātīgas izmantošanas risku gadījumā, ja izsolāmais produkts nav finanšu instruments. Objektīvam izsoles uzraugam ir jānovērtē viss izsoles process, tostarp gan pašas izsoles, gan tām piemērojamo noteikumu īstenošana.
(47)
Ir ļoti būtiski nodrošināt izsolītāja godprātību. Tāpēc, ieceļot izsolītāju, dalībvalstīm priekšroka jādod pretendentiem, kas rada vismazāko risku saistībā ar interešu konfliktu vai tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, jo īpaši saistībā ar to darbību otrreizējā tirgū (ja tāda ir), iekšējiem procesiem un procedūrām, kas paredzētas, lai mazinātu interešu konflikta vai tirgus ļaunprātīgas izmantošanas risku, neskarot to spējas pildīt izsoles uzrauga funkcijas laikus un saskaņā ar augstākajiem profesionālajiem un kvalitātes standartiem. Tas nozīmē, ka dalībvalstīm ir nepārprotami aizliegts ar izsolītāju dalīties iekšējā informācijā par izsolēm. Ja šis aizliegums netiek ievērots, jāpiemēro efektīvas, samērīgas un atturošas sankcijas.
(48)
Turklāt ir vēlams paredzēt, ka izsoles platformām ir jāuzrauga solītāju rīcība un saskaņā ar Direktīvā 2003/6/EK un Direktīvā 2005/60/EK paredzēto ziņošanas pienākumu jāziņo kompetentajām valsts iestādēm, ja ir notikusi tirgus ļaunprātīga izmantošana, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācija un teroristu finansēšana.
(49)
Piemērojot valsts tiesību aktus, ar kuriem, ciktāl tas nepieciešams, transponē Direktīvas 2004/39/EK III un IV sadaļu un Direktīvu 2003/6/EK, attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes pienācīgi ievēro attiecīgos noteikumus Savienības tiesību aktos, ar kuriem īsteno minētās direktīvas.
(50)
Turklāt šajā regulā būtu jāparedz, ka ir iespējams vai nu noteikt, par kādu maksimālo kvotu apjomu viens solītājs var solīt, izsakot to kā procentuālo daļu no visa tā kvotu apjoma, ko paredzēts izsolīt individuālās izsolēs vai kalendārā gada laikā, vai paredzēt kādus citus piemērotus korektīvus pasākumus. Tā kā šī iespēja varētu radīt administratīvu slogu, tā jāizmanto tikai tad, kad kompetentajām valsts iestādēm ir paziņots par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un teroristu finansēšanu, un tās ir nolēmušas nerīkoties, ar nosacījumu, ka ir pierādīta šādu pasākumu nepieciešamība un efektivitāte. Pirms šīs iespējas izmantošanas ir jāsaņem Komisijas iepriekšējs atzinums. Pirms atzinuma sniegšanas Komisijai par izsoles platformas priekšlikumu jāapspriežas ar dalībvalstīm un izsoles uzraugu. Šajā sakarā ir svarīgs arī Komisijas novērtējums par to, vai emisiju kvotu tirgus ir pietiekami aizsargāts pret tirgus ļaunprātīgu izmantošanu saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 12. panta 1.a punktu.
(51)
Tāpat ir lietderīgi, ka citas personas, kam dalībvalstis atļāvušas solīt to pamatdarbības klientu vārdā, ievēro šajā regulā paredzētos rīcības noteikumus, lai nodrošinātu klientu pienācīgu aizsardzību.
(52)
Šajā regulā ir jāparedz noteikumi par valodu lietojumu jebkurā izsoles platformā, lai tiktu nodrošināta pārredzamība un īstenots mērķis - nodrošināt piekļuvi izsolēm bez diskriminācijas, tajā pašā laikā paredzot izmaksu ziņā vislietderīgāko valodu lietojuma režīmu. Dokumentācija, kas nav publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ir jāpublicē valodā, ko parasti lieto starptautisko finanšu jomā, proti, angļu valodā. Starptautiskajā finanšu sfērā parasti izmantotas valodas lietojums jau ir paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 4. novembra Direktīvā 2003/71/EK par prospektu, kurš jāpublicē, publiski piedāvājot vērtspapīrus vai atļaujot to tirdzniecību, un par Direktīvas 2001/34/EK grozījumiem (9).
(53)
Dalībvalstis uz sava rēķina var nodrošināt, ka visa dokumentācija tiek pārtulkota šīs dalībvalsts oficiālajā(-s) valodā(-s). Ja dalībvalsts šo iespēju izmanto, arī atsevišķajām platformām visa informācija, kas attiecas uz šo izsoles platformu, ir uz dalībvalsts, kura iecēlusi attiecīgo atsevišķo platformu, rēķina jāpārtulko attiecīgās dalībvalsts valodā(-s). Turklāt izsoles platformām ir jāspēj ar personām, kas iesniegušas pieteikumu pielaidei pie solīšanas, personām, kam ir pielaide pie solīšanas, vai solītājiem, kas sola izsolē, mutiski un rakstiski sazināties jebkurā valodā, ja dalībvalsts ir nodrošinājusi tulkojumu uz sava rēķina un ja to pieprasa šādas personas. Izsoles platforma no šīm personām nevar iekasēt maksu, lai segtu šī iemesla dēļ radušās papildu izmaksas. Šīs izmaksas būtu vienlīdzīgi jāsedz visiem solītājiem, kas sola attiecīgajā izsoles platformā, lai nodrošinātu vienlīdzīgu piekļuvi izsolēm visā Savienībā.
(54)
Tiesiskās noteiktības un pārredzamības labad šajā regulā jāietver sīki noteikumi par citiem izsoļu aspektiem, piemēram, izsoles rezultātu publicēšanu, izziņošanu un paziņošanu, konfidenciālas informācijas aizsardzību, kļūdu izlabošanu saistībā ar maksājumiem, kvotu pārskaitījumiem un sniegto vai atbrīvoto nodrošinājumu saskaņā ar šo regulu, tiesībām pārsūdzēt izsoles platformas lēmumus un stāšanos spēkā.
(55)
Jānosaka, ka šīs regulas izpratnē ieguldījumu sabiedrības, kas iesniedz solījumus saistībā ar finanšu instrumentiem vai nu savā, vai savu klientu vārdā, sniedz ieguldījumu pakalpojumus vai veic ieguldījumu darbības.
(56)
Šī regula neliedz Komisijai saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 12. panta 1.a punktu pārbaudīt, vai emisiju kvotu tirgus ir pienācīgi aizsargāts pret tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, vai iesniegt priekšlikumus šādas aizsardzības nodrošināšanai. Šīs regulas mērķis ir nodrošināt taisnīgus un sakārtotus tirdzniecības apstākļus, kamēr nav zināms Komisijas pārbaudes rezultāts.
(57)
Šī regula neskar Līguma 107. un 108. panta piemērošanu, piemēram, saistībā ar taisnīgas, pilnīgas un līdzvērtīgas piekļuves nodrošināšanu maziem un vidējiem uzņēmumiem, uz kuriem attiecas Savienības kvotu tirdzniecības sistēma, un piekļuves nodrošināšanu maziem emitētājiem.
(58)
Šī regula neskar nekādu piemērojamo iekšējā tirgus noteikumu piemērošanu.
(59)
Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā un jo īpaši tās 11. pantā, kā arī Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 10. pantā. Tas nozīmē, ka šī regula nekādā ziņā neliedz dalībvalstīm piemērot to konstitucionālos noteikumus par preses brīvību un vārda brīvību plašsaziņas līdzekļos.
(60)
Lai nodrošinātu prognozējamas un savlaicīgas izsoles, šai regulai būtu jāstājas spēkā nekavējoties.
(61)
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 23. panta 1. punktā minētās Komitejas atzinumu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
I NODAĻA
VISPĀRĪGI NOTEIKUMI
1. pants
Priekšmets
Šī regula paredz noteikumus par kvotu izsoļu laika grafiku, administrēšanu un citiem aspektiem saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK.
2. pants
Darbības joma
Šo regulu piemēro Direktīvas 2003/87/EK II nodaļas (aviācija) kvotu piešķiršanai izsolēs un minētās direktīvas III nodaļas (stacionāras iekārtas) kvotu piešķiršanai izsolēs, kuras var nodot tirdzniecības periodos no 2013. gada 1. janvāra.
3. pants
Definīcijas
1. Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:
1)
“standartizēti nākotnes līgumi” ir kvotas, kuras izsola kā finanšu instrumentus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1287/2006 (10) 38. panta 3. punktu un kuru piegāde paredzēta konkrētā datumā nākotnē par izsoles līdzsvara cenu, kas noteikta saskaņā ar šīs regulas 7. panta 2. punktu, un par kurām, lai atspoguļotu cenu izmaiņas, ir jāiemaksā papildsumma skaidrā naudā līdz sākotnējās maržas līmenim;
2)
“nestandartizēti nākotnes līgumi” ir kvotas, kuras izsola kā finanšu instrumentus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1287/2006 38. panta 3. punktu un kuru piegāde paredzēta konkrētā datumā nākotnē par izsoles līdzsvara cenu, kas noteikta saskaņā ar šīs regulas 7. panta 2. punktu, un par kurām, lai atspoguļotu cenu izmaiņas, līdz sākotnējās maržas līmenim pēc centrālās starpniekiestādes izvēles ir jāiesniedz bezskaidras naudas nodrošinājums vai valdības garantija;
3)
“divdienu tagadnes līgumi” ir kvotas, ko izsola piegādei norunātā datumā - ne vēlāk kā otrajā tirdzniecības dienā no izsoles dienas - saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1287/2006 38. panta 2. punkta a) apakšpunktu;
4)
“piecdienu nākotnes līgumi” ir kvotas, ko izsola kā finanšu instrumentus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1287/2006 38. panta 3. punktu un kuru piegāde paredzēta ne vēlāk kā piektajā tirdzniecības dienā, skaitot no izsoles dienas;
5)
“solījums” ir piedāvājums izsolē iegādāties noteiktu daudzumu kvotu par norādītu cenu;
6)
“piedāvājuma periods” ir laika posms, kurā var iesniegt piedāvājumus;
7)
“tirdzniecības diena” ir jebkura diena, kurā strādā attiecīgā izsoles platforma un tai piesaistīta klīringa sistēma vai norēķinu sistēma;
8)
“ieguldījumu sabiedrība” nozīmē to pašu, ko Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 1) apakšpunktā;
9)
“kredītiestāde” nozīmē to pašu, ko 4. panta 1. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2006/48/EK (11);
10)
“finanšu instruments” nozīmē to pašu, ko Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 17) apakšpunktā, ja vien šajā regulā nav noteikts citādi;
11)
“otrreizējais tirgus” ir tirgus, kurā personas pērk vai pārdod kvotas vai nu pirms tam, vai pēc tam, kad šīs kvotas tām piešķirtas vai nu bez maksas, vai izsoles ceļā;
12)
“mātesuzņēmums” nozīmē to pašu, ko Padomes Direktīvas 83/349/EEK (12) 1. un 2. pantā;
13)
“meitasuzņēmums” nozīmē to pašu, ko Direktīvas 83/349/EEK 1. un 2. pantā;
14)
“radniecīga sabiedrība” ir sabiedrība, kas saistīta ar mātesuzņēmumu vai meitasuzņēmumu Direktīvas 83/349/EEK 12. panta 1. punkta nozīmē;
15)
“kontrole” nozīmē to pašu, ko 3. panta 2. un 3. punktā Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (13), kā šis termins izmantots Komisijas konsolidētajā jurisdikcijas paziņojumā (14). Minētās regulas 22. apsvērumu un minētā Paziņojuma 52. un 53. punktu piemēro, lai definētu jēdzienu “kontrole” attiecībā uz valsts uzņēmumiem;
16)
“izsoles process” ir process, kas ietver šādus elementus: izsoles kalendāra sastādīšana, prasības attiecībā uz pielaidi pie solīšanas, solījumu iesniegšanas procedūras, izsoles rīkošana, izsoles rezultātu aprēķināšana un paziņošana, maksājamās cenas samaksāšanas kārtība, kvotu piegāde un jebkādu darījumu risku segšanai paredzētā nodrošinājuma pārvaldība, kā arī izsoļu pienācīgas norises uzraudzība un pārraudzība, ko veic izsoles platforma;
17)
“nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana” nozīmē to pašu, ko Direktīvas 2005/60/EK 1. panta 2. punktā, ievērojot arī minētās direktīvas 1. panta 3. un 5. punktu;
18)
“teroristu finansēšana” nozīmē to pašu, ko Direktīvas 2005/60/EK 1. panta 4. punktā, ievērojot arī minētās direktīvas 1. panta 5. punktu;
19)
“noziedzīga darbība” nozīmē to pašu, ko Direktīvas 2005/60/EK 3. panta 4. punktā;
20)
“izsolītājs” ir jebkura dalībvalsts iecelta publiska vai privāta struktūra, kas izsola kvotas dalībvalsts vārdā;
21)
“norādītais turējuma konts” ir viena vai vairāku veidu konts, kas paredzēts piemērojamā Komisijas regulā, kura pieņemta saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 19. panta 3. punktu, lai varētu piedalīties izsoles procesā vai izsoli rīkot, tostarp turēt kvotas kontā, kur tās ir bloķētas līdz brīdim, kad tās tiek piegādātas saskaņā ar šo regulu;
22)
“norādītais bankas konts” ir izsolītāja vai solītāja, vai solītāja īpašumtiesību pārņēmēja norādīts bankas konts, kurā saņem maksājumus saskaņā ar šo regulu;
23)
“klienta uzticamības pārbaudes pasākumi” nozīmē to pašu, ko Direktīvas 2005/60/EK 8. panta 1. punktā, ievērojot arī minētās direktīvas 8. panta 2. punktu;
24)
“faktiskais īpašnieks” nozīmē to pašu, ko Direktīvas 2005/60/EK 3. panta 6. punktā;
25)
“pienācīgi apliecināta kopija” ir dokumenta oriģināla autentiska kopija, kuru apliecinājis kvalificēts jurists, grāmatvedis, notārs vai līdzīgas profesijas pārstāvis, kuram saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem ir tiesības oficiāli apliecināt, ka kopija patiešām ir dokumenta oriģināla pareiza kopija;
26)
“politiski ietekmējamas personas” nozīmē to pašu, ko Direktīvas 2005/60/EK 3. panta 8. punktā;
27)
“tirgus ļaunprātīga izmantošana” ir vai nu iekšējās informācijas ļaunprātīga izmantošana, kā definēts šā panta 28) apakšpunktā vai aizliegts 38. punktā, vai tirgus manipulācijas, kā definēts šā panta 30) apakšpunktā vai 37. panta b) punktā, vai abas šīs parādības;
28)
“iekšējās informācijas ļaunprātīga izmantošana” nozīmē iekšējās informācijas izmantošanu, kas aizliegta saskaņā ar Direktīvas 2003/6/EK 2., 3. un 4. pantu attiecībā uz finanšu instrumentiem Direktīvas 2003/6/EK 1. panta 3. punkta nozīmē, kā minēts Direktīvas 2003/6/EK 9. pantā, ja vien šajā regulā nav noteikts citādi;
29)
“iekšējā informācija” nozīmē to pašu, ko Direktīvas 2003/6/EK 1. panta 1. punktā attiecībā uz finanšu instrumentiem Direktīvas 2003/6/EK 1. panta 3. punkta nozīmē, kā minēts Direktīvas 2003/6/EK 9. pantā, ja vien šajā regulā nav noteikts citādi;
30)
“tirgus manipulācija” nozīmē to pašu, ko Direktīvas 2003/6/EK 1. panta 2. punktā attiecībā uz finanšu instrumentu Direktīvas 2003/6/EK 1. panta 3. punkta nozīmē, kā minēts Direktīvas 2003/6/EK 9. pantā, ja vien šajā regulā nav noteikts citādi;
31)
“klīringa sistēma” ir viena vai vairākas infrastruktūras, kas piesaistītas izsoles platformai un kas var nodrošināt klīringu, maržas noteikšanu, ieskaitu, nodrošinājuma pārvaldību, norēķinus un piegādi, kā arī visus citus pakalpojumus, ko veic centrālā starpniekiestāde, un kurai vai nu tieši, vai netieši piekļūst centrālās starpniekiestādes locekļi, kas darbojas kā starpnieki starp klientiem un centrālo starpniekiestādi;
32)
“klīrings” nozīmē visus procesus, kas notiek pirms solīšanas perioda sākšanās, solīšanas perioda laikā un pēc solīšanas perioda beigām līdz norēķināšanās brīdim, tostarp visu to risku vadību, kas var rasties šajā laika sprīdī, kuri cita starpā saistīti ar maržas noteikšanu, ieskaitu vai novāciju, vai jebkādiem citiem pakalpojumiem, ko, iespējams, veikusi klīringa vai norēķinu sistēma;
33)
“maržas noteikšana” ir process, kad izsolītājs, solītājs vai starpnieks vai starpnieki, kas darbojas to vārdā, ieķīlā nodrošinājumu, lai garantētu noteiktu finanšu pozīciju; tā ietver visu tāda nodrošinājuma novērtēšanas, aprēķināšanas un administrēšanas procesu, kurš ieķīlāts, lai garantētu šādas finanšu pozīcijas, un kura mērķis ir panākt, ka visas solītāja maksāšanas saistības, izsolītāja piegādes saistības un to starpnieka vai starpnieku saistības var izpildīt ļoti īsā laikā;
34)
“norēķins” nozīmē to, ka uzvarējušais solītājs vai tā īpašumtiesību pārņēmējs, vai centrālā starpniekiestāde, vai norēķinu aģents samaksā summu, kas maksājama par kvotām, kuras piegādājamas šim solītājam vai tā īpašumtiesību pārņēmējam, vai centrālajai starpniekiestādei, vai norēķinu aģentam, un ka kvotas tiek piegādātas uzvarējušajam solītājam vai tā īpašumtiesību pārņēmējam, vai centrālajai starpniekiestādei, vai norēķinu aģentam;
35)
“centrālā starpniekiestāde” ir iestāde, kas darbojas kā vidutājs vai nu tieši starp izsolītāju un solītāju vai tā īpašumtiesību pārņēmēju, vai starp tos pārstāvošiem starpniekiem un kas ir vienīgā darījuma puse katram no tiem, kura garantē, ka ieņēmumi no izsoles tiek samaksāti izsolītājam vai to pārstāvošajam starpniekam vai ka izsolītās kvotas tiek piegādātas solītājam vai to pārstāvošajam starpniekam saskaņā ar 48. pantu;
36)
“norēķinu sistēma” ir jebkāda infrastruktūra, kas var būt un var nebūt piesaistīta izsoles platformai un kas var nodrošināt norēķinu pakalpojumus, kuri var ietvert klīringu, ieskaitu, nodrošinājuma pārvaldību un visus citus vajadzīgos pakalpojumus, lai galu galā būtu iespējams izsolītāja vārdā piegādāt kvotas uzvarējušajam solītājam vai tā īpašumtiesību pārņēmējam un lai uzvarējušais solītājs vai tā īpašumtiesību pārņēmējs varētu izsolītājam samaksāt maksājamo summu, izmantojot:
a)
vai nu banku sistēmu un Savienības reģistru;
b)
vai vienu vai vairākus norēķinu aģentus, kas darbojas izsolītāja un solītāja vai tā īpašumtiesību pārņēmēja vārdā, kuri norēķinu aģentam piekļūst tieši vai netieši ar norēķinu aģenta locekļu starpniecību, kuri darbojas kā starpnieki starp saviem klientiem un norēķinu aģentu;
37)
“norēķinu aģents” ir struktūra, kas darbojas kā aģents un izsoles platformām atver kontus, ar kuru starpniecību garantētā veidā vienlaicīgi vai gandrīz vienlaicīgi tiek izpildīti izsolītāja vai izsolītāju pārstāvošā starpnieka rīkojumi pārskaitīt izsolītās kvotas un uzvarējušā solītāja, tā tiesību pārņēmēja vai tos pārstāvošā starpnieka rīkojumi samaksāt izsoles līdzsvara cenu;
38)
“nodrošinājums” ir nodrošinājuma veidi, kas minēti 2. panta m) punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 98/26/EK (15), tostarp visas kvotas, ko kā nodrošinājumu pieņem klīringa sistēma vai norēķinu sistēma;
39)
“regulēts tirgus” nozīmē to pašu, ko Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 14) apakšpunktā;
40)
“MVU” ir operatori vai gaisa kuģu ekspluatanti, kas ir mazie un vidējie uzņēmumi tādā nozīmē, kā minēts Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK (16);
41)
“mazie emitētāji” ir operatori vai gaisa kuģu ekspluatanti, kuru vidējās emisijas trīs kalendāro gadu laikā pirms gada, kurā tie piedalās izsolē, ir mazākas par vai vienādas ar 25 000 t oglekļa dioksīda ekvivalenta, kā liecina to verificētās emisijas;
42)
“tirgus dalībnieks” nozīmē to pašu, ko Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 13. apakšpunktā;
43)
“uzņēmējdarbības veikšana” jāsaprot šādās nozīmēs:
a)
6. panta 3. punkta trešajā daļā - dzīvesvieta vai pastāvīgās dzīvesvietas adrese Savienībā;
b)
šīs regulas 18. panta 2. punktā - tas pats, kas Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 20. apakšpunkta a) punktā, ņemot vērā minētās direktīvas 5. panta 4. punktu;
c)
šīs regulas 18. panta 3. punktā - tas pats, kas Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 20. apakšpunkta a) punktā, ņemot vērā minētās direktīvas 5. panta 4. punktu, ja runa ir par 18. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētajām personām;
d)
šīs regulas 18. panta 3. punktā - tas pats, kas Direktīvas 2006/48/EK 4. panta 7. punktā, ja runa ir par šīs regulas 18. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētajām personām;
e)
šīs regulas 19. panta 2. punktā - tas pats, kas Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 20. apakšpunkta a) punktā, ja runa ir par šīs regulas 18. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētajām uzņēmumu apvienībām;
f)
šīs regulas 35. panta 4., 5. un 6. punktā un 42. panta 1. punktā - tas pats, kas Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 20. apakšpunkta b) punktā.
II NODAĻA
IZSOĻU IEKĀRTOJUMS
4. pants
Izsolāmie produkti
1. Kvotas piedāvā pārdošanai izsoles platformās, izmantojot standartizētus elektroniskus līgumus, ko tirgo minētajā izsoles platformā (“izsolāmais produkts”). Izsolāmie produkti nav jātirgo tajā pašā izsoles platformā, kurā kvotas tiek piegādātas divu tirdzniecības dienu laikā pēc izsoles.
2. Līdz brīdim, kad ieviesti kvotu piegādei nepieciešamie juridiskie pasākumi un tehniskie līdzekļi, katra dalībvalsts izsola kvotas vai nu kā standartizētus nākotnes līgumus, vai kā nestandartizētus nākotnes līgumus.
Standartizētus nākotnes līgumus vai nestandartizētus nākotnes līgumus izsola saskaņā ar 11. panta 1. punktu, 32. pantu un I pielikumu.
Izsolot standartizētus nākotnes līgumus vai nestandartizētus nākotnes līgumus kvotas piegādi var atlikt līdz ne vēlāk kā 2013. gada 31. decembrim.
3. Ne vēlāk kā trīs mēnešu laikā no brīža, kad ir ieviesti kvotu piegādei nepieciešamie juridiskie pasākumi un tehniskie līdzekļi, dalībvalstis izsola kvotas vai nu kā divdienu tagadnes līgumus, vai kā piecu dienu nākotnes līgumus.
5. pants
Izsoles veids
Izsoles rīko šādā veidā: solītāji iesniedz solījumus noteiktajā solīšanas periodā, nebūdami informēti par citu solītāju solījumiem. Katrs uzvarējušais solītājs maksā vienu un to pašu izsoles līdzsvara cenu (kā minēts 7. pantā) par katru kvotu neatkarīgi no solītās cenas.
6. pants
Solījumu iesniegšana un atsaukšana
1. Minimālais solījumu apjoms ir viena lote.
Viena divdienu tagadnes līgumu vai piecu dienu nākotnes līgumu lote ir 500 kvotas.
Viena standartizētu nākotnes līgumu vai nestandartizētus nākotnes līgumu lote ir 1 000 kvotas.
2. Katrā solījumā norāda:
a)
solītāja identitāti un to, vai solītājs sola savā vārdā vai klienta vārdā;
b)
ja solītājs sola klienta vārdā - klienta identitāti;
c)
solījuma apjomu kā kvotu skaitu, ko izsaka kā vesela skaitļa reizinājumu ar 500 vai 1 000 kvotu lotēm;
d)
solīto cenu euro par katru kvotu, cenu norādot līdz divām zīmēm aiz komata.
3. Solījumu var iesniegt, grozīt vai atsaukt tikai konkrētajā solīšanas periodā.
Iesniegtos solījumus var grozīt vai atsaukt tikai līdz norādītajam termiņam, pirms beidzies solīšanas periods. Šādu termiņu nosaka attiecīgā izsoles platforma, un to publicē minētās izsoles platformas tīmekļa vietnē vismaz piecas tirdzniecības dienas pirms solīšanas perioda sākuma.
Tikai fiziska persona, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā un kas iecelta saskaņā ar 19. panta 2. punkta d) apakšpunktu, un ir pilnvarota saistīt solītāju visiem mērķiem, kas saistīti ar izsolēm, tostarp iesniegt solījumu (“solītāja pārstāvis”) ir tiesības iesniegt, grozīt vai atsaukt solījumu solītāja vārdā.
Ikviens solījums ir saistošs, tiklīdz tas ir iesniegts, izņemot gadījumus, kad to atsauc vai groza saskaņā ar šo punktu vai atsauc saskaņā ar 4. punktu.
4. Ja attiecīgā izsoles platforma ir pārliecināta, ka, iesniedzot solījumu, ir pieļauta patiesa kļūda, tā var pēc solītāja pārstāvja pieprasījuma kļūdaini iesniegto solījumu uzskatīt par atsauktu pēc tam, kad ir beidzies solīšanas periods, bet pirms ir noteikta izsoles līdzsvara cena.
5. Ja ieguldījumu sabiedrība vai kredītiestāde pieņem solījumu, to pārsūta vai iesniedz izsoles platformai, tad to uzskata par ieguldījumu pakalpojumu Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 2. apakšpunkta nozīmē, ja izsolāmais produkts ir finanšu instruments.
7. pants
Izsoles līdzsvara cena un līdzvērtīgo solījumu sadale
1. Izsoles līdzsvara cenu nosaka, beidzoties solīšanas periodam.
2. Izsoles platforma tai iesniegtos solījumus sakārto pēc solītās cenas. Ja vairākos solījumos piedāvāta vienāda cena, minētos solījumus sakārto pēc nejaušas izlases principa, izmantojot algoritmu, ko izsoles platforma nosaka pirms izsoles.
Kumulatīvos solījumus saskaita, sākot ar augstāko solīto cenu. Solītā cena, par kādu kumulatīvo solījumu summa sasniedz vai pārsniedz izsolīto kvotu apjomu, ir izsoles līdzsvara cena.
3. Visus solījumus, kas veido kumulatīvo solījumu summu, kas noteikta saskaņā ar 2. punktu, piešķir par izsoles līdzsvara cenu.
4. Ja uzvarējušo solījumu kopējais apjoms, kas noteikts saskaņā ar 2. punktu, pārsniedz izsolīto kvotu apjomu, atlikušo izsolīto kvotu apjomu piešķir solītājam, kas iesniedzis pēdējo solījumu, kas veido kumulatīvā solījuma summu.
5. Ja kopējais to solījumu apjoms, kas sakārtoti saskaņā ar 2. punktu, ir mazāks par izsolīto kvotu apjomu, izsoles platforma izsoli atceļ.
6. Ja izsoles līdzsvara cena ir ievērojami zemāka par cenu otrreizējā tirgū solīšanas perioda laikā un īsi pirms solīšanas perioda sākuma, turklāt ņemot vērā kvotu cenas īstermiņa svārstības noteiktā laika periodā pirms izsoles, izsoles platforma izsoli atceļ.
7. Izsoles platforma pirms izsoles sākuma nosaka metodiku 6. punkta piemērošanai, pirms tam apspriežoties ar izsoles uzraugu un saņemot tā atzinumu, un par to paziņojot 56. pantā minētajai kompetentajai valsts iestādei. Attiecīgā izsoles platforma rūpīgi ievēro izsoles uzrauga atzinumu.
Laikā starp vienas izsoles platformas diviem solīšanas periodiem attiecīgā izsoles platforma var mainīt metodiku, pirms tam apspriežoties ar izsoles uzraugu un par to paziņojot kompetentajām valsts iestādēm, kas minētas 56. pantā.
8. Ja izsoli atceļ saskaņā ar 5. vai 6. punktu, izsolīto kvotu apjomu vienādi sadala nākamajām plānotajām izsolēm, kuras rīko tā pati izsoles platforma.
Kas attiecas uz Direktīvas 2003/87/EK III nodaļas kvotām, izsolāmo apjomu vienādi sadala nākamajām četrām plānotajām izsolēm.
Kas attiecas uz Direktīvas 2003/87/EK II nodaļas kvotām, izsolāmo apjomu vienādi sadala nākamajām divām plānotajām izsolēm.
III NODAĻA
IZSOĻU KALENDĀRS
8. pants
Grafiks un biežums
1. Izsoles platforma izsoles rīko atsevišķi, nosakot savu solīšanas periodu, kas regulāri atkārtojas. Solīšanas periods sākas un beidzas tajā pašā tirdzniecības dienā. Solīšanas periods ir atvērts ne mazāk kā divas stundas. Divu vai vairāku platformu solīšanas periodi nedrīkst pārklāties, un starp secīgiem solīšanas periodiem jābūt vismaz divu stundu starplaikam.
2. Izsoles platforma izsoļu datumu un laiku nosaka, ņemot vērā svētku dienas, kas ietekmē starptautisko finanšu tirgu darbību, un citus notikumus vai apstākļus, kas pēc izsoles platformas ieskata varētu ietekmēt pienācīgu izsoles norisi, kālab būtu vajadzīgas izmaiņas. Izsoles nerīko divas nedēļas katru gadu Ziemassvētku un Jaunā gada laikā.
3. Ārkārtējos apstākļos ikviena izsoles platforma pēc apspriešanās ar izsoles uzraugu un attiecīga atzinuma saņemšanas var mainīt jebkura solīšanas perioda laiku, iepriekš par to paziņojot visām personām, kuras tas varētu skart. Attiecīgā izsoles platforma pēc iespējas ievēro izsoles uzrauga atzinumu.
4. Sākot no sestās izsoles vai pirms tam, izsoles platforma, kas iecelta saskaņā ar 26. panta 1. vai 2. punktu, Direktīvas 2003/87/EK III nodaļas kvotu izsoles rīko vismaz reizi nedēļā, bet Direktīvas 2003/87/EK II nodaļas kvotu izsoles rīko vismaz reizi divos mēnešos.
Neviena cita izsoles platforma nerīko izsoli kādā no tām dienām (maksimums divas dienas nedēļā), kad to rīko saskaņā ar 26. panta 1. vai 2. punktu iecelta izsoles platforma. Ja saskaņā ar 26. panta 1. vai 2. punktu iecelta izsoles platforma rīko izsoles vairāk nekā divas dienas nedēļā, tā nosaka un publicē informāciju par to, kurās divās dienās nedrīkst rīkot citas izsoles. Izsoles platforma to dara ne vēlāk kā tad, kad tā nosaka un publicē 11. panta 1. punktā norādītos elementus.
5. Sākot no sestās izsoles vai pirms tam, to kvotu apjomu, kas jāizsola izsoles platformai, kura iecelta saskaņā ar 26. panta 1. vai 2. punktu, vienmērīgi sadala visām attiecīgajā gadā rīkotajām izsolēm ar tādu izņēmumu, ka apjomi, ko izsola katra gada augustā, ir uz pusi mazāki par apjomiem, ko izsola citos mēnešos.
6. Papildu noteikumi par to izsoļu laika grafiku un biežumu, kuras rīko citas izsoles platformas, nevis tās, kas ieceltas saskaņā ar 26. panta 1. un 2. punktu, ir izklāstīti 32. pantā.
9. pants
Apstākļi, kas liedz rīkot izsoles
Neskarot 58. pantā minēto noteikumu piemērošanu attiecīgā gadījumā, izsoles platforma var atcelt izsoli, ja izsoles pienācīga norise ir traucēta vai var tikt traucēta kādu apstākļu dēļ, kas skar tādas informācijas tehnoloģijas sistēmas drošību vai uzticamību, kura nepieciešama, lai pieteiktos pielaidei pie solīšanas, piekļūtu izsolei vai īstenotu to.
Kas attiecas uz Direktīvas 2003/87/EK III nodaļas kvotām, izsolāmo apjomu vienmērīgi sadala nākamajām četrām plānotajām izsolēm.
Kas attiecas uz Direktīvas 2003/87/EK II nodaļas kvotām, izsolāmo apjomu vienmērīgi sadala nākamajām divām plānotajām izsolēm.
10. pants
Direktīvas 2003/87/EK III nodaļas kvotu izsolāmie daudzumi gadā
1. Šīs regulas I pielikumā nosaka, kādu apjomu Direktīvas 2003/87/EK III nodaļas kvotu izsolīs 2011. un 2012. gadā un kādi ir izsolāmie produkti, kuru veidā kvotas izsola.
2. Direktīvas 2003/87/EK III nodaļas kvotu apjoms, kas izsolāms 2013. un 2014. gadā, ir kvotu daudzums, kurš saskaņā ar minētās direktīvas 9. un 9.a pantu ir noteikts attiecīgajam kalendārajam gadam, atskaitot minētās direktīvas 10.a panta 7. punktā un 11. panta 2. punktā paredzētās kvotas, kas piešķiramas bez maksas, un atskaitot pusi no kopējā kvotu apjoma, kas izsolītas 2011. un 2012. gadā.
Direktīvas 2003/87/EK III nodaļas kvotu apjoms, kas izsolāms katrā kalendārajā gadā no 2015. gada, ir kvotu daudzums, kurš saskaņā ar minētās direktīvas 9. un 9.a pantu ir noteikts attiecīgajam kalendārajam gadam, atskaitot minētās direktīvas 10.a panta 7. punktā un 11. panta 2. punktā paredzētās kvotas, kas piešķiramas bez maksas.
Jebkādu kvotu daudzumu, kas izsolāms saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 24. pantu, pieskaita kvotu daudzumam, kas izsolāms attiecīgajā kalendārajā gadā un ko nosaka saskaņā ar šā punkta pirmo vai otro daļu.
Nosakot Direktīvas 2003/87/EK III nodaļas kvotu apjomu, kas izsolāms katra tirdzniecības perioda pēdējā gadā, ņem vērā, vai kāda no iekārtām ir pārtraukusi darbību saskaņā ar minētās direktīvas 10.a panta 19. punktu, vai ir pielāgots bezmaksas kvotu līmenis saskaņā ar minētās direktīvas 10.a panta 20. punktu un vai vēl ir palikušas kvotas jaunām iekārtām paredzētajā rezervē saskaņā ar minētās direktīvas 10.a panta 7. punktu.
3. Nosakot Direktīvas 2003/87/EK III nodaļas kvotu apjomu, kas izsolāms katru kalendāro gadu no 2013. gada, balstās uz Komisijas saskaņā ar minētās direktīvas 10. panta 1. punktu noteiktajām un publicētajām aplēsēm par izsolāmo kvotu apjomu vai uz jaunākajām izmaiņām Komisijas sākotnējā aplēsē, kas publicēta līdz iepriekšējā gada 31. janvārim.
Jebkādas turpmākas izmaiņas kvotu apjomā, ko paredzēts izsolīt attiecīgajā kalendārajā gadā, ņem vērā, nosakot kvotu apjomu, ko paredzēts izsolīt nākamajā kalendārajā gadā.
4. Neskarot Direktīvas 2003/87/EK 10.a panta 7. punktu, katrā kalendārajā gadā katras dalībvalsts Direktīvas 2003/87/EK III nodaļas izsolāmo kvotu apjoms ir vienāds ar kvotu apjomu, kas noteikts saskaņā ar minētās direktīvas 10. panta 2. punktu, atskaitot kvotas, ko dalībvalstis pārejas periodā attiecīgajā kalendārajā gadā piešķir bez maksas saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10.c pantu, un pieskaitot visas kvotas, ko attiecīgā dalībvalsts tajā pašā kalendārajā gadā izsola saskaņā ar minētās direktīvas 24. pantu.
11. pants
Individuālo izsoļu kalendārs attiecībā uz Direktīvas 2003/87/EK III nodaļas kvotām, ko izsola izsoles platformās, kuras ieceltas saskaņā ar šīs regulas 26. panta 1. vai 2. punktu
1. Saskaņā ar šīs regulas 26. panta 1. vai 2. punktu ieceltās izsoles platformas, pēc apspriešanās ar Komisiju un tās atzinuma saņemšanas līdz iepriekšējā gada 28. februārim vai pēc iespējas drīzāk pēc tam nosaka un publicē solīšanas periodus, atsevišķos apjomus, izsoļu datumus, kā arī izsolāmo produktu un maksāšanas un piegādes datumus attiecībā uz Direktīvas 2003/87/EK III nodaļas kvotām, kuras paredzēts katru kalendāro gadu izsolīt individuālās izsolēs. Attiecīgā izsoles platforma rūpīgi ievēro Komisijas atzinumu.
2. Saskaņā ar šīs regulas 26. panta 1. vai 2. punktu ieceltās izsoles platformas 1. punktā norādītos elementus nosaka un publicē, balstoties uz Komisijas noteiktajām un publicētajām aplēsēm par izsolāmo kvotu apjomu vai uz jaunākajiem grozījumiem Komisijas sākotnējā aplēsē, kā minēts Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 1. punktā.
3. Solīšanas periodus, atsevišķos apjomus un izsoļu datumus attiecībā uz Direktīvas 2003/87/EK III nodaļas kvotām, kuras paredzēts izsolīt individuālās izsolēs katra tirdzniecības perioda pēdējā gadā, attiecīgā izsoles platforma var koriģēt, lai ņemtu vērā, vai kāda no iekārtām ir pārtraukusi darbību saskaņā ar minētās direktīvas 10.a panta 19. punktu, vai ir pielāgots bezmaksas kvotu līmenis saskaņā ar minētās direktīvas 10.a panta 20. punktu un vai vēl ir palikušas kvotas jaunām iekārtām paredzētajā rezervē saskaņā ar minētās direktīvas 10.a panta 7. punktu.
4. Kalendāru tādām Direktīvas 2003/87/EK III nodaļas kvotu individuālām izsolēm, kuras rīko citas izsoles platformas, nevis tās, kas ieceltas saskaņā ar šīs regulas 26. panta 1. vai 2. punktu, nosaka un publicē saskaņā ar šīs regulas 32. pantu.
12. pants
Direktīvas 2003/87/EK II nodaļas kvotu izsolāmie daudzumi gadā
1. Direktīvas 2003/87/EK II nodaļas kvotu apjoms, kas izsolāms 2012. gadā, ir kvotu apjoms, par kuru aprēķinus veic un lēmumu pieņem Komisija saskaņā ar minētās direktīvas 3.d panta 1. punktu.
Direktīvas 2003/87/EK II nodaļas kvotu apjoms, kas izsolāms katru kalendāro gadu no 2013. gada, ir kvotu apjoms, par kuru aprēķinus veic un lēmumu pieņem Komisija saskaņā ar minētās direktīvas 3.d panta 2. punktu un kurš vienmērīgi sadalīts pa gadiem, kuri veido attiecīgo tirdzniecības periodu.
Savukārt, nosakot to kvotu apjomu, ko paredzēts izsolīt katra tirdzniecības perioda pēdējā gadā, ņem vērā kvotas, kas palikušas Direktīvas 2003/87/EK 3.f pantā minētajā īpašajā rezervē.
2. Katras dalībvalsts Direktīvas 2003/87/EK II nodaļas kvotu apjoms, kas izsolāms katru kalendāro gadu attiecīgajā tirdzniecības periodā, ir kvotu apjoms, kuru attiecīgajam tirdzniecības periodam nosaka saskaņā ar minētās direktīvas 3.d panta 3. punktu, dalot ar to gadu skaitu, kuri veido attiecīgo tirdzniecības periodu.
13. pants
Individuālo izsoļu kalendārs attiecībā uz Direktīvas 2003/87/EK II nodaļas kvotām, ko izsola izsoles platformās, kuras ieceltas saskaņā ar šīs regulas 26. panta 1. vai 2. punktu
1. Saskaņā ar šīs regulas 26. panta 1. vai 2. punktu ieceltās izsoles platformas pēc apspriešanās ar Komisiju un tās atzinuma saņemšanas, līdz 2011. gada 30. septembrim vai pēc iespējas drīzāk pēc tam, nosaka un publicē solīšanas periodus, atsevišķos apjomus un izsoļu datumus attiecībā uz Direktīvas 2003/87/EK II nodaļas kvotām, kuras paredzēts 2012. gadā izsolīt individuālās izsolēs. Attiecīgā izsoles platforma rūpīgi ievēro Komisijas atzinumu.
2. No 2012. gada saskaņā ar šīs regulas 26. panta 1. vai 2. punktu ieceltās izsoles platformas pēc apspriešanās ar Komisiju un tās atzinuma saņemšanas, līdz iepriekšējā gada 28. februārim vai pēc iespējas drīzāk pēc tam, nosaka un publicē solīšanas periodus, atsevišķos apjomus, izsoļu datumus, kā arī izsolāmo produktu un maksāšanas un piegādes datumus attiecībā uz Direktīvas 2003/87/EK II nodaļas kvotām, kuras paredzēts katru kalendāro gadu izsolīt individuālās izsolēs. Attiecīgā izsoles platforma rūpīgi ievēro Komisijas atzinumu.
Solīšanas periodus, atsevišķos apjomus, izsoļu datumus, kā arī izsolāmo produktu un maksāšanas un piegādes datumus attiecībā uz Direktīvas 2003/87/EK II nodaļas kvotām, kuras paredzēts izsolīt individuālās izsolēs katra tirdzniecības perioda pēdējā gadā, attiecīgā izsoles platforma var koriģēt, lai ņemtu vērā to kvotu skaitu, kas vēl palikušas minētās direktīvas 3.f pantā norādītajā īpašajā rezervē.
3. Saskaņā ar šīs regulas 26. panta 1. vai 2. punktu ieceltās izsoles platformas 1. un 2. punktā minētos elementus nosaka un publicē, balstoties uz Komisijas lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 3.e panta 3. punktu.
4. Noteikumus par Direktīvas 2003/87/EK II nodaļas kvotu tādu individuālo izsoļu kalendāru, kuras rīko citas izsoles platformas, nevis tās, kas ieceltas saskaņā ar šīs regulas 26. panta 1. vai 2. punktu, nosaka un publicē saskaņā ar šīs regulas 32. pantu.
14. pants
Izsoļu kalendāra grozījumi
1. Kad ir noteikti un publicēti ik gadus izsolāmo kvotu apjomi, solīšanas periodi, apjomi, datumi, izsolāmie produkti un maksāšanas un piegādes datumi saistībā ar individuālām izsolēm atbilstīgi 10. līdz 13. pantam un 32. panta 4. punktam, tos vairs nemaina, izņemot šādos gadījumos:
a)
izsole ir atcelta saskaņā ar 7. panta 5. un 6. punktu, 9. pantu un 32. panta 5. punktu;
b)
izsoles platformas (izņemot saskaņā ar šīs regulas 26. panta 1. vai 2. punktu ieceltās izsoles platformas) darbība ir apturēta, kā paredzēts Komisijas regulā, kas pieņemta saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 19. panta 3. punktu;
c)
dalībvalsts ir pieņēmusi kādu lēmumu saskaņā ar 30. panta 8. punktu;
d)
nav notikusi norēķināšanās, kā minēts 45. panta 5. punktā;
e)
Direktīvas 2003/87/EK 3.f pantā minētajā īpašajā rezervē ir palikušas kvotas;
f)
iekārta ir pārtraukusi darbību saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10.a panta 19. punktu, ir koriģēts jeb pielāgots bezmaksas kvotu līmenis saskaņā ar minētās direktīvas 10.a panta 20. punktu vai vēl ir palikušas kvotas jaunām iekārtām paredzētajā rezervē saskaņā ar minētās direktīvas 10.a panta 7. punktu;
g)
ir notikusi papildu darbību un gāzu vienpusēja iekļaušana saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EEK 24. pantu;
h)
ir pieņemti pasākumi saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 29.a pantu;
i)
ir stājušies spēkā šīs regulas vai Direktīvas 2003/87/EK grozījumi.
2. Ja grozījumu īstenošanas kārtība nav paredzēta šajā regulā, attiecīgā izsoles platforma grozījumu neīsteno, iekams tā nav apspriedusies ar Komisiju un saņēmusi tās atzinumu. Attiecīgā izsoles platforma rūpīgi ievēro Komisijas atzinumu.
IV NODAĻA
PIEKĻUVE IZSOLĒM
15. pants
Personas, kas var tieši iesniegt solījumus izsolē
Neskarot 28. panta 3. punktu, izsolē tieši iesniegt solījumus var tikai persona, kas ir tiesīga pieteikties pielaidei pie solīšanas saskaņā ar 18. pantu un kam ir pielaide pie solīšanas saskaņā ar 19. un 20. pantu.
16. pants
Piekļuves līdzekļi
1. Izsoles platforma nodrošina līdzekļus, lai tās rīkotajām izsolēm varētu piekļūt bez diskriminācijas.
2. Izsoles platforma, kas izsola divdienu tagadnes līgumus vai piecu dienu nākotnes līgumus, nodrošina, ka tās rīkotajām izsolēm var piekļūt attālināti ar elektroniskas saskarnes starpniecību, kurai var droši un uzticami piekļūt, izmantojot internetu.
Turklāt izsoles platforma, kas izsola divdienu tagadnes līgumus vai piecu dienu nākotnes līgumus, solītājiem piedāvā iespēju piekļūt izsolei, izmantojot atvēlētos pieslēgumus elektroniskajai saskarnei.
3. Izsoles platforma, kas izsola divdienu tagadnes līgumus vai piecu dienu nākotnes līgumus, var piedāvāt vienu vai vairākus citus līdzekļus, kā piekļūt izsolēm, ja galvenais piekļuves līdzeklis kādu iemeslu dēļ nav izmantojams, ar nosacījumu, ka šie alternatīvie piekļuves līdzekļi ir droši un uzticami un ka to izmantošana nerada diskrimināciju solītāju starpā.
17. pants
Apmācība un palīdzības dienests
Izsoles platforma, kas izsola divdienu tagadnes līgumus vai piecu dienu nākotnes līgumus, piedāvā praktisku apmācības modeli internetā par platformas rīkotās izsoles procesu, tostarp norādījumus par to, kā aizpildīt un iesniegt veidlapas, un solīšanas izsolē simulāciju. Platforma nodrošina arī pieeju palīdzības dienestam, ar kuru katru tirdzniecības dienu vismaz darba laikā var sazināties pa tālruni, faksu vai e-pastu.
18. pants
Personas, kas tiesīgas pieteikties pielaidei pie solīšanas
1. Pieteikties pielaidei pie tiešas solīšanas izsolēs ir tiesīgas šādas personas:
a)
operators vai gaisa kuģu ekspluatants, kam ir operatora turējuma konts un kas sola savā vārdā, tostarp ikviens mātesuzņēmums, meitasuzņēmums vai radniecīga sabiedrība, kas ir daļa no tās pašas uzņēmumu grupas, pie kuras pieder operators vai gaisa kuģu ekspluatants;
b)
ieguldījumu sabiedrības, kam piešķirta atļauja saskaņā ar Direktīvu 2004/39/EK un kas sola savā vai savu klientu vārdā;
c)
kredītiestādes, kam piešķirta atļauja saskaņā ar Direktīvu 2006/48/EK un kas sola savā vai savu klientu vārdā;
d)
šā punkta a) apakšpunktā minēto personu uzņēmumu apvienības, kas sola savā vārdā un darbodamās kā locekļu aģents;
e)
dalībvalstu publiskas iestādes vai valstij piederošas struktūras, kuru kontrolē ir kāda no a) apakšpunktā minētajām personām.
2. Neskarot Direktīvas 2004/39/EK 2. panta 1. punkta i) apakšpunktā paredzēto izņēmumu, personas, uz kurām attiecas šis izņēmums un kas ir pilnvarotas saskaņā ar šīs regulas 59. pantu, ir tiesīgas pieteikties pielaidei pie tiešas solīšanas izsolēs vai nu savā vārdā, vai savas pamatdarbības klientu vārdā, ar nosacījumu, ka dalībvalstī, kurā tās veic uzņēmējdarbību, ir spēkā tiesību akti, kas paredz, ka minētās dalībvalsts attiecīgā kompetentā valsts iestāde var atļaut šīm personām solīt savā vārdā vai savas pamatdarbības klientu vārdā.
3. Šā panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā minētās personas ir tiesīgas pieteikties pielaidei pie tiešas solīšanas izsolēs savu klientu vārdā, ja tās sola par izsolāmajiem produktiem, kas nav finanšu instrumenti, ar nosacījumu, ka dalībvalstī, kurā tās veic uzņēmējdarbību, ir spēkā tiesību akti, kas paredz, ka minētās dalībvalsts attiecīgā kompetentā iestāde var atļaut šīm personām solīt savā vārdā vai savu klientu vārdā.
4. Ja 1. punkta b) un c) apakšpunktā un 2. punktā minētās persona sola savu klientu vārdā, tās nodrošina, ka šie klienti ir tiesīgi pieteikties pielaidei pie tiešas solīšanas saskaņā ar 1. vai 2. punktu.
Ja pirmajā daļā minēto personu klienti savukārt sola savu klientu vārdā, tie nodrošina, ka arī šie klienti ir tiesīgi pieteikties pielaidei pie tiešas solīšanas saskaņā ar 1. un 2. punktu. Tas pats attiecas uz visiem pārējiem klientiem visā ķēdes garumā, kas netieši sola izsolēs.
5. Tālāk minētās personas ne savā, ne kādas citas personas vārdā nav tiesīgas pieteikties pielaidei pie tiešas solīšanas izsolēs un nav tiesīgas piedalīties izsolēs ar vienas vai vairāku tādu personu starpniecību, kam ir pielaide pie solīšanas saskaņā ar 19. un 20. pantu, ja attiecīgajās izsolēs tās darbojas kā:
a)
izsolītājs;
b)
izsoles platforma, ieskaitot jebkādu tai piesaistītu klīringa sistēmu un norēķinu sistēmu;
c)
personas, kas spēj tieši vai netieši būtiski ietekmēt a) un b) apakšpunktā minēto personu pārvaldību;
d)
personas, kas strādā a) vai b) apakšpunktā minēto personu labā.
6. Izsoles uzraugs ne savā, ne kādas citas personas vārdā nedrīkst piedalīties nevienā izsolē ne tieši, ne netieši ar vienas vai vairāku tādu personu starpniecību, kam ir pielaide pie solīšanas saskaņā ar 19. un 20. pantu.
Personas, kas tieši vai netieši var būtiski ietekmēt izsoles uzrauga pārvaldību, ne savā, ne kādas citas personas vārdā nedrīkst piedalīties nevienā izsolē ne tieši, ne netieši ar vienas vai vairāku tādu personu starpniecību, kam ir pielaide pie solīšanas saskaņā ar 19. un 20. pantu.
Personas, kas strādā izsoles uzrauga labā saistībā ar izsolēm, ne savā, ne kādas citas personas vārdā nedrīkst piedalīties nevienā izsolē ne tieši, ne netieši ar vienas vai vairāku tādu personu starpniecību, kam ir pielaide pie solīšanas saskaņā ar 19. un 20. pantu.
7. Šīs regulas 44. līdz 50. pantā paredzētā iespēja izsoles platformai, ieskaitot jebkuru tai piesaistīto klīringa sistēmu vai norēķinu sistēmu, pieņemt maksājumu, piegādāt kvotas vai pieņemt nodrošinājumu no uzvarējušā solītāja tiesību pārņēmēja nedrīkst traucēt 17. līdz 20. panta piemērošanu.
19. pants
Prasības, lai pielaistu pie solīšanas
1. Ja izsoles platforma organizē otrreizējo tirgu, tāda otrreizējā tirgus locekļi vai dalībnieki, kuru organizē izsoles platforma, kas izsola divdienu tagadnes līgumus vai piecu dienu nākotnes līgumus, kuri ir personas, kam saskaņā ar 18. panta 1. vai 2. punktu ir tiesības iesniegt solījumus, tiek pielaisti pie tiešas solīšanas izsolēs, neizvirzot nekādas citas pielaišanas prasības, ja ir izpildīti visi šie nosacījumi:
a)
prasības locekļu vai dalībnieku pielaidei pie kvotu tirdzniecības otrreizējā tirgū, kuru organizē izsoles platforma, kas izsola divdienu tagadnes līgumus vai piecu dienu nākotnes līgumus, nav mazāk stingras kā tās, kas noteiktas šā panta 2. punktā;
b)
izsoles platforma, kas izsola divdienu tagadnes līgumus vai piecu dienu nākotnes līgumus, saņem papildu informāciju, kura vajadzīga, lai pārbaudītu, vai ir izpildītas visas tās šā panta 2. punktā minētās prasības, kuru izpilde iepriekš nav pārbaudīta.
2. Personas, kas nav tāda otrreizējā tirgus locekļi vai dalībnieki, kuru organizē izsoles platforma, kas izsola divdienu tagadnes līgumus vai piecu dienu nākotnes līgumus, un kas ir personas, kam saskaņā ar 18. panta 1. vai 2. punktu ir tiesības iesniegt pieteikumu pielaidei pie solīšanas, tiek pielaistas tiešai solīšanai attiecīgās izsoles platformas rīkotajās izsolēs ar nosacījumu, ka:
a)
tās veic uzņēmējdarbību Savienībā, ir operators vai gaisa kuģu ekspluatants;
b)
tām ir norādītais turējuma konts;
c)
tām ir norādītais bankas konts;
d)
tās ieceļ vismaz vienu solītāja pārstāvi, kā definēts 6. panta 3. punkta trešajā daļā;
e)
attiecīgajai izsoles platformai, ievērojot piemērojamos klienta uzticamības pārbaudes pasākumus, nav iebildumu pret to identitāti, to faktisko īpašnieku identitāti, godprātību, uzņēmējdarbības un tirdzniecības profilu (ievērojot līdzekļus, ar kādiem veido attiecības ar solītājiem), solītāja veidu, izsolāmā produkta veidu, potenciālo solījumu lielumu un maksāšanas un piegādes līdzekļiem;
f)
attiecīgajai izsoles platformai nav šaubu par to finansiālo stāvokli, proti, par to, vai persona ir spējīga izpildīt savas finansiālās saistības un īstermiņa saistības, kad pienācis to termiņš;
g)
tās ir ieviesušas vai pēc pieprasījuma var ieviest iekšējos procesus, procedūras un līgumiskas vienošanās, kas vajadzīgas, lai varētu izpildīt nosacījumu par maksimālo solījuma lielumu, kas noteikts saskaņā ar 57. pantu;
h)
tās atbilst 49. panta 1. punkta prasībām.
Ja izsoles platforma neorganizē otrreizējo tirgu, personām, kas ir tiesīgas pieteikties pielaidei saskaņā ar 18. panta 1. vai 2. punktu, piešķir pielaidi pie tiešas solīšanas izsolēs, ko rīko minētā izsoles platforma, ar noteikumu, ka tās atbilst šā punkta a) līdz h) apakšpunktā izklāstītajiem nosacījumiem.
3. Personas, uz kurām attiecas 18. panta 1. punkta b) un c) apakšpunkts vai 18. panta 2. punkts un kuras iesniedz solījumus savu klientu vārdā, ir atbildīgas par to, ka tiek izpildīti visi šie nosacījumi:
a)
to klienti ir tiesīgi pieteikties pielaidei pie solīšanas saskaņā ar 18. panta 1. vai 2. punktu;
b)
tās jau ir ieviesušas vai savlaicīgi pirms solīšanas perioda sākšanās ieviesīs pienācīgus iekšējos procesus, procedūras un līgumiskas vienošanās, kas vajadzīgas, lai:
i)
tās varētu apstrādāt klientu solījumus, tostarp iesniegt solījumus, iekasēt maksājumus un pārskaitīt kvotas,
ii)
nodrošinātu, ka tā uzņēmuma daļa, kas atbildīga par solījumu saņemšanu, sagatavošanu un iesniegšanu klientu vārdā, neizpauž konfidenciālu informāciju tai uzņēmuma daļai, kas atbildīga par solījumu sagatavošanu un iesniegšanu paša uzņēmuma vārdā,
iii)
nodrošinātu, ka to klienti, kas savukārt rīkojas savu klientu vārdā, kuri sola izsolēs, piemēro šī panta 2. punktā un šajā punktā izklāstītās prasības un to pašu prasa no saviem klientiem un savu klientu klientiem, kā paredzēts 18. panta 4. punktā.
Attiecīgā izsoles platforma var paļauties uz ticamām pārbaudēm, ko veikušas šā punkta pirmajā daļā minētās personas, to klienti vai šo klientu klienti, kā paredzēts 18. panta 4. punktā.
Šā punkta pirmajā daļā minētās personas ir atbildīgas par to, lai spētu pierādīt izsoles platformai, ka ir izpildīti šā punkta pirmās daļas a) un b) apakšpunktā minētie nosacījumi, ja izsoles platforma to pieprasa saskaņā ar 20. panta 5. punkta d) apakšpunktu.
20. pants
Pieteikumi pielaidei pie solīšanas - to iesniegšana un apstrāde
1. Pirms pirmā solījuma iesniegšanas ar kādas izsoles platformas starpniecību, kura izsola divdienu tagadnes līgumus vai piecu dienu nākotnes līgumus, personas, kas tiesīgas solīt saskaņā ar 18. panta 1. vai 2. punktu, attiecīgajai izsoles platformai iesniedz pieteikumu pielaidei pie solīšanas.
Ja izsoles platforma organizē otrreizējo tirgu, tad attiecīgās izsoles platformas organizēta otrreizējā tirgus locekļi vai dalībnieki, kas atbilst 19. panta 1. punkta prasībām, tiek pielaisti pie solīšanas, neiesniedzot pieteikumu saskaņā ar šā punkta pirmo daļu.
2. Šā panta 1. punktā minēto pieteikumu pielaidei pie solīšanas iesniedz, aizpildot elektronisku pieteikumu, kas ir pieejams internetā. Attiecīgā izsoles platforma nodrošina un uztur internetā elektronisko pieteikuma veidlapu un piekļuvi tai.
3. Pieteikumam par pielaidi pie solīšanas pievieno pienācīgi apstiprinātas visu to dokumentu kopijas, ko pieprasa izsoles platforma, lai pierādītu, ka pieteicējs atbilst 19. panta 2. un 3. punkta prasībām. Pieteikumā par pielaidi pie solīšanas ietver vismaz II pielikumā uzskaitītās ziņas un dokumentus.
4. Pieteikumu par pielaidi pie solīšanas, ieskaitot visus pamatojošos dokumentus, pēc pieprasījuma pārbaudes veikšanai dara pieejamu izsoles uzraugam, dalībvalsts kompetentajām tiesībsargājošām iestādēm, kuras veic 62. panta 3. punkta e) apakšpunktā minēto izmeklēšanu, un visām kompetentajām Savienības struktūrām, kas iesaistītas pārrobežu izmeklēšanā.
5. Izsoles platforma, kas izsola divdienu tagadnes līgumus vai piecu dienu nākotnes līgumus, var atteikt pielaidi pie solīšanas savās izsolēs, ja pieteicējs atsakās izpildīt kādu no šīm prasībām:
a)
izpildīt izsoles platformas pieprasījumus iesniegt papildu informāciju vai precizējumus vai pamatot sniegto informāciju;
b)
piekrist izsoles platformas uzaicinājumam uz interviju ar pieteicēja pārstāvjiem, tostarp pieteicēja uzņēmējdarbības vietā vai citviet;
c)
atļaut veikt izsoles platformas pieprasītu izmeklēšanu vai pārbaudes, tostarp apmeklējumus un pārbaudes uz vietas pieteicēja uzņēmējdarbības vietā;
d)
izpildīt izsoles platformas pieprasījumu sniegt informāciju par pieteicēju, pieteicēja klientiem vai šo klientu klientiem atbilstoši 18. panta 4. punktā noteiktajam, kas nepieciešama, lai pārbaudītu, vai ir izpildītas 19. panta 3. punkta prasības;
e)
izpildīt izsoles platformas pieprasījumus iesniegt jebkādu informāciju, kas nepieciešama, lai pārbaudītu, vai ir izpildītas 19. panta 2. punkta prasības.
6. Izsoles platforma, kas izsola divdienu tagadnes līgumus vai piecu dienu nākotnes līgumus, piemēro Direktīvas 2005/60/EK 13. panta 4. punkta prasības darījumiem vai komercdarbības attiecībām ar politiski ietekmējamām personām neatkarīgi no to dzīvesvietas valsts.
7. Izsoles platforma, kas izsola divdienu tagadnes līgumus vai piecu dienu nākotnes līgumus, no personas, kas iesniegusi pieteikumu pielaidei pie solīšanas platformas izsolēs, prasa, lai tiktu nodrošināts, ka pieteicēja klienti izpilda visus pieprasījumus saskaņā ar 5. punktu un ka tāpat rīkojas arī pieteicēja klientu klienti, kā paredzēts 18. panta 4. punktā.
8. Pieteikumu pielaidei uzskata par atsauktu, ja pieteicējs neiesniedz prasīto informāciju pamatotā termiņā, kas norādīts attiecīgās izsoles platformas saskaņā ar 5. punkta a), d) vai e) apakšpunktu sagatavotajā informācijas pieprasījumā (šis termiņš ir ne mazāks par piecām tirdzniecības dienām, skaitot no informācijas pieprasīšanas dienas), vai nereaģē, nepiedalās vai nesadarbojas intervijā vai kādā izmeklēšanā vai pārbaudē saskaņā ar 5. punkta b) vai c) apakšpunktu.
9. Pieteicējs nevienai izsoles platformai, kas izsola divdienu tagadnes līgumus vai piecu dienu nākotnes līgumus, nesniedz nepatiesu vai maldinošu informāciju. Pieteicējs attiecīgajai izsoles platformai nekavējoties sniedz pilnīgas un patiesas ziņas par visām sava stāvokļa izmaiņām, kas varētu skart vai nu tā pieteikumu pielaidei pie solīšanas minētās izsoles platformas rīkotajās izsolēs, vai jebkādu pieteicējam jau piešķirtu pielaidi pie solīšanas.
10. Izsoles platforma, kas izsola divdienu tagadnes līgumus vai piecu dienu nākotnes līgumus, pieņem lēmumu par tai iesniegto pieteikumu un šo lēmumu paziņo pieteicējam.
Attiecīgā izsoles platforma var:
a)
piešķirt beznosacījumu pielaidi izsolēm uz laika periodu, kas nav lielāks par periodu, uz kādu pati izsoles platforma ir iecelta, ieskaitot jebkādu iecelšanas perioda pagarināšanu vai atjaunošanu;
b)
piešķirt pielaidi izsolēm uz laika periodu, kas nav lielāks par periodu, uz kādu pati izsoles platforma ir iecelta, taču ar noteikumu, ka līdz noteiktam datumam tiek izpildīti konkrēti nosacījumu, kuru izpildi attiecīgā izsoles platforma pienācīgi pārbauda;
c)
atteikt pielaides piešķiršanu.
21. pants
Pielaides atteikšana, atsaukšana vai apturēšana
1. Izsoles platforma, kas izsola divdienu tagadnes līgumus vai piecu dienu nākotnes līgumus, atsaka piešķirt pielaidi pie solīšanas savās izsolēs vai jau piešķirtu pielaidi pie solīšanas atsauc vai aptur ikvienai personai, kas:
a)
nav vai vairs nav tiesīga pieteikties pielaidei pie solīšanas saskaņā ar 18. panta 1. vai 2. punktu;
b)
neatbilst vai vairs neatbilst 18., 19. un 20. panta prasībām;
c)
ar nodomu vai atkārtoti ir pārkāpusi šo regulu, noteikumus, ar kādiem tai piešķirta pielaide pie solīšanas attiecīgās izsoles platformas rīkotajās izsolēs, vai kādus citus saistītus norādījumus vai vienošanās.
2. Izsoles platforma, kas izsola divdienu tagadnes līgumus vai piecu dienu nākotnes līgumus, atsaka piešķirt pielaidi pie solīšanas savās izsolēs vai atsauc vai aptur jau piešķirtu pielaidi pie solīšanas, ja tai saistībā ar pieteicēju ir pamats aizdomām par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, teroristu finansēšanu, noziedzīgu darbību vai tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, ar nosacījumu, ka šāds atteikums nevarētu kaitēt kompetento valsts iestāžu centieniem vajāt vai notvert šādu darbību izdarītājus.
Tādā gadījumā attiecīgā izsoles platforma iesniedz ziņojumu Direktīvas 2005/60/EK 21. pantā minētajai finanšu ziņu vākšanas vienībai (FIU) saskaņā ar šīs regulas 55. panta 2. punktu.
3. Izsoles platforma, kas izsola divdienu tagadnes līgumus vai piecu dienu nākotnes līgumus, var atteikt piešķirt pielaidi pie solīšanas savās izsolēs vai atsaukt vai apturēt jau piešķirtu pielaidi pie solīšanas ikvienai personai, kas:
a)
nevērības dēļ ir pārkāpusi šo regulu, noteikumus, ar kādiem tai piešķirta pielaide pie solīšanas attiecīgās izsoles platformas rīkotajās izsolēs, vai kādus citus saistītus norādījumus vai vienošanās;
b)
ir kā citādi rīkojusies tā, ka ir nodarīts kaitējums organizētai vai efektīvai izsoles norisei;
c)
ir minēta 18. panta 1. punkta b) vai c) apakšpunktā vai 18. panta 2. punktā, un nav solījusi nevienā izsolē iepriekšējās 220 tirdzniecības dienās.
4. Šā panta 3. punkta minētajai personai paziņo par atteikumu piešķirt pielaidi vai par to, ka piešķirtā pielaide ir atsaukta vai apturēta, un tai dod pienācīgu laiku (tas norādīts lēmumā par pielaides atteikšanu, atsaukšanu vai apturēšanu), kurā iesniegt rakstisku atbildi.
Pēc personas rakstiskās atbildes izskatīšanas un, ja tam ir pienācīgs pamatojums, attiecīgā izsoles platforma:
a)
piešķir vai atjauno pielaidi no noteiktas dienas;
b)
piešķir pielaidi vai atjauno pielaidi, taču ar noteikumu, ka līdz noteiktam datumam tiek izpildīti konkrēti nosacījumu, kuru izpildi attiecīgā izsoles platforma pienācīgi pārbauda;
c)
apstiprina atteikumu piešķirt pielaidi, pielaides atsaukšanu vai apturēšanu no noteiktas dienas.
Izsoles platforma attiecīgajai personai paziņo par tās lēmumu.
5. Personas, kam saskaņā ar šā panta 1., 2. vai 3. punktu ir atsaukta vai apturēta pielaide pie solīšanas, veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka izstāšanās no izsoles:
a)
noris kārtīgi;
b)
nekaitē to klientu interesēm un netraucē izsoļu efektīvu darbību;
c)
neskar to pienākumu ievērot noteikumus par maksāšanu, noteikumus, ar kādiem piešķirta pielaide pie solīšanas izsolēs, vai kādus citus saistītus norādījumus vai vienošanās;
d)
nepārkāpj to saistības attiecībā uz konfidenciālas informācijas aizsardzību saskaņā ar 19. panta 3. punkta b) apakšpunkta ii) daļu, kuras ir spēkā 20 gadus pēc izstāšanās no izsoles.
Šā panta 1., 2. un 3. punktā minētajā atteikumā piešķirt pielaidi, pielaides atsaukumā vai apturējumā norāda visus pasākumus, kas jāveic, lai ievērotu šo punktu, un izsoles platforma pārbauda, vai šie pasākumi ir izpildīti.
V NODAĻA
IZSOLĪTĀJA IECELŠANA UN FUNKCIJAS
22. pants
Izsolītāja iecelšana
1. Katra dalībvalsts ieceļ izsolītāju. Neviena dalībvalsts neizsola kvotas, iekams nav iecelts izsolītājs. Vairākas dalībvalstis var iecelt vienu izsolītāju.
2. Ieceļošā dalībvalsts ieceļ izsolītāju savlaicīgi pirms izsoļu sākuma, lai varētu noslēgt un izpildīt nepieciešamās vienošanās ar izsoļu platformu, ko šī dalībvalsts iecēlusi vai grasās iecelt (ieskaitot jebkādu tai piesaistīto klīringa sistēmu un norēķinu sistēmu), un lai tādējādi izsolītājs varētu ieceļošās dalībvalsts vārdā izsolīt kvotas, ievērojot savstarpēji saskaņotus noteikumus.
3. Ja dalībvalsts nepiedalās 26. pantā minētajā kopīgajā rīcībā, tad ieceļošā dalībvalsts ieceļ izsolītāju savlaicīgi, pirms izsoles sākas izsoles platformās, kas ieceltas saskaņā ar 26. panta 1. un 2. punktu, lai varētu noslēgt un izpildīt vajadzīgās vienošanās ar šīm izsoles platformām (ieskaitot tām piesaistīto klīringa sistēmu un norēķinu sistēmu), lai izsolītājs varētu ieceļošās dalībvalsts vārdā izsolīt kvotas šādās izsoles platformās saskaņā ar abpusēji saskaņotiem noteikumiem, kā paredzēts 30. panta 7. punktā un 30. panta 8. punkta pirmajā daļā.
4. Dalībvalstis atturas izpaust jelkādu iekšējo informāciju 3. panta 29) punkta un 37. panta a) punkta nozīmē jebkurai personai, kas strādā izsolītāja labā.
Ja personām, kas strādā izsolītāja labā, tiek neatļauti izpausta iekšējā informācija, tad izsolītāja iecelšanas noteikumos paredz pienācīgus pasākumus, kā liegt darboties izsolēs personām, kurām neatļauti izpausta šāda iekšējā informācija.
Šā punkta otro daļu piemēro, neskarot Direktīvas 2003/6/EK 11. līdz 16. panta un šīs regulas 43. panta piemērošanu šā punkta pirmajā daļā minēto aizliegumu pārkāpumiem.
5. Kvotas, kas izsolāmas dalībvalsts vārdā, nelaiž izsolē, iekams nav pienācīgi iecelts izsolītājs un iekams nav noslēgtas un izpildītas 2. punktā minētās vienošanās.
6. Šā panta 5. punkts neskar nekādas tiesiskās sekas, kas izriet no Savienības tiesību aktiem, attiecībā uz dalībvalsti, kas nav izpildījusi savas saistības saskaņā ar 1. līdz 4. punktu.
7. Dalībvalstis izsolītāja identitāti un kontaktinformāciju paziņo Komisijai.
Izsolītāja identitāti un kontaktinformāciju publicē Komisijas tīmekļa vietnē.
23. pants
Izsolītāja funkcijas
Izsolītājs:
a)
izsola katras tās dalībvalsts izsolāmo kvotu apjomu, kura to iecēlusi;
b)
saņem ieņēmumus no izsoles, kas pienākas katrai dalībvalstij, kura to iecēlusi;
c)
izmaksā ieņēmumus no izsoles, kas pienākas katrai dalībvalstij, kura to iecēlusi.
VI NODAĻA
IZSOLES UZRAUGA IECELŠANA UN FUNKCIJAS
24. pants
Izsoles uzraugs
1. Visus izsoles procesus uzrauga viens un tas pats izsoles uzraugs.
2. Visas dalībvalstis ieceļ izsoles uzraugu pēc Komisijas un dalībvalstu kopīgas iepirkuma procedūras, ko īsteno saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 91. panta 1. punkta trešo daļu un Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 125.c pantu.
3. Izsoles uzraugu ieceļ uz ne vairāk kā 5 gadiem.
Vismaz trīs mēnešus pirms tam, kad beidzas termiņš, uz kādu izsoles uzraugs iecelts, vai uzraugs tiek atcelts, ieceļ uzrauga pēcteci saskaņā ar 2. punktu.
4. Izsoles uzrauga identitāti un kontaktinformāciju publicē Komisijas tīmekļa vietnē.
25. pants
Izsoles uzrauga funkcijas
1. Izsoles uzraugs uzrauga katru izsoli un Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 4. punkta ceturtajā daļā noteiktajā termiņā ziņo gan dalībvalstu vārdā Komisijai, gan attiecīgajām dalībvalstīm par iepriekšējā mēnesī notikušo izsoļu pienācīgu norisi saskaņā ar minēto daļu, tostarp par:
a)
taisnīgu un atklātu piekļuvi;
b)
pārredzamību;
c)
cenu veidošanu;
d)
tehniskiem un darbības aspektiem.
2. Izsoles uzraugs dalībvalstīm un Komisijai iesniedz konsolidētu gada ziņojumu, kurā iztirzā:
a)
šā panta 1. punktā minētos jautājumus attiecībā uz katru individuālo izsoli un uz katru izsoles platformu kopumā;
b)
izsoles platformas iecelšanas līguma pārkāpumus;
c)
jebkādus pierādījumus, ka ir bijusi pret konkurenci vērsta rīcība vai tirgus ļaunprātīga izmantošana;
d)
izsoļu ietekmi uz izsoļu platformu tirgus pozīcijām otrreizējā tirgū, ja tāda ir bijusi;
e)
saikni starp konsolidētajā ziņojumā aplūkotajiem izsoles procesiem un saikni starp šiem procesiem un otrreizējā tirgus darbību saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 5. punktu;
f)
informāciju par tādu sūdzību skaitu, būtību un virzību, kas iesniegtas saskaņā ar 59. panta 4. punktu, kā arī par visām citām sūdzībām, kas iesniegtas valstu kompetentajām iestādēm, kuras pārrauga kredītiestādes un ieguldījumu sabiedrības;
g)
informāciju par pasākumiem, kas īstenoti pēc tam, kad izsoles uzraugs sagatavojis ziņojumu saskaņā ar 3., 4. un 5. punktu;
h)
ieteikumus, kas būtu lietderīgi, lai uzlabotu kādu izsoles procesu vai lai pārskatītu šādus tiesību aktus:
i)
šo regulu, ieskaitot 33. pantā minēto pārskatīšanu;
ii)
Komisijas regulu, kas pieņemta saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 19. panta 3. punktu;
iii)
Direktīvu 2003/87/EK, ieskaitot pārskatu par oglekļa tirgus darbību, kā paredzēts minētās direktīvas 10. panta 5. punktā un 12. panta 1.a punktā.
3. Izsoles uzraugs var vai nu pēc Komisijas un vienas vai vairāku dalībvalstu pieprasījuma, vai saskaņā ar 5. punktu laiku pa laikam ziņot par jebkādu konkrētu jautājumu saistībā ar jebkādu izsoles procesu, ja ir nepieciešams šo jautājumu izskatīt pirms 1. vai 2. punktā minēto ziņojumu iesniegšanas. Pretējā gadījumā izsoles uzraugs var ziņot par šiem jautājumiem 1. vai 2. punktā paredzētajos ziņojumos.
4. Dalībvalsts, kas nepiedalās šīs regulas 26. pantā paredzētajā kopīgajā rīcībā, bet izvēlas iecelt savu izsoles platformu saskaņā ar šīs regulas 30. panta 1. un 2. punktu, var pieprasīt, lai izsoles uzraugs dalībvalstīm, Komisijai un attiecīgajai izsoles platformai iesniedz tehnisku ziņojumu par to, vai izsoles platforma, ko tā ierosina vai grasās ierosināt iecelt, spēj īstenot izsoles procesu saskaņā ar šīs regulas prasībām un Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 4. punktā izklāstītajiem mērķiem.
Šādos ziņojumos izsoles uzraugs skaidri norāda, kādos aspektos izsoles process pirmās daļas prasībām atbilst un kādos - neatbilst. Izsoles uzraugs sniedz precīzus ieteikumus, kā vajadzības gadījumā pilnveidot vai uzlabot izsoles procesu, ierosinot konkrētu termiņu šādu uzlabojumu ieviešanai.
5. Ja izsoles platformas rīkota izsoles procesa gaitā tiek pārkāpta šī regula vai nav nodrošināta atbilstība Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 4. punkta mērķiem, vai ja to pieprasa Komisija, kurai ir radušās aizdomas par šādu pārkāpumu, izsoles uzraugs par to ziņo dalībvalstīm, Komisijai un attiecīgajai izsoles platformai.
Ziņojumā skaidri izklāsta pārkāpuma vai neatbilstības būtību. Ziņojumā sniedz precīzus ieteikumus, kā situāciju novērst, un ierosina konkrētu termiņu šādu pasākumu īstenošanai. Ja nepieciešams, ziņojumā var ieteikt apturēt attiecīgās izsoles platformas darbību. Izsoles uzraugs saskaņā ar šo punktu sagatavoto ziņojumu pastāvīgi pārskata un ik ceturksni iesniedz atjauninājumus dalībvalstij, Komisijai un attiecīgajai izsoles platformai.
6. Izsoles uzraugs jebkādus atzinumus saskaņā ar šīs regulas 7. panta 7. punktu vai 8. panta 3. punktu sniedz, pildīdams savas funkcijas saskaņā ar šo pantu.
7. Šajā pantā minētos ziņojumus un atzinumus sagatavo saprotamā, standartizētā un viegli pārskatāmā formātā, kuru nosaka, kā izklāstīts izsoles uzrauga iecelšanas līgumā.
VII NODAĻA
KĀRTĪBA, KĀ DALĪBVALSTIS UN KOMISIJA PĒC KOPĪGAS PROCEDŪRAS IECEĻ IZSOLES PLATFORMU, UN TĀS FUNKCIJAS
26. pants
Kārtība, kā dalībvalstis un Komisija pēc kopīgas procedūras ieceļ izsoles platformu
1. Neskarot 30. pantu, dalībvalstis ieceļ vienu izsoles platformu, kas izsola divdienu tagadnes līgumus vai piecu dienu nākotnes līgumus, pēc kopīgas iepirkuma procedūras starp Komisiju un dalībvalstīm, kuras piedalās kopīgajā rīcībā.
2. Neskarot 30. pantu, dalībvalstis ieceļ vienu vai divas izsoles platformas, kas izsola standartizētus nākotnes līgumus vai nestandartizētus nākotnes līgumus, ar nosacījumu, ka šie izsolāmie produkti ir uzskaitīti I pielikumā, pēc kopīgas iepirkuma procedūras starp Komisiju un dalībvalstīm, kuras piedalās kopīgajā rīcībā.
3. Kopīgo iepirkuma procedūru, kas minēta 1. un 2. punktā, īsteno saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 91. panta 1. punkta trešo daļu un Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 125.c pantu.
4. Šā panta 1. un 2. punktā minētās izsoles platformas ieceļ uz ne vairāk kā pieciem gadiem.
5. Šā panta 1. un 2. punktā minēto izsoles platformu identitāti un kontaktinformāciju publicē Komisijas tīmekļa vietnē.
6. Ikviena dalībvalsts, kas pievienojas kopīgajai rīcībai saskaņā ar 1. un 2. punktu pēc tam, kad ir stājies spēkā kopīga iepirkuma līgums, ko noslēgušas iesaistītās dalībvalstis un Komisija, piekrīt noteikumiem, par ko iesaistītās dalībvalstis un Komisija vienojušās kopīga iepirkuma līgumā, kā arī jebkādiem lēmumiem, kas pieņemti saskaņā ar minēto līgumu.
Ikvienai dalībvalstij, kas saskaņā ar 30. panta 4. punktu nolemj nepiedalīties kopīgajā rīcībā, bet gan iecelt savu izsoles platformu, var piešķirt novērotāja statusu atbilstīgi noteikumiem, par ko kopīgā iepirkuma līgumā vienojušās kopīgajā rīcībā iesaistītās dalībvalstis un Komisija, ievērojot visus piemērojamos noteikumus par publisko iepirkumu.
27. pants
Saskaņā ar 26. panta 1. punktu ieceltas izsoles platformas funkcijas
1. Saskaņā ar 26. panta 1. punktu iecelta izsoles platforma dalībvalstīm sniedz šādus pakalpojumus, kas sīkāk izklāstīti tās iecelšanas līgumā:
a)
nodrošina piekļuvi izsolēm saskaņā ar 15. līdz 21. pantu, tostarp nodrošina un uztur nepieciešamās elektroniskās saskarnes un tīmekļa vietnes internetā;
b)
rīko izsoles saskaņā ar 4. līdz 7. pantu;
c)
sastāda izsoļu kalendāru saskaņā ar 8. līdz 14. pantu;
d)
izziņo un paziņo izsoles rezultātus saskaņā ar 61. pantu;
e)
nodrošina, tostarp noslēdzot apakšlīgumus, nepieciešamo klīringa sistēmu vai norēķinu sistēmu, kas vajadzīga, lai:
i)
apstrādātu uzvarējušo solītāju vai to īpašumtiesību pārņēmēju veiktos maksājumus un izsoles ieņēmumus sadalītu izsolītājam saskaņā ar 44. un 45. pantu,
ii)
piegādātu izsolītās kvotas uzvarējušajiem solītājiem vai to īpašumtiesību pārņēmējiem saskaņā ar 46., 47. un 48. pantu,
iii)
pārvaldītu nodrošinājumu (ieskaitot maržas noteikšanu), ko piedāvā izsolītājs vai solītāji, saskaņā ar 49. un 50. pantu;
f)
saskaņā ar 53. pantu sniedz izsoles uzraugam visu informāciju par izsoļu rīkošanu, kas nepieciešama, lai uzraugs varētu pildīt savas funkcijas;
g)
pārrauga izsoles, ziņo par aizdomām par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, teroristu finansēšanu, noziedzīgām darbībām vai tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, piemēro visus vajadzīgos korektīvos pasākumus vai sankcijas, tostarp nodrošina strīdu ārpustiesas izšķiršanas mehānismu, saskaņā ar 44. līdz 59. pantu un 64. panta 1. punktu.
2. Vismaz 20 tirdzniecības dienas, pirms sākas solīšanas periods izsolē, ko rīko saskaņā ar 26. panta 1. punktu iecelta izsoles platforma, izsoles platformai piesaista vismaz vienu klīringa sistēmu vai norēķinu sistēmu.
28. pants
Saskaņā ar 26. panta 2. punktu ieceltas izsoles platformas funkcijas
1. Saskaņā ar 26. panta 2. punktu iecelta izsoles platforma dalībvalstīm sniedz šādus pakalpojumus:
a)
nodrošina piekļuvi izsolēm saskaņā ar kārtību, kāda noteikta otrreizējā tirgū, kura organizators ir izsoles platforma, kā paredz grozījumi izsoles platformas iecelšanas līgumā;
b)
rīko izsoles saskaņā ar 4. līdz 7. pantu;
c)
sastāda izsoļu kalendāru saskaņā ar 8. līdz 14. pantu;
d)
izziņo un paziņo izsoles rezultātus saskaņā ar 61. pantu;
e)
saskaņā ar kārtību, kāda noteikta otrreizējā tirgū, kura organizators ir izsoles platforma (ar piebildi, ka jebkurā gadījumā piemēro 40. pantu), kā paredz grozījumi līgumā, ar kuru ieceļ izsoles platformu, nodrošina klīringa sistēmu vai norēķinu sistēmu, kas nepieciešama, lai:
i)
apstrādātu solītāju un to īpašumtiesību pārņēmēju veiktos maksājumus un izsoles ieņēmumus sadalītu izsolītājam;
ii)
piegādātu izsolītās kvotas uzvarējušajiem solītājiem vai to īpašumtiesību pārņēmējiem;
iii)
pārvaldītu izsolītāja vai solītāju sniegto nodrošinājumu (ieskaitot maržas noteikšanu);
f)
saskaņā ar 53. pantu sniedz izsoles uzraugam visu informāciju par izsoļu rīkošanu, kas nepieciešama, lai uzraugs varētu pildīt savas funkcijas;
g)
pārrauga izsoles, ziņo par aizdomām par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, teroristu finansēšanu, noziedzīgām darbībām vai tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, piemēro visus vajadzīgos korektīvos pasākumus vai sankcijas, tostarp nodrošina strīdu ārpustiesas izšķiršanas mehānismu, saskaņā ar izsoles platformas organizētajā otrreizējā tirgū noteikto kārtību, kā paredz grozījumi izsoles platformas iecelšanas līgumā.
2. Vismaz 20 tirdzniecības dienas pirms sākas solīšanas periods izsolē, ko rīko saskaņā ar 26. panta 2. punktu ieceltā izsoles platforma, attiecīgajai izsoles platformai piesaista vismaz vienu klīringa sistēmu vai norēķinu sistēmu.
3. Šīs regulas 16. panta 2. un 3. punktu, 17., 19., 20., 21., 54., 55. un 56. pantu, 60. panta 3. punktu, 63. panta 4. punktu un 64. pantu nepiemēro izsolēm, kuras rīko izsoles platforma, kas izsola standartizētus nākotnes līgumus vai nestandartizētus nākotnes līgumus.
29. pants
Saskaņā ar 26. panta 1. vai 2. punktu ieceltas izsoles platformas sniegtie pakalpojumi Komisijai
Saskaņā ar 26. panta 1. vai 2. punktu ieceltās izsoles platformas sniedz Komisijai tehniskā atbalsta pakalpojumus saistībā ar Komisijas darbu šādās lietās:
a)
I pielikuma aizpildīšana un III pielikuma izsoļu kalendāra koordinēšana;
b)
Komisijas sniegtie atzinumi saskaņā ar šo regulu;
c)
izsoles uzrauga sniegtie atzinumi vai ziņojumi par tādu izsoles platformu darbību, kas ieceltas saskaņā ar 26. panta 1. vai 2. punktu;
d)
Komisijas ziņojumi vai priekšlikumi saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 5. punktu un 12. panta 1.a punktu;
e)
jebkādi grozījumi šajā regulā vai Direktīvā 2003/87/EK, kas var ietekmēt oglekļa tirgus darbību, tostarp izsoļu īstenošanu;
f)
jebkāda šīs regulas, Direktīvas 2003/87/EK vai saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 19. panta 3. punktu pieņemtās Komisijas regulas pārskatīšana, kas var ietekmēt oglekļa tirgus darbību, tostarp izsoļu īstenošanu;
g)
jebkāda cita kopīga rīcība saistībā ar oglekļa tirgus darbību, ieskaitot izsoļu īstenošanu, par ko vienojusies Komisija un dalībvalstis, kas piedalās kopīgajā rīcībā.
VIII NODAĻA
KĀRTĪBA, KĀ IZSOLES PLATFORMAS IECEĻ DALĪBVALSTIS, KAS IZVĒLAS VEIDOT PAŠAS SAVAS IZSOLES PLATFORMAS, UN TO FUNKCIJAS
30. pants
Tādu izsoles platformu iecelšana, kas nav saskaņā ar 26. panta 1. vai 2. punktu ieceltas izsoles platformas
1. Ikviena dalībvalsts, kas nepiedalās šīs regulas 26. pantā minētajā kopīgajā rīcībā, var iecelt savu izsoles platformu, lai izsolītu tai pienākošās Direktīvas 2003/87/EK II un III nodaļas kvotas, kas izsolāmas kā divdienu tagadnes līgumi vai piecu dienu nākotnes līgumi.
2. Ikviena dalībvalsts, kas nepiedalās šīs regulas 26. pantā minētajā kopīgajā rīcībā, var iecelt savu izsoles platformu, lai izsolītu tai pienākošās Direktīvas 2003/87/EK II un III nodaļas kvotas, kas izsolāmas kā standartizēti nākotnes līgumi vai kā nestandartizēti nākotnes līgumi, ar nosacījumu, ka šie produkti ir uzskaitīti šīs regulas I pielikumā.
3. Dalībvalstis, kas nepiedalās 26. pantā minētajā kopīgajā rīcībā, var iecelt vai nu vienu un to pašu vai atsevišķas izsoles platformas, lai izsolītu attiecīgi standartizētus nākotnes līgumus vai nestandartizētus nākotnes līgumus un divdienu tagadnes līgumus vai piecu dienu nākotnes līgumus.
4. Ikviena dalībvalsts, kas nepiedalās 26. pantā minētajā kopīgajā rīcībā, trīs mēnešu laikā kopš šīs regulas stāšanās spēkā informē Komisiju par lēmumu nepiedalīties kopīgajā rīcībā, bet gan iecelt savu izsoles platformu saskaņā ar šā panta 1. un 2. punktu.
5. Ikviena dalībvalsts, kas nepiedalās 26. pantā minētajā kopīgajā rīcībā, savu izsoles platformu, kas iecelta saskaņā ar šā panta 1. līdz 2. punktu, izvēlas atlases procedūrā, kas atbilst Savienības un valsts tiesību aktiem par iepirkumu, ja attiecīgi Savienības vai valsts tiesību akti paredz, ka jārīko publiskais iepirkums. Uz atlases procedūru attiecas visi piemērojamie korektīvie līdzekļi un izpildes procedūras saskaņā ar Savienības un valstu tiesību aktiem.
Izsoles platformas, kas minētas 1. vai 2. punktā, ieceļ uz ne ilgāk kā trim gadiem, un šo periodu var vēl pagarināt par ne vairāk kā diviem gadiem.
Izsoles platformas, kas minētas 1. vai 2. punktā, ieceļ ar nosacījumu, ka attiecīgā izsoles platforma ir iekļauta III pielikumā saskaņā ar 7. punktu. Iecelšana nevar notikt, iekams nav stājusies spēkā attiecīgās izsoles platformas iekļaušana III pielikumā, kā paredzēts 7. punktā.
6. Ikviena dalībvalsts, kas nepiedalās 26. pantā minētajā kopīgajā rīcībā, bet izvēlas iecelt savu izsoles platformu saskaņā ar šā panta 1. un 2. punktu, iesniedz Komisijai izsmeļošu paziņojumu, kurā ietverta visa tālāk minētā informācija:
a)
tās izsoles platformas identitāte, kuru tā ierosina iecelt, turklāt norādot, vai ar attiecīgi standartizētu nākotnes līgumu vai nestandartizētu nākotnes līgumu un divdienu tagadnes līgumu vai piecu dienu nākotnes līgumu izsoli nodarbosies viena un tā pati vai dažādas izsoles platformas;
b)
sīki darbības noteikumi, kas reglamentē tās izsoles platformas(-u) rīkoto izsoļu norisi, kuru(-as) tā ierosina iecelt, tostarp līguma noteikumus saistībā ar attiecīgās izsoles platformas iecelšanu, tai skaitā jebkuru ierosinātai izsoles platformai piesaistītu(-as) klīringa sistēmu(-as) un norēķinu sistēmu(-as), nosakot noteikumus par maksu struktūru un līmeni, nodrošinājuma pārvaldību, maksājumiem un kvotu piegādi;
c)
ierosinātie solīšanas periodi, atsevišķie apjomi, izsoļu datumi (norādot valsts svētku dienas), kā arī izsolāmais produkts, maksāšanas un piegādes datumi attiecībā uz kvotām, ko izsolīs individuālās izsolēs attiecīgajā kalendārajā gadā, un visa pārējā informācija, kas nepieciešama, lai Komisija varētu izvērtēt, vai ierosinātais izsoļu kalendārs ir saderīgs ar to izsoļu kalendāru, kuras rīkos saskaņā ar 26. panta 1. un 2. punktu ieceltās izsoles platformas, un ar citiem izsoļu kalendāriem, kurus ierosinājušas citas dalībvalstis, kas nepiedalās 26. pantā minētajā kopīgajā rīcībā, bet ir izvēlējušās iecelt savas izsoles platformas;
d)
sīki noteikumi un nosacījumi par izsoļu pārraudzību un kontroli, ko piemēro ierosinātajai izsoles platformai saskaņā ar 35. panta 4., 5. un 6. punktu, kā arī sīki noteikumi par aizsardzību pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, teroristu finansēšanu, noziedzīgām darbībām vai tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, ieskaitot jebkādus korektīvos pasākumus vai sankcijas;
e)
tas, kādi sīki izstrādāti pasākumi ir ieviesti, lai izpildītu 22. panta 4. punktu un 34. pantu saistībā ar izsolītāja iecelšanu.
Paziņojumā pierāda, ka ir ievēroti gan šīs regulas noteikumi, gan Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 4. punkta mērķi.
Dalībvalsts, kas iesniedz paziņojumu, var mainīt sākotnējo paziņojumu, pirms ir notikusi šā panta 7. punktā minētā iekļaušana pielikumā.
Ikviena dalībvalsts, kas iesniedz paziņojumu, gan ar sākotnējo, gan ar mainīto paziņojumu iepazīstina Direktīvas 2003/87/EK 23. panta 1. punktā minēto komiteju.
7. Izsoles platformas, kas nav ieceltas saskaņā ar 26. panta 1. vai 2. punktu, dalībvalstis, kas šīs izsoles platformas ieceļ, to iecelšanas termiņu un visus piemērojamos noteikumus vai pienākumus norāda III pielikumā, ja ir izpildītas šīs regulas prasības un Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 4. punkta mērķi. Komisija un Direktīvas 2003/87/EK 23. panta 1. punktā minētā komiteja darbojas tikai uz šo prasību un mērķu pamata un pilnībā ņem vērā ziņojumus, ko izsoles uzraugs sagatavojis saskaņā ar šīs regulas 25. panta 4. punktu.
Ja nav notikusi pirmajā daļā minētā iekļaušana pielikumā, dalībvalsts, kas nepiedalās 26. pantā minētajā kopīgajā rīcībā, bet izvēlas iecelt savu izsoles platformu saskaņā ar šī panta 1. un 2. punktu, izmanto saskaņā ar 26. panta 1. un 2. punktu ieceltās izsoles platformas, lai izsolītu tām pienākošos daļu no kvotām, kas citādi būtu izsolītas saskaņā ar šā panta 1. vai 2. punktu ieceltajā izsoles platformā laika periodā, līdz ir beigušies trīs mēneši pēc tam, kad ir stājusies spēkā pirmajā daļā minētā iekļaušana sarakstā.
8. Ikviena dalībvalsts, kas nepiedalās 26. pantā minētajā kopīgajā rīcībā, bet izvēlas iecelt savu izsoles platformu saskaņā ar šā panta 1. un 2. punktu, var pievienoties 26. pantā paredzētajai kopīgajai rīcībai saskaņā ar 26. panta 6. punktu.
Kvotu apjomu, ko bija paredzēts izsolīt izsoles platformā, kas nav saskaņā ar 26. panta 1. vai 2. punktu ieceltā izsoles platforma, vienlīdzīgi sadala izsolēm, ko rīko attiecīgā izsoles platforma, kas iecelta saskaņā ar 26. panta 1. vai 2. punktu.
31. pants
Tādu izsoles platformu funkcijas, kas nav saskaņā ar 26. panta 1. vai 2. punktu ieceltās izsoles platformas
1. Ikviena saskaņā ar 30. panta 1. punktu ieceltā izsoles platforma veic tādas pašas funkcijas kā saskaņā ar 26. panta 1. punktu ieceltā izsoles platforma, kā paredzēts 27. pantā, taču netiek piemērots 27. panta 1. punkta c) apakšpunkts par izsoļu kalendāru.
2. Ikviena saskaņā ar 30. panta 2. punktu ieceltā izsoles platforma veic tādas pašas funkcijas kā saskaņā ar 26. panta 2. punktu ieceltās izsoles platformas, kā paredzēts 28. pantā, taču netiek piemērots 28. panta 1. punkta c) apakšpunkts par izsoļu kalendāru.
3. Saskaņā ar 30. panta 1. vai 2. punktu ieceltajām izsoles platformām piemēro noteikumus par izsoļu kalendāru, kas izklāstīti 8. panta 1., 2. un 3. punktā un 9., 10., 12., 14. un 32. pantā.
32. pants
Tādu izsoles platformu izsoļu kalendārs, kas nav saskaņā ar 26. panta 1. vai 2. punktu ieceltās izsoles platformas
1. Direktīvas 2003/87/EK III nodaļas kvotu apjoms, ko izsola individuālās izsolēs, kuras rīko saskaņā ar šīs regulas 30. panta 1. vai 2. punktu iecelta izsoles platforma, nav lielāks par 20 miljoniem kvotu un nav mazāks par 10 miljoniem kvotu, izņemot gadījumus, kad Direktīvas 2003/87/EK III nodaļas kopējais kvotu apjoms, ko izsola dalībvalsts, kura ieceļ platformu, ir mazāks par 10 miljoniem attiecīgajā kalendārajā gadā - tādā gadījumā kvotas izsola vienā izsolē kalendārajā gadā.
2. Direktīvas 2003/87/EK II nodaļas kvotu apjoms, ko izsola individuālās izsolēs, kuras rīko saskaņā ar šīs regulas 30. panta 1. vai 2. punktu iecelta izsoles platforma, nav lielāks par 5 miljoniem kvotu un nav mazāks par 2,5 miljoniem kvotu, izņemot gadījumus, kad Direktīvas 2003/87/EK II nodaļas kopējais kvotu apjoms, ko izsola dalībvalsts, kura ieceļ platformu, ir mazāks par 2,5 miljoniem attiecīgajā kalendārajā gadā - tādā gadījumā kvotas izsola vienā izsolē kalendārajā gadā.
3. Kopējo Direktīvas 2003/87/EK II un III nodaļas kvotu apjomu, ko kopā izsola visas saskaņā ar šīs regulas 30. panta 1. vai 2. punktu ieceltās izsoles platformas, vienmērīgi sadala visam attiecīgajam kalendārajam gadam, taču apjomi, ko izsola katra gada augustā rīkotajās izsolēs, ir uz pusi mazāki par apjomu, ko izsola citos gada mēnešos.
4. Saskaņā ar šīs regulas 30. panta 1. vai 2. punktu ieceltās izsoles platformas pēc apspriešanās ar Komisiju un tās atzinuma saņemšanas un pēc tam, kad saskaņā ar šīs regulas 26. panta 1. un 2. punktu ieceltā izsoles platforma ir publicējusi šīs regulas 11. panta 1. punktā un 13. panta 1. punktā prasītās ziņas, līdz iepriekšējā gada 31. martam vai pēc iespējas drīzāk pēc tam, nosaka un publicē solīšanas periodus, atsevišķos apjomus, izsoļu datumus, kā arī izsolāmo produktu un maksāšanas un piegādes datumus attiecībā uz Direktīvas 2003/87/EK II un III nodaļas kvotām, kuras paredzēts ik gadus izsolīt individuālās izsolēs. Attiecīgā izsoles platforma rūpīgi ievēro Komisijas atzinumu.
Publicētie izsoļu kalendāri, kas minēti pirmajā daļā, atbilst attiecīgiem nosacījumiem un pienākumiem III pielikumā.
5. Ja izsole, kuru rīko saskaņā ar 30. panta 1. vai 2. punktu iecelta izsoles platforma, tiek atcelta saskaņā ar 7. panta 5. vai 6. punktu vai 9. pantu, izsolāmo kvotu daudzumu vienādi sadala vai nu nākamajām četrām plānotajām izsolēm šajā pašā izsoles platformā, vai, ja attiecīgā izsoles platforma konkrētajā gadā rīko mazāk par četrām izsolēm, nākamajām divām plānotajām izsolēm šajā pašā izsoles platformā.
33. pants
Regulas pārskatīšana
Pēc tam, kad iesniegts konsolidētais gada ziņojums, ko sagatavo izsoles uzraugs saskaņā ar 25. panta 2. punktu - to iesniedz ne vēlāk kā līdz 2014. gada 31. decembrim -, Komisija pārskata šajā regulā paredzēto kārtību, tostarp visu izsoles procesu darbību.
Regulas pārskatīšanā analizē pieredzi, kas gūta saistībā ar mijiedarbību starp izsoles platformām, kas ieceltas saskaņā ar 30. panta 1. vai 2. punktu, un tām, kas ieceltas saskaņā ar 26. panta 1. vai 2. punktu, kā arī mijiedarbību starp izsolēm un otrreizējo tirgu.
Pārskatu veic, apspriežoties ar dalībvalstīm un ieinteresētajām personām.
Komisija, ņemdama vērā pārskatīšanas rezultātus, var ierosināt jebkādus pasākumus, kas uzskatāmi par nepieciešamiem, lai novērstu iekšējā tirgus vai oglekļa tirgus izkropļošanu vai darbības traucējumus, kurus izraisījusi šajā regulā noteiktā kārtība, lai šie pasākumi stātos spēkā līdz 2016. gada 31. decembrim.
IX NODAĻA
IZSOLĪTĀJA, IZSOLES UZRAUGA UN IZSOLES PLATFORMAS IECELŠANAI PIEMĒROJAMĀS PRASĪBAS
34. pants
Izsolītāja un izsoles uzrauga iecelšanai piemērojamās prasības
1. Ieceļot izsolītājus un izsoles uzraugu, dalībvalstis ņem vērā, kādā mērā kandidāti:
a)
rada vismazāko risku saistībā ar interešu konfliktu vai tirgus ļaunprātīgu izmantošanu attiecībā uz:
i)
jebkādām darbībām otrreizējā tirgū;
ii)
jebkādiem iekšējiem procesiem un procedūrām, kas paredzētas, lai mazinātu interešu konflikta vai tirgus ļaunprātīgas izmantošanas risku;
b)
spēj pildīt izsolītāja vai izsoles uzrauga funkcijas laikus un saskaņā ar augstākajiem profesionālajiem un kvalitātes standartiem.
2. Izsolītāju ieceļ tikai tad, ja izsolītājs ar attiecīgo izsoles platformu noslēdz 22. panta 2. un 3. punktā minēto vienošanos.
35. pants
Ikvienai izsoles platformai piemērojamās iecelšanas prasības
1. Izsoles rīko izsoles platformā, kam 4. punkta otrajā daļā minētās kompetentās valsts iestādes piešķīrušas atļauju kā regulētam tirgum saskaņā ar 5. punktu.
2. Ikvienai izsoles platformai, kas saskaņā ar šo regulu iecelta, lai izsolītu divdienu tagadnes līgumus vai piecu dienu nākotnes līgumus, ir atļauts - dalībvalstīm neizvirzot papildu tiesiskas vai administratīvas prasības - nodrošināt attiecīgus pasākumus, lai veicinātu 18. panta 1. un 2. punktā minēto solītāju piekļuvi izsolēm un dalību tajās.
3. Ieceļot izsoles platformu, dalībvalstis ņem vērā, kādā mērā pretendenti apliecina atbilstību visām šīm prasībām:
a)
nodrošināt, ka nediskriminācijas princips tiek ievērots gan de facto, gan de iure;
b)
nodrošināt, ka MVU, uz kuriem attiecas Savienības sistēma, ir pilnīga, taisnīga un līdzvērtīga piekļuve solīšanai izsolēs un ka mazajiem emitētājiem ir piekļuve solīšanai izsolēs;
c)
nodrošināt rentabilitāti un izvairīties no lieka administratīvā sloga;
d)
nodrošināt, ka izsoles tiek stingri pārraudzītas, ka tiek ziņots par aizdomām par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, teroristu finansēšanu, noziedzīgām darbībām vai tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, ka tiek piemēroti visi vajadzīgie korektīvie pasākumi vai sankcijas, ka ir pieejams strīdu ārpustiesas izšķiršanas mehānisms;
e)
nepieļaut konkurences izkropļojumus iekšējā tirgū, tostarp oglekļa tirgū;
f)
nodrošināt pienācīgu oglekļa tirgus darbību, tostarp izsoļu īstenošanu;
g)
nodrošināt piesaisti vienai vai vairākām klīringa sistēmām vai norēķinu sistēmām;
h)
paredzēt attiecīgus noteikumus, ka izsoles platformai visi izsoļu rīkošanai nepieciešamie materiālie un nemateriālie aktīvi ir jānodod izsoles platformas pēctecim.
4. Izsoles platformu, kas izsola divdienu tagadnes līgumus vai piecu dienu nākotnes līgumus, ieceļ tikai pēc tam, kad dalībvalsts, kurā veic uzņēmējdarbību potenciālais regulētais tirgus un tā tirgus dalībnieks, laikus un jebkurā gadījumā pirms pirmā solīšanas perioda sākšanās ir nodrošinājusi, ka valsts normatīvie akti, ar kuriem transponē Direktīvas 2004/39/EK III sadaļas noteikumus, tiek piemēroti divdienu tagadnes līgumu vai piecu dienu nākotnes līgumu izsolēm, ciktāl tas nepieciešams.
Izsoles platformu, kas izsola divdienu tagadnes līgumus vai piecu dienu nākotnes līgumus, ieceļ tikai pēc tam, kad dalībvalsts, kurā veic uzņēmējdarbību potenciālais regulētais tirgus un tā tirgus dalībnieks, laikus un jebkurā gadījumā pirms pirmā solīšanas perioda sākšanās ir nodrošinājusi, ka šīs dalībvalsts kompetentās iestādes var tiem piešķirt atļaujas un tos pārraudzīt saskaņā ar valsts normatīvajiem aktiem, ar kuriem transponē Direktīvas 2004/39/EK IV sadaļas noteikumus, ciktāl tas nepieciešams.
Ja potenciālais regulētais tirgus un tā tirgus dalībnieks neveic uzņēmējdarbību vienā un tajā pašā dalībvalstī, šā punkta pirmā un otrā daļa attiecas gan uz dalībvalsti, kurā veic uzņēmējdarbību potenciālais regulētais tirgus, gan uz dalībvalsti, kurā veic uzņēmējdarbību tirgus dalībnieks.
5. Šā panta 4. punkta otrajā daļā minētās dalībvalsts kompetentās valsts iestādes, kas izraudzītas saskaņā ar Direktīvas 2004/39/EK 48. panta 1. punktu, pieņem lēmumu par atļaujas piešķiršanu kā regulētam tirgum šīs regulas izpratnē, ar nosacījumu, ka regulētais tirgus un tā tirgus dalībnieks atbilst Direktīvas 2004/39/EK III sadaļas noteikumiem, kas transponēti tās dalībvalsts tiesiskajā regulējumā, kurā tie veic uzņēmējdarbību, kā paredzēts šī panta 4. punktā. Lēmumu par atļaujas piešķiršanu pieņem saskaņā ar Direktīvas 2004/39/EK IV sadaļas noteikumiem, kas transponēti tās dalībvalsts tiesiskajā regulējumā, kurā tie veic uzņēmējdarbību, kā paredzēts šī panta 4. punktā.
6. Šā panta 5. punktā minētās kompetentās valsts iestādes īsteno efektīvu tirgus pārraudzību un veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tiek izpildītas minētajā punktā minētās prasības. Tālab tās spēj vai nu tieši, vai ar citu kompetento valsts iestāžu palīdzību, kuras izraudzītas saskaņā ar Direktīvas 2004/39/EK 48. panta 1. punktu, izmantot pilnvaras, kas paredzētas valsts normatīvajos aktos, ar kuriem transponē minētās direktīvas 50. pantu attiecībā uz regulētiem tirgiem un tā tirgus dalībnieku, kā minēts šī panta 4. punktā.
Katras 5. punktā minētās kompetentās valsts iestādes dalībvalsts nodrošina, ka valsts normatīvie akti, ar kuriem transponē Direktīvas 2004/39/EK 51. un 52. pantu, attiecas uz personām, kas atbildīgas par to, ka nav izpildījušas savus pienākumus saskaņā ar Direktīvas 2004/39/EK III sadaļas noteikumiem, kas transponēti tās dalībvalsts tiesiskajā regulējumā, kurā tās veic uzņēmējdarbību, kā paredzēts šī panta 4. punktā.
Lai piemērotu šo punktu, valsts normatīvos aktus, ar kuriem transponē Direktīvas 2004/39/EK 56. līdz 62. pantu, piemēro sadarbībai starp dažādu dalībvalstu kompetentajām valsts iestādēm.
X NODAĻA
TIRGUS ĻAUNPRĀTĪGAS IZMANTOŠANAS REGULĒJUMS, KAS PIEMĒROJAMS IZSOLĀMAJIEM PRODUKTIEM
36. pants
Tirgus ļaunprātīgas izmantošanas regulējums, kas piemērojams finanšu instrumentiem Direktīvas 2003/6/EK 1. panta 3. punkta nozīmē
1. Šajā regulā, ja divdienu tagadnes līgumi vai piecu dienu nākotnes līgumi ir finanšu instrumenti Direktīvas 2003/6/EK 1. panta 3. punkta nozīmē, minēto izsolāmo produktu izsolēm piemēro minēto direktīvu.
2. Ja divdienu tagadnes līgumi vai piecu dienu nākotnes līgumi nav finanšu instrumenti Direktīvas 2003/6/EK 1. panta 3. punkta nozīmē, piemēro šīs regulas 37. līdz 43. pantu.
37. pants
Tirgus ļaunprātīgas izmantošanas definīcijas, kas piemērojamas izsolāmajiem produktiem, kas nav finanšu instrumenti Direktīvas 2003/6/EK 1. panta 3. punkta nozīmē
Šīs regulas 38. līdz 43. pantā, kurus piemēro izsolāmajiem produktiem, kas nav finanšu instrumenti Direktīvas 2003/6/EK 1. panta 3. punkta nozīmē, piemēro šādas definīcijas:
a)
“iekšēja informācija” ir kāda precīza rakstura informācija, kas nav nodota atklātībai un kas tieši vai netieši attiecas uz vienu vai vairākiem izsolāmajiem produktiem, un kas, ja to nodotu atklātībai, varētu ievērojami ietekmēt cenas, kādas tiktu solītas.
Attiecībā uz personām, kuru uzdevums ir izdarīt solījumus, “iekšēja informācija” ir arī precīza informācija, ko paziņojis klients un kas saistīta ar klienta vēl neizpildītajiem solījumiem, un kas tieši vai netieši attiecas uz vienu vai vairākiem izsolāmajiem produktiem, un kas, ja to nodotu atklātībai, varētu ievērojami ietekmēt cenas, kādas tiktu solītas;
b)
“tirgus manipulācijas” ir:
i)
solījumi, darījumi vai rīkojumi otrreizējā tirgū:
-
kas sniedz vai var sniegt nepareizas vai maldinošas norādes attiecībā uz izsolāmo produktu pieprasījumu vai cenu, vai
-
ar kuriem, vienai vai vairākām personām sadarbojoties, izsolāmajiem produktiem tiek noteikta neatbilstoša vai mākslīga līdzsvara cena;
ja vien persona, kas iesniegusi solījumu vai otrreizējā tirgū veikusi darījumus vai izdevusi rīkojumus, nepierāda, ka šādas rīcības motīvi ir likumīgi;
ii)
solījumi, kam izmanto fiktīvas procedūras vai cita veida krāpšanu vai viltu;
iii)
tādas informācijas izplatīšana, izmantojot vai nu informācijas līdzekļus, tostarp internetu, vai arī kādus citus līdzekļus, kura sniedz vai var sniegt nepareizas vai maldinošas norādes attiecībā uz izsolāmajiem produktiem, tostarp arī baumu un nepareizu vai maldinošu ziņu izplatīšana, kad šo informāciju izplatījusī persona zināja vai tai būtu vajadzējis zināt to, ka šī informācija ir kļūdaina vai maldinoša. Attiecībā uz žurnālistiem, kas darbojas atbilstīgi savai profesijai, šāda veida informācijas izplatīšana jāizvērtē, ņemot vērā noteikumus, kas piemērojami viņu profesijai, ja vien minētās personas tieši vai netieši negūst kādu labumu vai peļņu no attiecīgās informācijas izplatīšanas.
Jo īpaši, še turpmāk minētie piemēri izriet no pamatdefinējuma pirmās daļas b) punktā:
-
dominējoša stāvokļa nodrošināšana kādai personai vai personu grupai, kas sadarbojas, attiecībā uz izsolāmā produkta pieprasījumu, rezultātā tieši vai netieši nosakot izsoles līdzsvara cenas vai radot citus negodīgas tirdzniecības apstākļus,
-
kvotu vai saistītu atvasināto instrumentu pirkšana vai pārdošana otrreizējā tirgū pirms izsoles, rezultātā tieši vai netieši nosakot izsolāmo produktu izsoles līdzsvara cenu neatbilstošā vai mākslīgā līmenī vai maldinot solītājus, kas sola izsolēs,
-
tādu priekšrocību izmantošana, ko dod regulāra vai gadījuma rakstura pieeja tradicionālajiem vai elektroniskajiem informācijas līdzekļiem un iespēja izteikt viedokli par kādu izsolāmo produktu pēc tam, kad iepriekš jau ir solīts par šo produktu, un vēlāka peļņas gūšana no solīto cenu izmaiņām pēc viedokļa izteikšanas, tajā pašā laikā pienācīgi un efektīvi nenododot atklātībai šo interešu konfliktu.
38. pants
Iekšējas informācijas ļaunprātīgas izmantošanas aizliegums
1. Neviena otrajā daļā minētā persona, kurai ir iekšēja informācija, nedrīkst šo informāciju tieši vai netieši izmantot, savā vai trešās personas vārdā iesniedzot, mainot vai atsaucot solījumu par izsolāmo produktu, uz kuru šī iekšējā informācija attiecas.
Pirmā daļa attiecas uz jebkuru personu, kurai ir iekšēja informācija:
a)
sakarā ar to, ka tā ir piederīga izsoles platformas, izsolītāja vai izsoles uzrauga administratīvajām, pārvaldes vai pārraudzības struktūrām; vai
b)
sakarā ar to, ka tai ir līdzdalība izsoles platformas, izsolītāja vai izsoles uzrauga kapitālā; vai
c)
sakarā ar to, ka tai - saistībā ar darbu, profesiju vai pienākumiem - ir pieeja šai informācijai; vai
d)
sakarā ar tās noziedzīgu darbību.
2. Ja 1. punktā minētā persona ir juridiska persona, minētajā punktā noteikto aizliegumu piemēro arī attiecībā uz fiziskām personām, kas līdzdarbojas lēmumu pieņemšanā par solījuma iesniegšanu, mainīšanu vai atsaukšanu attiecīgās juridiskās personas vārdā.
3. Šis pants neattiecas uz solījumu par izsolāmajiem produktiem iesniegšanu, mainīšanu vai atsaukšanu, izpildot kādas saistības, kas izriet no nolīguma, kas noslēgts, pirms attiecīgā persona ieguva iekšējo informāciju.
39. pants
Citu iekšējās informācijas izmantošanas veidu aizliegums
Jebkurai personai, uz ko attiecas 38. pantā paredzētais aizliegums, ir aizliegts:
a)
izpaust iekšējo informāciju kādai citai personai, ja vien šāda izpaušana nenotiek, pildot savu darbu, amatu vai pienākumus;
b)
balstoties uz iekšēju informāciju, citai personai ieteikt vai to pamudināt iesniegt, mainīt vai atsaukt solījumu par izsolāmo produktu, uz kuru šī iekšējā informācija attiecas.
40. pants
Citas personas, uz kurām attiecas iekšējās informācijas izmantošanas aizliegums
Šīs regulas 38. un 39. pants attiecas uz visām minētajos pantos neminētām personām, kam ir iekšējā informācija un kas zina vai kam vajadzētu zināt, ka tā ir iekšējā informācija.
41. pants
Tirgus manipulācijas aizliegums
Nevienai personai nav atļauts iesaistīties tirgus manipulācijās.
42. pants
Īpašas prasības, lai mazinātu tirgus ļaunprātīgas izmantošanas risku
1. Izsoles platforma, izsolītājs un izsoles uzraugs katrs sagatavo to personu sarakstu, ko tās nodarbina, pamatojoties uz darba līgumu vai citādi, un kam ir pieeja iekšējai informācijai. Izsoles platforma regulāri atjaunina savu sarakstu un nosūta to kompetentajai valsts iestādei tajā dalībvalstī, kurā tā veic uzņēmējdarbību, kad vien to pieprasa. Izsolītājs un izsoles uzraugs savus sarakstus regulāri atjaunina un nosūta tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā izsoles platforma veic uzņēmējdarbību, un tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā izsolītājs vai izsoles uzraugs veic uzņēmējdarbību, kā paredzēts to iecelšanas līgumā(-os), kad vien attiecīgā kompetentā valsts iestāde pieprasa.
2. Personas, kas pilda vadības pienākumus attiecībā uz izsoles platformu, izsolītāju vai izsoles uzraugu, un, attiecīgā gadījumā, cieši ar tām saistītās personas, vismaz ziņo 1. punktā minētajai kompetentajai valsts iestādei par to, ka pastāv tādi solījumi attiecībā uz izsolāmajiem produktiem, to atvasinājumiem vai citiem ar tiem saistītiem finanšu instrumentiem, ko tās savā vārdā iesniegušas, mainījušas vai atsaukušas.
3. Personas, kas pēta izsolāmos produktus vai izplata šo pētījumu rezultātus, vai personas, kas sagatavo vai izplata citu veida informāciju, ar kuru rekomendē vai iesaka ieguldījumu stratēģiju un kura paredzēta izplatīšanas kanāliem vai sabiedrībai, pienācīgi gādā par to, lai nodrošinātu, ka šāda informācija būtu godīgi atspoguļota, un atklāj savu ieinteresētību vai norāda uz interešu konfliktiem attiecībā uz izsolāmajiem produktiem.
4. Izsoles platforma pieņem strukturālus pasākumus, kuru mērķis ir novērst un konstatēt tirgus manipulācijas.
5. Ikviena 59. panta 1. punktā minētā persona, kam ir pamatotas aizdomas, ka darījums varētu būt iekšējās informācijas ļaunprātīga izmantošana vai tirgus manipulācija, nekavējoties par to paziņo kompetentajai iestādei.
43. pants
Pārraudzība un piemērošana
1. Direktīvas 2003/6/EK 11. pantā minētās kompetentās valsts iestādes īsteno efektīvu tirgus pārraudzību un veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tiek izpildītas šīs regulas 37. līdz 42. panta prasības.
2. Šā panta 1. punktā minētajām kompetentajām valsts iestādēm ir piešķirtas pilnvaras, kas paredzētas valsts normatīvajos aktos, ar kuriem transponē Direktīvas 2003/6/EK 12. pantu.
3. Dalībvalstis nodrošina, ka valsts normatīvos aktus, ar kuriem transponē Direktīvas 2003/6/EK 14. un 15. pantu, piemēro arī personām, kas atbildīgas par to, ka nav ievērots šīs regulas 37. līdz 42. pants saistībā ar izsolēm, kas rīkotas to teritorijā vai ārvalstīs.
4. Lai piemērotu šīs regulas 37. līdz 42. pantu un šā panta 1., 2. un 3. punktu, valsts normatīvos aktus, ar kuriem transponē Direktīvas 2003/6/EK 16. pantu, piemēro sadarbībai starp šī panta 1. punktā minētajām kompetentajām valsts iestādēm.
XI NODAĻA
SAMAKSA UN IZSOLES IEŅĒMUMU PĀRSKAITĪŠANA
44. pants
Uzvarējušo solītāju maksājumi un ieņēmumu pārskaitīšana dalībvalstīm
1. Ikviens uzvarējušais solītājs vai tā īpašumtiesību pārņēmējs(-i), tostarp visi starpnieki, kas darbojas to vārdā, summu, par kuru tam paziņots saskaņā ar 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu, par iegūtajām kvotām, par kurām tam paziņots saskaņā ar 61. panta 3. punkta a) apakšpunktu, samaksā, to likvīdos maksāšanas līdzekļos ar klīringa sistēmas vai norēķinu sistēmas starpniecību pārskaitot vai noorganizējot tās pārskaitīšanu uz izsolītāja norādīto bankas kontu vai nu pirms tam, kad solītāja vai tā īpašumtiesību pārņēmēja norādītajā turējuma kontā tiek ieskaitītas kvotas, vai vēlākais šādas ieskaitīšanas brīdī.
2. Izsoles platforma (ieskaitot tai piesaistīto klīringa sistēmu(-as) vai norēķinu sistēmu(-as)) solītāju vai jebkuru īpašumtiesību pārņēmēju veiktos maksājumus, kas izriet no Direktīvas 2003/87/EK II un III nodaļas kvotu izsolīšanas, pārskaita izsolītājiem, kas izsolīja attiecīgās kvotas.
3. Maksājumus izsolītājiem veic euro vai ieceļošās dalībvalsts valūtā, ja šī dalībvalsts nav euro zonas dalībniece, pēc attiecīgās dalībvalsts izvēles, neatkarīgi no tā, kādā valūtā maksājumus veic solītāji, ar nosacījumu, ka attiecīgā klīringa sistēma vai norēķinu sistēma spēj apstrādāt attiecīgo nacionālo valūtu.
Valūtas maiņas kurss ir kurss, kuru uzreiz pēc solīšanas perioda beigām publicējusi atzīta finanšu ziņu aģentūra, kas norādīta attiecīgās izsoles platformas iecelšanas līgumā.
45. pants
Maksājuma kavēšanas vai nemaksāšanas sekas
1. Uzvarējušajam solītājam vai tā īpašumtiesību pārņēmējam kvotas, par kurām uzvarējušajam solītājam paziņots saskaņā ar 61. panta 3. punkta a) apakšpunktu, piegādā tikai tad, ja izsolītājam saskaņā ar 44. panta 1. punktu ir samaksāta visa maksājamā summa, par ko paziņots saskaņā ar 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu.
2. Ja uzvarējušais solītājs vai tā īpašumtiesību pārņēmējs savas saistības saskaņā ar šā panta 1. punktu pilnā mērā neizpilda termiņā, kas uzvarējušajam solītājam paziņots saskaņā ar 61. panta 3. punkta d) apakšpunktu, uzskata, ka solītājs nav samaksājis.
3. Ja solītājs nav samaksājis, no tā var iekasēt vienu vai abus no sekojošiem:
a)
procentus par katru dienu, sākot no dienas, kad maksājums bija jāveic saskaņā ar 61. panta 3. punkta d) apakšpunktu, un beidzot ar dienu, kurā maksājums tiek veikts, ar procentu likmi, ko nosaka attiecīgās izsoles platformas iecelšanas līgumā un aprēķina par dienām;
b)
soda naudu, kas nonāk izsolītāja rīcībā, atrēķinot izmaksas, kuras atvelk klīringa sistēma vai norēķinu sistēma.
4. Neskarot 1., 2. un 3. punktu, ja uzvarējušais solītājs nemaksā, tad notiek viens no sekojošiem:
a)
vai nu centrālā starpniekiestāde rīkojas kā vidutājs, lai piegādātu kvotas un panāktu izsolītājam pienākošās summas samaksu;
b)
vai arī norēķinu aģents izmanto solītāja sniegto nodrošinājumu, lai panāktu izsolītājam pienākošās summas samaksu.
5. Ja norēķināšanās nenotiek, kvotas izsola nākamajās divās izsolēs, kas plānotas attiecīgajā izsoles platformā.
XII NODAĻA
IZSOLĪTO KVOTU PIEGĀDE
46. pants
Izsolīto kvotu pārskaitīšana
1. Saskaņā ar šīs regulas 4. panta 2. punktu izsolītās kvotas, pirms pienācis to piegādes termiņš, Savienības reģistrs ieskaita norādītajā turējuma kontā, kur klīringa sistēma vai norēķinu sistēma, kas darbojas kā depozitārs, tās bloķē līdz brīdim, kad kvotas tiek piegādātas uzvarējušajiem solītājiem vai to īpašumtiesību pārņēmējiem atbilstīgi izsoles iznākumam, kā paredzēts piemērojamā Komisijas regulā, kas pieņemta saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 19. panta 3. punktu.
2. Pirms solīšanas perioda sākšanās saskaņā ar šīs regulas 4. panta 3. punktu izsolītās kvotas Savienības reģistrs ieskaita norādītajā turējuma kontā, kur klīringa sistēma vai norēķinu sistēma, kas darbojas kā depozitārs, tās bloķē līdz brīdim, kad kvotas tiek piegādātas uzvarējušajiem solītājiem vai to īpašumtiesību pārņēmējiem atbilstīgi izsoles iznākumam, kā paredzēts piemērojamā Komisijas regulā, kas pieņemta saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 19. panta 3. punktu.
47. pants
Izsolīto kvotu piegāde
1. Visas kādas dalībvalsts izsolītās kvotas uzvarējušajiem solītājiem piešķir klīringa sistēma vai norēķinu sistēma, līdz piešķirtais kvotu apjoms ir vienāds ar to kvotu apjomu, par kuru paziņots solītājam saskaņā ar 61. panta 3. punkta a) apakšpunktu.
Solītājam var piešķirt kvotas no vairākām dalībvalstīm, kuru kvotas tiek izsolītas tajā pašā izsolē, ja tas nepieciešams, lai kvotu apjoms būtu tāds, par kādu paziņots solītājam saskaņā ar 61. panta 3. punkta a) apakšpunktu.
2. Pēc tam, kad saskaņā ar 44. panta 1. punktu maksājamā summa ir samaksāta, katram uzvarējušajam solītājam vai tā īpašumtiesību pārņēmējam pēc iespējas drīzāk, taču nekādā gadījumā ne vēlāk kā noteiktajā piegādes termiņā, tiek piegādātas šim solītājam piešķirtās kvotas, proti, visas kvotas vai daļu no kvotām, par kurām solītājam paziņots saskaņā ar 61. panta 3. punkta a) apakšpunktu, pārskaita no norādītā turējuma konta, kuru bloķē klīringa sistēmas vai norēķinu sistēmas, kas darbojas kā depozitārs, uz uzvarējušā solītāja vai tā īpašumtiesību pārņēmēju vienu vai vairākiem norādīto(-ajiem) turējuma kontu(-iem) vai uz norādīto turējuma kontu, kuru bloķē klīringa sistēma vai norēķinu sistēma, kas darbojas kā uzvarējušā solītāja vai tā īpašumtiesību pārstāvja depozitārs.
48. pants
Izsolīto kvotu novēlota piegāde
1. Ja klīringa sistēma vai norēķinu sistēma nepiegādā visas vai daļu no izsolītajām kvotām no sistēmas neatkarīgu apstākļu dēļ, klīringa sistēma vai norēķinu sistēma kvotas piegādā pēc iespējas drīzāk, un uzvarējušie solītāji vai to īpašumtiesību pārņēmēji piekrīt vēlākai piegādei.
2. Šā panta 1. punktā paredzētais pasākums ir vienīgais korektīvais pasākums, kuru uzvarējušais solītājs vai tā īpašumtiesību pārņēmēji ir tiesīgi izmantot, ja tiem netiek piegādātas izsolītās kvotas no attiecīgās klīringa sistēmas vai norēķinu sistēmas neatkarīgu apstākļu dēļ.
XIII NODAĻA
NODROŠINĀJUMA PĀRVALDĪBA
49. pants
Solītāja sniegtais nodrošinājums
1. Pirms ir sācies solīšanas periods divdienu tagadnes līgumu vai piecu dienu nākotnes līgumu izsolē, solītāji vai starpnieki, kas darbojas solītāju vārdā, sniedz nodrošinājumu.
2. Ja to pieprasa, tad neizmantoto nodrošinājumu, ko sniedzis solītājs, kas nav uzvarējis izsolē, kopā ar visiem procentiem, kas uzkrājušies par skaidras naudas nodrošinājumu, atmaksā pēc iespējas drīzāk pēc solīšanas perioda beigām.
3. Ja to pieprasa, tad uzvarējušā solītāja sniegto nodrošinājumu, kas nav izmantots norēķinam, kopā ar visiem procentiem, kas uzkrājušies par skaidras naudas nodrošinājumu, atmaksā pēc iespējas drīzāk pēc norēķina veikšanas.
50. pants
Izsolītāja sniegtais nodrošinājums
1. Pirms ir sācies solīšanas periods divdienu tagadnes līgumu vai piecu dienu nākotnes līgumu izsolē, izsolītājs kā nodrošinājumu sniedz vienīgi kvotas, kuras klīringa sistēma vai norēķinu sistēma, kas darbojas kā depozitārs, bloķē kontā līdz brīdim, kad kvotas tiek piegādātas.
2. Kad ir īstenoti kvotu piegādei nepieciešamie juridiskie pasākumi un tehniskie līdzekļi, jebkādu nodrošinājumu, ko devušas dalībvalstis attiecībā uz standartizētu nākotnes līgumu vai nestandartizētu nākotnes līgumu izsoli, pēc attiecīgās dalībvalsts izvēles un ar izsoles platformas piekrišanu var atbrīvot un aizstāt ar kvotām, kuras klīringa sistēma vai norēķinu sistēma, kas darbojas kā depozitārs, bloķē kontā līdz brīdim, kad kvotas tiek piegādātas.
3. Ja kādas kvotas, kas dotas kā nodrošinājums saskaņā ar 1. vai 2. punktu, netiek izmantotas, klīringa sistēma vai norēķinu sistēma, kas darbojas kā depozitārs, pēc tās dalībvalsts izvēles, kura šīs kvotas izsola, var šīs kvotas bloķēt norādītajā turējuma kontā līdz brīdim, kad kvotas tiek piegādātas.
XIV NODAĻA
MAKSAS UN IZMAKSAS
51. pants
Maksu struktūra un līmenis
1. Maksu struktūra un līmenis, kā arī visi citi saistītie nosacījumi, ko piemēro kāda izsoles platforma un klīringa sistēma(-s) un norēķinu sistēma(-s), nav mazāk labvēlīgas kā tās salīdzināmās standarta maksas un nosacījumi, ko piemēro otrreizējā tirgū.
2. Ikviena izsoles platforma un klīringa sistēma(-s) un norēķinu sistēma(-s) drīkst piemērot tikai tādas maksas, atskaitījumus vai nosacījumus, kas ir nepārprotami izklāstītas to iecelšanas līgumā.
3. Informācija par visām maksām un nosacījumiem, ko piemēro saskaņā ar 1. un 2. punktu, ir skaidri izklāstīta, saprotama un publiski pieejama. Tajā pa punktiem norāda katru maksu par katru pakalpojumu veidu.
52. pants
Izsoles procesa izmaksas
1. Neskarot 2. punktu, 27. panta 1. punktā, 28. panta 1. punktā un 31. pantā minēto pakalpojumu izmaksas sedz no solītāju samaksātajām maksām, ar šādiem izņēmumiem:
a)
izmaksas, kas rodas, centrālajai starpniekiestādei pieņemot valsts garantiju, nevis bezskaidras naudas nodrošinājumu, ja kvotas izsola kā nestandartizētus nākotnes līgumus, sedz dalībvalsts, kas izsola kvotas un piedāvā valdības garantiju;
b)
jebkuras izmaksas, ko rada 22. panta 2. un 3. punktā minētās vienošanās starp izsolītāju un izsoles platformu, kas ļauj izsolītājam izsolīt kvotas ieceļošās dalībvalsts vārdā, bet neieskaitot jebkādas attiecīgajai izsoles platformai piesaistītās klīringa sistēmas vai norēķinu sistēmas izmaksas, sedz dalībvalsts, kas izsola kvotas.
Pirmās daļas a) un b) apakšpunktā minētās izmaksas, kuras sedz dalībvalstis, atskaita no izsoles ieņēmumiem, kas jāmaksā izsolītājiem saskaņā ar 44. panta 2. un 3. punktu.
2. Ja dalībvalsts neparaksta 26. panta 6. punkta pirmajā daļā minēto kopīga iepirkuma līgumu 30. panta 4. punktā norādītajā termiņā, bet vēlāk pievienojas kopīgajai rīcībai, tai var prasīt segt tās daļu no izmaksām par 27. panta 1. punktā un 28. panta 1. punktā minētajiem pakalpojumiem no dienas, kad šī dalībvalsts sāk izsolīt kvotas, izmantojot saskaņā ar 26. panta 1. vai 2. punktu iecelto izsoles platformu, līdz brīdim, kad minētās izsoles platformas iecelšanas periods beidzas vai tiek pārtraukts.
To, kādā mērā šādai dalībvalstij jāsedz sava daļa no izmaksām par 27. panta 1. punktā un 28. panta 1. punktā minētajiem pakalpojumiem, nosaka kopīga iepirkuma līgumā un līgumā ar attiecīgo izsoles platformu.
Dalībvalstij nav jāsedz sava daļa no izmaksām saskaņā ar šo punktu, ja tā pievienojas kopīgajai rīcībai pēc tam, kad ir beidzies 30. panta 5. punkta otrajā daļā minētais iecelšanas periods, vai ja tā pievienojas kopīgajai rīcībai tāpēc, ka izsoles platforma, par kuru paziņots saskaņā ar 30. panta 6. punktu, nav iekļauta sarakstā saskaņā ar 30. panta 7. punktu.
Izmaksas, ko sedz solītāji saskaņā ar 1. punktu, attiecīgi samazina par to izmaksu daļu, ko sedz dalībvalsts saskaņā ar šo punktu.
3. To izsoles uzrauga izmaksu daļu, kas ir atkarīga no izsoļu skaita (kā sīkāk norādīts izsoles uzrauga iecelšanas līgumā), vienādi sadala pēc izsoļu skaita. Visas citas izsoles uzrauga izmaksas (kā sīkāk norādīts izsoles uzrauga iecelšanas līgumā), izņemot izmaksas, kas saistītas ar jebkādu ziņojumu, ko sagatavo saskaņā ar 25. panta 4. punktu, vienādi sadala pēc izsoles platformu skaita, ja vien izsoles uzrauga iecelšanas līgumā nav norādīts citādi.
Izsoles uzrauga izmaksas saistībā ar izsoles platformu, kas iecelta saskaņā ar 30. panta 1. vai 2. punktu (ieskaitot jebkāda tāda ziņojuma izmaksas, kas pieprasīts saskaņā ar 25. panta 4. punktu), sedz ieceļošā dalībvalsts.
Izsoles uzrauga izmaksas saistībā ar izsoles platformu, kas iecelta saskaņā ar 26. panta 1. vai 2. punktu, sadala starp dalībvalstīm, kas piedalās kopīgajā rīcībā, atbilstīgi to izsolītā kvotu apjoma īpatsvaram, ko izsola attiecīgajā izsoles platformā.
Izsoles uzrauga izmaksas, kuras sedz katra dalībvalstis, atskaita no izsoles ieņēmumiem, kas izsolītājiem jāmaksā ieceļošajai dalībvalstij saskaņā ar 23. panta c) punktu.
XV NODAĻA
IZSOĻU PĀRRAUDZĪBA, KOREKTĪVIE PASĀKUMI UN SANKCIJAS
53. pants
Sadarbība ar izsoles uzraugu
1. Izsolītāji, izsoles platformas un tos pārraugošās kompetentās valsts iestādes pēc pieprasījuma sniedz izsoles uzraugam visu to rīcībā esošo informāciju par izsolēm, kas pamatoti nepieciešama, lai izsoles uzraugs varētu pildīt savas funkcijas.
2. Izsoles uzraugam ir tiesības novērot izsoļu norisi.
3. Izsolītāji, izsoles platformas un tos pārraugošās kompetentās valsts iestādes palīdz izsoles uzraugam pildīt tā funkcijas, proti, aktīvi sadarbojas ar izsoles uzraugu savas kompetences ietvaros.
4. Kompetentās valsts iestādes, kas pārrauga kredītiestādes un ieguldījumu sabiedrības, un kompetentās valsts iestādes, kas pārrauga personas, kam ir atļauts iesniegt solījumus citu personu vārdā saskaņā ar 18. panta 2. punktu, palīdz izsoles uzraugam pildīt tā funkcijas, proti, aktīvi sadarbojas ar izsoles uzraugu savas kompetences ietvaros.
5. Pildot šā panta 1., 3. un 4. punktā noteiktās saistības, kompetentās valsts iestādes ņem vērā apsvērumus par dienesta noslēpumu, kas tām jāievēro saskaņā ar Savienības tiesību aktiem.
54. pants
Attiecības ar solītājiem - to uzraudzība
1. Izsoles platforma, kas izsola divdienu tagadnes līgumus vai piecu dienu nākotnes līgumus, uzrauga attiecības ar solītājiem, kam ir pielaide pie solīšanas tās izsolēs, kamēr vien šādas attiecības pastāv, proti:
a)
rūpīgi izvērtē attiecību laikā iesniegtos solījumus, lai nodrošinātu, ka solītāju darbības saskan ar izsoles platformas rīcībā esošo informāciju par klientu, tā uzņēmējdarbību un riska profilu, tostarp (ja nepieciešams) par klienta līdzekļu avotiem;
b)
uztur iedarbīgu kārtību un procedūras, lai regulāri uzraudzītu, vai personas, kam piešķirta pielaide solīšanai saskaņā ar 19. panta 1., 2. un 3. punktu, ievēro noteikumus par darbošanos tirgū;
c)
uzrauga darījumus, ko veic personas, kam piešķirta pielaide solīšanai saskaņā ar 19. panta 1., 2. un 3. punktu un 20. panta 6. punktu, izmantojot savas sistēmas, lai konstatētu šā punkta b) apakšpunktā minēto noteikumu pārkāpumus, netaisnus vai nesakārtotus izsoles nosacījumus vai rīcību, kas liek domāt par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu.
Pārbaudot solījumus saskaņā ar pirmās daļas a) apakšpunktu, attiecīgā izsoles platforma īpašu uzmanību pievērš tādām darbībām, kas pēc to būtības jo īpaši varētu būt saistītas ar nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, teroristu finansēšanu vai noziedzīgām darbībām.
2. Izsoles platforma, kas izsola divdienu tagadnes līgumus vai piecu dienu nākotnes līgumus, nodrošina, ka tās rīcībā esošie dokumenti, dati vai informācija par solītāju tiek aktualizēti. Tālab izsoles platforma drīkst:
a)
pieprasīt jebkādu informāciju par solītāju saskaņā ar 19. panta 2. un 3. punktu un 20. panta 5., 6. un 7. punktu, lai uzraudzītu attiecības ar šo solītāju no brīža, kad solītājam ir piešķirta pielaide pie solīšanas, visā attiecību pastāvēšanas laikā un vēl piecus gadus pēc attiecību izbeigšanas;
b)
pieprasīt, lai jebkura persona, kam piešķirta pielaide pie solīšanas, regulāri iesniedz atkārtotu pieteikumu pielaidei pie solīšanas;
c)
pieprasīt, lai jebkura persona, kam piešķirta pielaide pie solīšanas, nekavējoties paziņo attiecīgajai izsoles platformai, ja ir mainījusies informācija, kas platformai iesniegta saskaņā ar 19. panta 2. un 3. punktu un 20. panta 5., 6. un 7. punktu.
3. Izsoles platforma, kas izsola divdienu tagadnes līgumus vai piecu dienu nākotnes līgumus, glabā šādu informāciju:
a)
pieteicēja iesniegtais pieteikums par pielaidi pie solīšanas saskaņā ar 19. panta 2. un 3. punktu, tostarp visi pieteikuma grozījumi;
b)
pārbaudes, kas veiktas,
i)
apstrādājot pieteikumu par pielaidi pie solīšanas saskaņā ar 19., 20. un 21. pantu;
ii)
rūpīgi izvērtējot un uzraugot attiecības saskaņā ar 1. punkta a) un c) apakšpunktu pēc tam, kad solītājs ir iesniedzis pieteikumu par pielaidi pie solīšanas;
c)
visa informācija saistībā ar konkrēta solītāja izsolē iesniegtu konkrētu solījumu, tostarp par šādu solījumu atsaukšanu vai grozīšanu saskaņā ar 6. panta 3. un 4. punktu;
d)
visa informācija par katras izsoles norisi, kurā solītājs ir iesniedzis solījumu.
4. Izsoles platforma, kas izsola divdienu tagadnes līgumus vai piecu dienu nākotnes līgumus, 3. punktā minēto informāciju glabā visu laiku, kamēr solītājam ir pielaide pie solīšanas tās izsolēs, un vēl vismaz piecus gadus pēc tam, kad attiecības ar šo solītāju ir izbeigtas.
55. pants
Paziņošana par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, teroristu finansēšanu vai noziedzīgu darbību
1. Direktīvas 2005/60/EK 37. panta 1. punktā minētās kompetentās valsts iestādes īsteno uzraudzību un veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka izsoles platforma, kas izsola divdienu tagadnes līgumus vai piecu dienu nākotnes līgumus, ievēro visas prasības par klienta uzticamības pārbaudi, kas izklāstītas šīs regulas 19. pantā un 20. panta 6. punktā, prasības par uzraudzību un informācijas glabāšanu, kas izklāstītas šīs regulas 54. pantā, un prasības par paziņošanu, kas izklāstītas šā panta 2. un 3. punktā.
Pirmajā daļā minētajām kompetentajām valsts iestādēm ir piešķirtas pilnvaras, kas paredzētas valsts normatīvajos aktos, ar kuriem transponē Direktīvas 2005/60/EK 37. panta 2. un 3. punktu.
Izsoles platformu, kas izsola divdienu tagadnes līgumus vai piecu dienu nākotnes līgumus, var saukt pie atbildības par šīs regulas 19. panta, 20. panta 6. un 7. punkta, 21. panta 1. un 2. punkta un 54. panta un šā panta 2. un 3. punkta pārkāpumiem. Šādos gadījumos piemēro valsts normatīvos aktus, ar kuriem transponē Direktīvas 2005/60/EK 39. pantu.
2. Izsoles platforma, kas izsola divdienu tagadnes līgumus vai piecu dienu nākotnes līgumus, tās vadība un darbinieki pilnībā sadarbojas ar Direktīvas 2005/60/EK 21. pantā minēto FIU (finanšu ziņu vākšanas vienība), proti, nekavējoties:
a)
pēc savas ierosmes informē FIU, ja ir zināms, rodas aizdomas vai ir pamatots iemesls uzskatīt, ka notiek vai ir notikusi nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana vai teroristu finansēšana, vai arī tiek izdarīti šādu darbību mēģinājumi;
b)
pēc FIU pieprasījuma sniedz tai visu nepieciešamo informāciju saskaņā ar procedūrām, kas noteiktas spēkā esošajos tiesību aktos.
3. Šā panta 2. punktā minēto informāciju pārsūta FIU tajā dalībvalstī, kuras teritorijā atrodas attiecīgā izsoles platforma.
Valsts normatīvajos aktos, ar kuriem transponē Direktīvas 2005/60/EK 34. panta 1. punktā minētos pasākumus un procedūras atbilstības pārvaldībai un saziņai, norāda personu vai personas, kas atbildīgas par informācijas nodošanu saskaņā ar šo pantu.
4. Dalībvalsts, kuras teritorijā atrodas izsoles platforma, kas izsola divdienu tagadnes līgumus vai piecu dienu nākotnes līgumus, nodrošina, ka valsts normatīvos aktus, ar kuriem transponē Direktīvas 2005/60/EK 26. līdz 29. pantu, 32. pantu, 34. panta 1. punktu un 35. pantu, piemēro attiecīgajai izsoles platformai.
56. pants
Paziņošana par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu
1. Izsoles platforma, kas izsola divdienu tagadnes līgumus vai piecu dienu nākotnes līgumus, kompetentajām valsts iestādēm, kas izraudzītas saskaņā ar Direktīvas 2004/39/EK 43. panta 2. punktu un atbildīgas par attiecīgās izsoles platformas pārraudzību vai par tirgus ļaunprātīgas izmantošanas izmeklēšanu un vainīgo saukšanu pie atbildības, ziņo par aizdomām par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, ar ko nodarbojas jebkura persona, kam ir pielaide pie solīšanas izsolēs, vai jebkura persona, kuras vārdā rīkojas persona, kam ir pielaide pie solīšanas izsolēs.
Piemēro valsts normatīvos aktus, ar kuriem transponē Direktīvas 2005/60/EK 25. panta 2. punktu.
2. Attiecīgā izsoles platforma izsoles uzraugam un Komisijai ziņo par faktu, ka tā ir iesniegusi paziņojumu saskaņā ar 1. punktu, norādot, kādus korektīvus pasākumus tā ir veikusi vai ierosina veikt, lai novērstu 1. punktā minētos pārkāpumus.
57. pants
Maksimālais solījuma lielums un citi korektīvi pasākumi
1. Ikviena izsoles platforma, apspriedusies ar Komisiju un saņēmusi tās atzinumu, var noteikt maksimālo solījuma lielumu vai paredzēt jebkādus citus korektīvus pasākumus, kas nepieciešami, lai mazinātu reālu vai potenciālu risku saistībā ar tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, teroristu finansēšanu, citām noziedzīgām darbībām un pret konkurenci vērstām darbībām, ar nosacījumu, ka maksimālā solījuma lieluma noteikšana vai citi korektīvie pasākumi šo risku patiešām mazinās. Komisija var apspriesties ar attiecīgajām dalībvalstīm un izsoles uzraugu, lai noskaidrotu to viedokli par attiecīgās izsoles platformas priekšlikumu. Attiecīgā izsoles platforma rūpīgi ievēro Komisijas atzinumu.
2. Maksimālo solījuma lielumu izsaka vai nu procentos no kopējā kvotu skaita, ko izsola konkrētajā izsolē, vai procentos no kopējā kvotu skaita, ko izsola konkrētā gadā, atkarībā no tā, kurš risinājums ir vispiemērotākais, lai novērstu 56. panta 1. punktā minēto tirgus ļaunprātīgas izmantošanas risku.
3. Šajā pantā ar maksimālo solījuma lielumu jāsaprot maksimālais kvotu skaits, par kurām tieši vai netieši var solīt jebkuras 18. panta 1. vai 2. punktā uzskaitītās personu grupas, kas pieder pie kādās no šīm kategorijām:
a)
vienas uzņēmumu grupas, ieskaitot mātesuzņēmumus, tā meitasuzņēmumus, kā arī radniecīgās sabiedrības;
b)
vienas uzņēmumu apvienības;
c)
atsevišķas saimnieciskas vienības, kam ir neatkarīgas tiesības pieņemt lēmumus, ja tās tieši vai netieši kontrolē publiskas iestādes vai valstij piederošas struktūras.
58. pants
Noteikumi par darbošanos tirgū vai citi līguma noteikumi
Šīs regulas 53. līdz 57. pants neskar jebkādas citas darbības, kuras izsoles platformai, kas izsola divdienu tagadnes līgumus vai piecu dienu nākotnes līgumus, ir tiesības veikt saskaņā ar tās noteikumiem par darbošanos tirgū vai citu līgumisku vienošanos, ko tā tieši vai netieši noslēgusi ar solītājiem, kam ir pielaide pie solīšanas izsolēs, ar nosacījumu, ka šādas darbības nav pretrunā un nekaitē 53. līdz 57. panta noteikumiem.
59. pants
Darbošanās noteikumi, kas attiecas uz citām personām, kam ir atļauts solīt citu personu vārdā saskaņā ar 18. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktu un 18. panta 2. punktu
1. Šo pantu piemēro:
a)
personām, kam atļauts solīt saskaņā ar 18. panta 2. punktu;
b)
šīs regulas 18. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā minētajām ieguldījumu sabiedrībām un kredītiestādēm, kam atļauts solīt saskaņā ar 18. panta 3. punktu.
2. Šā panta 1. punktā minētās personas attiecībās ar klientiem ievēro šādus darbības noteikumus:
a)
pieņem klientu rīkojumus ar vienlīdzīgiem nosacījumiem;
b)
var atteikties solīt klienta vārdā, ja ir pamats aizdomām par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, teroristu finansēšanu, noziedzīgu darbību vai tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, ievērojot valsts normatīvos aktus, ar kuriem transponē Direktīvas 2005/60/EK 24. un 28. pantu;
c)
var atteikties solīt klienta vārdā, ja ir pamats aizdomām, ka klients nevarēs samaksāt par kvotām, par kurām tas vēlas solīt;
d)
noslēdz rakstisku līgumu ar klientiem. Noslēgtie līgumi attiecīgajam klientam neuzliek nekādus netaisnus nosacījumus vai ierobežojumus. Tajos paredz visus noteikumus attiecībā uz piedāvātajiem pakalpojumiem, jo īpaši noteikumus par samaksu un kvotu piegādi;
e)
var pieprasīt, lai klienti iemaksā depozītu, proti, veic priekšapmaksu par kvotām;
f)
nedrīkst netaisni ierobežot solījumu skaitu, kurus klients var iesniegt;
g)
nedrīkst saviem klientiem liegt vai tos kā kavēt, ja tie vēlas izmantot citu struktūru pakalpojumus, kurām saskaņā ar 18. panta 1. punkta b) līdz e) apakšpunktu un 18. panta 2. punktu ir tiesības klientu vārdā solīt izsolēs;
h)
pienācīgi aizsargā to klientu intereses, kas prasa iesniegt solījumus izsolēs to vārdā;
i)
pret klientiem izturas taisnīgi un bez diskriminācijas;
j)
uztur pienācīgas iekšējās sistēmas un procedūras, lai apstrādātu klientu lūgumus rīkoties kā klienta aģentam izsolēs un lai varētu sekmīgi piedalīties izsolēs, proti, iesniegt solījumus klienta vārdā, iekasēt samaksu un nodrošinājumu no klientiem un pārskaitīt kvotas klientiem, kuru vārdā tās darbojas;
k)
nodrošina, ka tā uzņēmuma daļa, kas atbildīga par solījumu saņemšanu, sagatavošanu un iesniegšanu klientu vārdā, neizpauž konfidenciālu informāciju tai uzņēmuma daļai, kas atbildīga par solījumu sagatavošanu un iesniegšanu paša uzņēmuma vārdā, vai tai uzņēmuma daļai, kas atbildīga par darījumu slēgšanu otrreizējā tirgū paša uzņēmuma vārdā;
l)
informāciju, ko tās ieguvušas vai sagatavojušas, darbodamās kā starpnieki, kuri klientu vārdā rīkojas ar solījumiem izsolēs, glabā vismaz piecus gadus kopš brīža, kad šāda informācija tiek iegūta vai sagatavota.
Šā punkta e) apakšpunktā minēto depozītu aprēķina taisnīgi un pamatoti.
Šā punkta e) apakšpunktā minētā depozīta aprēķina metodi izklāsta līgumos, kas noslēgti saskaņā ar d) apakšpunktu.
Jebkādu e) apakšpunktā minētā depozīta daļu, kas nav izmantota kvotu apmaksai, maksātājam pēc izsoles atmaksā pieņemamā termiņā, kā norādīts līgumos, kas noslēgti saskaņā ar d) apakšpunktu.
3. Šā panta 1. punktā minētās personas, solot savā vai savu klientu vārdā, ievēro šādus darbības noteikumus:
a)
sniedz visu informāciju, ko, lai varētu pildīt savas funkcijas saskaņā ar šo regulu, ir pieprasījusi izsoles platforma, kurā tiem ir piešķirta pielaide pie solīšanas, vai izsoles uzraugs;
b)
rīkojas godprātīgi, pietiekami prasmīgi, rūpīgi un centīgi.
4. Kompetento valsts iestāžu, ko izraudzījušas dalībvalstis, kurās 1. punktā minētās personas veic uzņēmējdarbību, atbildība ir izsniegt atļaujas šādām personām veikt minētajā punktā norādītās darbības, uzraudzīt, vai tiek ievēroti 2. un 3. punktā paredzētie darbības noteikumi, panākt to ievērošanu, kā arī izskatīt sūdzības par šo darbības noteikumu neievērošanu.
5. Šā panta 4. punktā minētās kompetentās valsts iestādes 1. punktā minētajām personām atļauju izsniedz tikai tādā gadījumā, ja minētās personas atbilst visiem šiem nosacījumiem:
a)
tām ir pietiekami laba slava un pietiekama pieredze, lai nodrošinātu 2. un 3. punktā minēto darbības noteikumu ievērošanu;
b)
tās ir ieviesušas vajadzīgās procedūras un pārbaudes, lai pārvaldītu interešu konfliktus un darbotos pēc iespējas labāk klientu interesēs;
c)
tās atbilst to valsts tiesību aktu prasībām, ar kuriem ir transponēta Direktīva 2005/60/EK;
d)
tās atbilst visiem citiem nosacījumiem, ko uzskata par nepieciešamiem, ņemot vērā piedāvāto solīšanas pakalpojumu būtību, to, kāda ir attiecīgo klientu ieguldītāja vai tirdzniecības profila sarežģītība, un riska novērtējumu attiecībā uz iespējamo nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, teroristu finansēšanu vai noziedzīgām darbībām.
6. Tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā 1. punktā minētajām personām ir dota atļauja, uzrauga, vai tiek ievēroti 5. punktā minētie nosacījumi, un nodrošina to ievērošanu. Dalībvalsts nodrošina, ka:
a)
tās kompetento iestāžu rīcībā ir nepieciešamās izmeklēšanas pilnvaras un sankcijas, kas ir efektīvas, samērīgas un preventīvas;
b)
ir izveidots mehānisms sūdzību izskatīšanai un atļauju atsaukšanai, ja personas, kam atļauja dota, nepilda atļaujā noteiktos pienākumus;
c)
tās kompetentās iestādes var atsaukt saskaņā ar 5. punktu piešķirto atļauju, ja 1. punktā minēta persona ir smagi un sistemātiski pārkāpusi 2. un 3. punkta noteikumus.
7. Solītāju klienti, kas minēti 1. punktā, jebkādas iespējamās sūdzības par 2. punktā minēto darbības noteikumu neievērošanu var iesniegt 3. punktā minētajām kompetentajām iestādēm saskaņā ar procedūras noteikumiem, kas attiecībā uz šādu sūdzību izskatīšanu ir paredzēti tajā dalībvalstī, kurā norisinās 1. punktā minēto personu pārraudzība.
8. Šā panta 1. punktā minētajām personām, kam ir pielaide pie solīšanas izsoles platformā saskaņā ar 18., 19. un 20. punktu, ir atļauts - dalībvalstīm neizvirzot papildu tiesiskas vai administratīvas prasības - sniegt solīšanas pakalpojumus 19. panta 3. punkta a) apakšpunktā minētajiem klientiem.
XVI NODAĻA
PĀRREDZAMĪBA UN KONFIDENCIALITĀTE
60. pants
Publicēšana
1. Visus tiesību aktus, norādes, rīkojumus, veidlapas, dokumentus, paziņojumus (arī izsoļu kalendāru), jebkādu citu nekonfidenciālu informāciju saistībā ar izsolēm konkrētā izsoles platformā, visus lēmumus, ieskaitot saskaņā ar 57. pantu pieņemtos lēmumus noteikt maksimālo solījuma apjomu un citus korektīvus pasākumus, kas nepieciešami, lai mazinātu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas, teroristu finansēšanas, noziedzīgas darbības vai ļaunprātīgas tirgus izmantošanas reālu vai potenciālu risku attiecīgajā izsoles platformā, publicē īpašā un regulāri atjauninātā izsoles tīmekļa vietnē, ko uztur attiecīgā izsoles platforma.
Vairs neaktuālo informāciju arhivē. Šādiem arhīviem var piekļūt no tās pašas izsoles tīmekļa vietnes.
2. Izsoles uzrauga saskaņā ar 25. panta 1. un 2. punktu dalībvalstīm un Komisijai iesniegto ziņojumu nekonfidenciālos variantus publicē Komisijas tīmekļa vietnē.
Vairs neaktuālos ziņojumus arhivē. Šādiem arhīviem var piekļūt no Komisijas tīmekļa vietnes.
3. Attiecīgās izsoles platformas uzturētā tīmekļa vietnē publicē vārdus/nosaukumus, adreses, tālruņa un faksa numurus, e-pasta un tīmekļa vietņu adreses visām personām, kurām ir pielaide pie solīšanas citu personu vārdā izsolēs, ko rīko izsoles platforma, kas izsola divdienu tagadnes līgumus vai piecu dienu nākotnes līgumus.
61. pants
Izsoles rezultātu izziņošana un paziņošana
1. Izsoles platforma katras tās rīkotās izsoles rezultātus paziņo pēc iespējas drīzāk, taču ne vēlāk kā 15 minūšu laikā pēc solīšanas perioda beigām.
2. Izziņojot rezultātus saskaņā ar 1. punktu, iekļauj vismaz šādu informāciju:
a)
izsolītais kvotu apjoms;
b)
izsoles līdzsvara cena euro;
c)
kopējais iesniegto solījumu skaits;
d)
kopējais solītāju skaits un uzvarējušo solītāju skaits;
e)
ja izsole ir atcelta - izsoles, uz kurām pārnesīs kvotas;
f)
kopējie izsoles ieņēmumi;
g)
ja izsoles platformas ir ieceltas saskaņā ar 26. panta 1. vai 2. punktu -ieņēmumu sadale starp dalībvalstīm.
3. Vienlaikus ar rezultātu paziņošanu saskaņā ar 1. punktu izsoles platforma ar savu sistēmu starpniecību katram uzvarējušajam solītājam paziņo šādu informāciju:
a)
kopējais kvotu skaits, kas tiks piešķirts šim solītājam;
b)
ja uzvarējušo solījumu starpā ir līdzvērtīgie solījumi - kurš solījums ir izvēlēts pēc nejaušības principa;
c)
veicamais maksājums vai nu euro, vai tādas dalībvalsts valūtā, kas nav euro zonas dalībniece, - pēc solītāja izvēles, ar nosacījumu, ka klīringa sistēma vai norēķinu sistēma spēj apstrādāt minēto nacionālo valūtu;
d)
datums, līdz kuram maksājums likvīdos maksāšanas līdzekļos iemaksājams izsolītāja norādītajā bankas kontā.
4. Ja solītāja izvēlētā valūta nav euro, tad izsoles platforma uzvarējušajam solītājam, kas sola tās rīkotajās izsolēs, paziņo, pēc kāda valūtas maiņas kursa ir aprēķināta summa, kas uzvarējušajam solītājam tā izvēlētajā valūtā jāmaksā.
Valūtas maiņas kurss ir kurss, kuru uzreiz pēc solīšanas perioda beigām publicējusi atzīta finanšu ziņu aģentūra, kas norādīta attiecīgās izsoles platformas iecelšanas līgumā.
5. Izsoles platforma tai piesaistītajai attiecīgajai klīringa sistēmai un norēķinu sistēmai paziņo informāciju, kas paziņota katram uzvarējušajam solītājam saskaņā ar 3. punktu.
62. pants
Konfidenciālas informācijas aizsardzība
1. Konfidenciāla informācija ir:
a)
solījuma saturs;
b)
solīšanas rīkojumu saturs pat tādā gadījumā, ja solījumu neiesniedz;
c)
informācija, kas atklāj vai no kuras var secināt, kāda ir attiecīgā solītāja identitāte, un to,
i)
kādu kvotu skaitu solītājs vēlas iegādāties izsolē; vai arī
ii)
kādu cenu solītājs ir gatavs maksāt par šīm kvotām;
d)
informācija par vienu vai vairākiem solījumiem vai solīšanas rīkojumiem (vai informācija, kas secināma no šādiem solījumiem vai solīšanas rīkojumiem), kas vai nu kopā vai atsevišķi:
i)
varētu liecināt par pieprasījumu pēc kvotām pirms jebkuras izsoles;
ii)
varētu liecināt par izsoles līdzsvara cenu pirms jebkuras izsoles;
e)
informācija, ko sniegušas personas, kas iedibina vai uztur attiecības ar solītājiem vai pārrauga šādas attiecības saskaņā ar 19., 20. un 21. un 54. pantu;
f)
izsoles uzrauga ziņojumi un atzinumi, kas iesniegti saskaņā ar 25. panta 1. līdz 6. punktu, izņemot tās ziņojumu daļas, kas iekļautas izsoles uzrauga ziņojumu nekonfidenciālajā variantā, kuru Komisija publicējusi saskaņā ar 60. panta 2. punktu;
g)
uzņēmējdarbības noslēpumi, ko uzticējušas personas, kas piedalās iepirkuma konkursā, lai ieceltu izsoles platformu vai izsoles uzraugu;
h)
informācija par algoritmu, pēc kura notiek līdzvērtīgo solījumu atlase pēc nejaušības principa, kas minēta 7. panta 2. punktā;
i)
informācija par metodiku, ko izmanto, lai noteiktu, kad izsoles līdzsvara cena ir krietni zemāka par otrreizējā tirgū valdošo cenu īsi pirms izsoles un tās laikā, kā minēts 7. panta 6. punktā.
2. Konfidenciālu informāciju neatklāj neviena persona, kas šo informāciju tieši vai netieši ieguvusi, izņemot, ja to pieļauj 3. punkta noteikumi.
3. Šā panta 2. punkts neliedz atklāt konfidenciālu informāciju, ja:
a)
tā jau likumīgi darīta pieejama sabiedrībai;
b)
to publisko ar solītāja, pie solīšanas pielaistas personas vai personas, kas iesniegusi pieteikumu par pielaidi pie solīšanas, rakstisku atļauju;
c)
tās atklāšanu vai publiskošanu paredz saistības, ko nosaka Savienības tiesību akti;
d)
to publisko pēc tiesas rīkojuma;
e)
to publisko, lai Savienībā īstenotu kriminālizmeklēšanu, administratīvu izmeklēšanu vai tiesas izmeklēšanu vai tiesvedību;
f)
to atklāj izsoles platforma izsoles uzraugam, lai izsoles uzraugam dotu iespēju vai palīdzētu pildīt funkcijas vai pienākumus saistībā ar izsolēm;
g)
pirms atklāšanas informācija ir apkopota vai rediģēta tā, ka maz ticams, ka būtu iespējams precīzi nošķirt informāciju par:
i)
atsevišķiem solījumiem vai solīšanas rīkojumiem;
ii)
individuālām izsolēm;
iii)
individuāliem solītājiem, potenciālajiem solītājiem vai personām, kas iesniegušas pieteikumu par pielaidi pie solīšanas;
iv)
individuāliem pieteikumiem par pielaidi pie solīšanas;
v)
individuālām attiecībām ar solītājiem;
h)
tā ir minēta 1. punkta f) apakšpunktā ar nosacījumu, ka to nediskriminējoši un organizēti atklāj vai nu dalībvalstu kompetentās iestādes, ja uz informāciju attiecas 25. panta 2. punkta c) apakšpunkts, un Komisija, ja uz informāciju attiecas 25. panta 2. punkts;
i)
tā ir minēta 1. punkta g) apakšpunktā ar nosacījumu, ka to atklāj personām, kuras strādā dalībvalstu vai Komisijas labā un ir iesaistītas 1. punkta g) apakšpunktā minētajā iepirkuma konkursa procesā un kuru darba līgums paredz pienākumu glabāt dienesta noslēpumu;
j)
to atklāj, ievērojot spēkā esošos noteikumus par dienesta noslēpumu saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, kad aizritējis 30 mēnešu periods, kas sākas kādā no tālāk minētajiem datumiem:
i)
attiecībā uz 1. punkta a) līdz d) apakšpunktā minēto konfidenciālo informāciju - skaitot no dienas, kad sācies tās izsoles solīšanas periods, kurā konfidenciālā informācija pirmo reizi atklāta;
ii)
attiecībā uz 1. punkta e) apakšpunktā minēto konfidenciālo informāciju - skaitot no dienas, kad beigušās attiecības ar solītāju;
iii)
attiecībā uz 1. punkta f) apakšpunktā minēto konfidenciālo informāciju - skaitot no dienas, kad sagatavots izsoles uzrauga ziņojums vai atzinums;
iv)
attiecībā uz 1. punkta g) apakšpunktā minēto konfidenciālo informāciju - skaitot no dienas, kad informācija sniegta iepirkuma konkursa ietvaros.
4. To, kādi pasākumi veicami, lai nodrošinātu, ka konfidenciālā informācija netiek nelikumīgi izpausta, un kādas ir sekas, ja kāda izsoles platforma vai izsoles uzraugs (ieskaitot personas, kas nodarbinātas to labā) informāciju nelikumīgi izpauž, izklāsta izsoles platformas vai izsoles uzrauga iecelšanas līgumā.
5. Izsoles platforma vai izsoles uzraugs (ieskaitot personas, kas nodarbinātas to labā) to rīcībā nonākušo konfidenciālo informāciju izmanto tikai tālab, lai izpildītu pienākumus vai funkcijas attiecībā uz izsolēm.
6. Šā panta 1. līdz 5. punkts neaizliedz ne informācijas apmaiņu starp izsoles platformu un izsoles uzraugu, ne informācijas apmaiņu starp izsoles platformu vai uzraugu un:
a)
kompetentajām valsts iestādēm, kas pārrauga izsoles platformu;
b)
kompetentajām valsts iestādēm, kas atbildīgas par izmeklēšanu un tiesvedību saistībā ar nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, teroristu finansēšanu, noziedzīgām darbībām vai tirgus ļaunprātīgu izmantošanu;
c)
Komisiju.
Ja saskaņā ar šo punktu ir notikusi konfidenciālas informācijas apmaiņa, neraugoties uz 2. punktu, šo informāciju nedrīkst atklāt citām personām, izņemot tās, kas minētas a), b) un c) apakšpunktā.
7. Ikvienai personai, kas strādā vai strādājusi izsoles platformas vai izsoles uzrauga labā un ir vai ir bijusi iesaistīta izsolēs, ir pienākums glabāt dienesta noslēpumu un nodrošināt konfidenciālas informācijas aizsardzību saskaņā ar šo pantu.
63. pants
Izmantotā valoda
1. Rakstisko informāciju, ko izsoles platforma sniedz saskaņā ar 60. panta 1. un 3. punktu vai izsoles uzraugs sniedz saskaņā 60. panta 2. punktu vai iecelšanas līgumu un ko nepublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, sagatavo valodā, ko parasti lieto starptautisko finanšu jomā.
2. Ikviena dalībvalsts uz sava rēķina var nodrošināt, ka šīs dalībvalsts oficiālajā(-s) valodā(-s) tiek pārtulkota visa 1. punktā minētā informācija par jebkuru izsoles platformu.
Ja dalībvalsts uz sava rēķina nodrošina, ka tiek pārtulkota visa informācija, uz kuru attiecas 1. punkts, kuru sniegusi izsoles platforma, kas iecelta saskaņā ar 26. panta 1. punktu, ikviena dalībvalsts, kas iecēlusi izsoles platformu saskaņā ar 30. panta 1. punktu, uz sava rēķina nodrošina arī to, ka tajā pašā valodā(-s) tiek pārtulkota visa 1. punktā minētā informācija par izsoles platformu, ko tā iecēlusi saskaņā ar 30. panta 1. punktu.
3. Personas, kas iesniedz pieteikumu pielaidei pie solīšanas, un personas, kam ir pielaide pie solīšanas, saskaņā ar 4. punktu izvēlētajā Savienības oficiālajā valodā un ar nosacījumu, ka dalībvalsts ir nolēmusi nodrošināt tulkojumu šajā valodā saskaņā ar 2. punktu, var iesniegt:
a)
pieteikumus par pielaidi pie solīšanas, tostarp visus pamatojošos dokumentus;
b)
solījumus, ieskaitot solījumu atsaukumus un grozījumus;
c)
visus jautājumus saistībā ar a) vai b) apakšpunktu.
Izsoles platforma var pieprasīt apstiprinātu tulkojumu valodā, ko parasti lieto starptautisko finanšu jomā.
4. Personas, kas iesniedz pieteikumu pielaidei pie solīšanas, personas, kam ir pielaide pie solīšanas, un solītāji, kas piedalās izsolē, izvēlas jebkuru oficiālo Savienības valodu, kurā tie saņems visus paziņojumus saskaņā ar 8. panta 3. punktu, 20. panta 10. punktu, 21. panta 4. punktu un 61. panta 3. punktu.
Visa cita izsoles platformas mutvārdu vai rakstveida saziņa ar personām, kas piesakās pielaidei pie solīšanas, personām, kam ir pielaide pie solīšanas, vai solītājiem, kas piedalās izsolē, notiek valodā, kas izvēlēta saskaņā ar pirmo daļu, neradot nekādas papildu izmaksas attiecīgajiem pieteicējiem, personām un solītājiem, ar nosacījumu, ka dalībvalsts ir nolēmusi nodrošināt tulkojumu minētajā valodā saskaņā ar 2. punktu.
Tomēr pat gadījumos, kad dalībvalsts saskaņā ar 2. punktu ir nolēmusi nodrošināt tulkojumu saskaņā ar šī punkta pirmo daļu izvēlētajā valodā, personas, kas iesniedz pieteikumu pielaidei pie solīšanas, personas, kam ir pielaide pie solīšanas, vai solītāji, kas piedalās izsolē, var atteikties no tiesībām saskaņā ar šī punkta otro daļu, attiecīgajai izsoles platformai dodot iepriekšēju rakstisku atļauju izmantot tikai valodu, ko parasti lieto starptautisko finanšu jomā.
5. Dalībvalstis ir atbildīgas par visu to tulkojumu pareizību, kas veikti saskaņā ar 2. punktu.
Personas, kas iesniedz 3. punktā minēto dokumenta tulkojumu, un ikviena izsoles platforma, kas paziņo par tulkotu dokumentu saskaņā ar 4. punktu, ir atbildīgas par to, lai nodrošinātu pareizu dokumenta oriģināla tulkojumu.
XVII NODAĻA
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
64. pants
Apstrīdēšanas tiesības
1. Izsoles platforma nodrošina, ka ir ieviests ārpustiesas mehānisms tādu sūdzību izskatīšanai, kuras iesniegušas personas, kas iesniegušas pieteikumu pielaidei pie solīšanas, solītāji, kam ir pielaide pie solīšanas, vai solītāji, kam pielaide pie solīšanas ir atteikta, atsaukta vai apturēta.
2. Dalībvalstis, kurās tiek pārraudzīts regulētais tirgus, kas iecelts kā izsoles platforma, vai regulētā tirgus dalībnieks, nodrošina, ka ikviens lēmums, ko pieņem ar ārpustiesas mehānisma palīdzību, kurā izskata šā panta 1. punktā minētās sūdzības, ir pienācīgi pamatots un ka uz to attiecas tiesības vērsties tiesā, kā minēts Direktīvas 2004/39/EK 52. panta 1. punktā. Šīs tiesības nekādi neierobežo tiesības iesniegt pārsūdzību tieši tiesā vai kompetentajās administratīvajās iestādēs, kā paredzēts valsts tiesību aktos, ar kuriem transponē Direktīvas 2004/39/EK 52. panta 2. punktu.
65. pants
Kļūdu labošana
1. Par visām kļūdām saistībā ar izdarītajiem maksājumiem un kvotu pārskaitījumiem un nodrošinājuma vai depozīta sniegšanu vai atbrīvošanu saskaņā ar šo regulu, paziņo klīringa sistēmai vai norēķinu sistēmai, tikko šīs kļūdas kāds ievērojis.
2. Klīringa sistēmas vai norēķinu sistēmas veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai izlabotu kļūdas saistībā ar izdarītajiem maksājumu un kvotu pārskaitījumiem un nodrošinājuma vai depozīta sniegšanu vai atbrīvošanu saskaņā ar šo regulu, lai kā tās par šādām kļūdām būtu uzzinājušas.
3. Ja kāda persona, kas gūst labumu no 1. punktā minētās kļūdas, kuru nav iespējams izlabot saskaņā ar 2. pantu, jo kādai trešai pusei - labticīgam pircējam - ir iejaukšanās tiesības, zināja vai tai būtu bijis jāzina par šo kļūdu un par to neziņoja klīringa sistēmai vai norēķinu sistēmai, tā atlīdzina visus radušos zaudējumus.
66. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2010. gada 12. novembra.