NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1042/2010
ze dne 16. listopadu 2010
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Zahájení řízení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení“) informovala Evropská komise dne 18. února 2010 o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) do Unie.
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 4. ledna 2010 podala Evropská asociace výrobců bezdřevého papíru CEPIFINE (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby bezdřevého natíraného papíru v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení.
1.2 Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR a sdružení výrobců (sdružení papírenského průmyslu), zástupce dotčené země, známé dovozce a známé uživatele. Komise o zahájení řízení vyrozuměla také výrobce ve Spojených státech amerických (dále jen „USA“) a sdružení výrobců (sdružení papírenského průmyslu) a v pozdější fázi i jednoho výrobce v Thajsku, jelikož se s USA a Thajskem počítalo jako s možnou obdobnou zemí. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(4)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců, výrobců v Unii a dovozců, kteří nejsou ve spojení, se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorky vybrat, byli všichni známí vyvážející výrobci a jejich známé sdružení (sdružení papírenského průmyslu), všichni známí výrobci v Unii a dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení uvedli za období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 základní informace o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem (vymezeným v oddílu 2.1 níže). Proběhly rovněž konzultace s orgány ČLR.
(5)
Jak je vysvětleno ve 28. bodě odůvodnění níže, dvě čínské skupiny vyvážejících výrobců poskytly požadované informace a souhlasily se zařazením do vzorku. Na základě výše uvedených skutečností bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není u vyvážejících výrobců v ČLR nutný.
(6)
Aby bylo známým vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádostí vyvážejícím výrobcům, o nichž je známo, že se jich to týká, a orgánům ČLR. Jak je vysvětleno ve 33. a 53. bodě odůvodnění níže, jedna skupina vyvážejících výrobců v ČLR požádala o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení a také o individuální zacházení, pokud by šetření prokázalo, že nesplňuje podmínky pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, zatímco druhá skupina vyvážejících výrobců v ČLR požádala o individuální zacházení.
(7)
Jak je vysvětleno ve 29. bodě odůvodnění níže, bylo rozhodnuto, že u výrobců v Unii není výběr vzorku nutný.
(8)
Jak je vysvětleno ve 30. bodě odůvodnění níže, bylo rozhodnuto, že u výrobců, kteří nejsou ve spojení, není výběr vzorku nutný.
(9)
Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o kterých je známo, že se jich to týká, a všem dalším stranám, které o to požádaly ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení, a to jmenovitě žadateli, dalším známým výrobcům v Unii, známým vyvážejícím výrobcům v ČLR a sdružení výrobců (sdružení papírenského průmyslu), zástupcům dotčené země, známým dovozcům, známým uživatelům, známým výrobcům v USA, sdružení výrobců (sdružení papírenského průmyslu) v USA a výrobci v Thajsku.
(10)
Odpovědi na dotazníky a další podání byly obdrženy od dvou skupin čínských vyvážejících výrobců, sdružení vystupujícího jako žadatel (Evropská asociace výrobců bezdřevého papíru neboli „CEPIFINE“), od čtyř výrobců v Unii vystupujících jako žadatelé a od jednoho dalšího výrobce v Unii, 16 dovozců a obchodníků, kteří nejsou ve spojení, 17 uživatelů a od 3 sdružení tiskařského a papírenského průmyslu a od jednoho výrobce v USA, s nimiž se počítalo jako se srovnatelnou zemí.
(11)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné, aby mohla analyzovat žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení a aby mohla předběžně rozhodnout o dumpingu, výsledné újmě a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii a jejich sdružení:
-
CEPIFINE, Brusel, Belgie,
-
Sappi Fine Paper Europe, Brusel, Belgie,
-
skupina LECTA (CARTIERE DEL GARDA SpA, Riva del Garda, Itálie, CONDAT SAS, Le Plessis Robinson, Francie, a TORRASPAPEL, S.A., Barcelona, Španělsko), Barcelona, Španělsko,
-
skupina Burgo Group spa, Altavilla Vicentina, Itálie, a společnosti, které jsou s ní ve spojení, tj. Burgo Distribuzione srl, Milán, Itálie, a Ebix sa, Barcelona, Španělsko,
-
Papierfabrik Scheufelen GmbH, Lenningen, Německo.
b)
Vyvážející výrobci v ČLR:
1)
Sinar Mas Paper (China) Investment Co Ltd, holdingová společnost skupiny Asia Pulp & Paper Group (dále jen „APP“)
-
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, město Zhenjiang, provincie Jiangsu, ČLR,
-
Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, město Suzhou, provincie Jiangsu, ČLR,
-
Ningbo Zhonghua Paper Co., Ltd, město Ningbo, provincie Zhejiang, ČLR,
-
Ningbo Asia Pulp & Paper Co., Ltd, město Ningbo, provincie Zhejiang, ČLR.
2)
Skupina Chenming Paper Group (dále jen „Chenming“)
-
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, město Shouguang, provincie Shandong, ČLR,
-
Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, město Shouguang, provincie Shandong, ČLR.
c)
Společnosti ve spojení s vyvážejícími výrobci v ČLR:
-
Gold East (Hongkong) Trading Co., Ltd., Hongkong,
-
Chenming (HK) Limited, Hongkong,
-
Asia Pulp & Paper Italia SRL, Padova, Itálie.
d)
Dovozci v Unii:
-
Cartaria Subalpina, Turín, Itálie,
-
Middleton Paper, Walsall, Spojené království,
-
Paperlinx, Northampton, Spojené království.
(12)
S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážejícího výrobce v ČLR, kterému nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, proběhla inspekce na místě s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů ze srovnatelné země, v tomto případě USA, a to v prostorách této společnosti:
-
S.D. Warren Company d/b/a Sappi Fine Paper North America, Boston, Massachusetts, USA.
1.3 Období šetření a posuzované období
(13)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(14)
Dotčeným výrobkem je bezdřevý natíraný papír, což je papír, kartón nebo lepenka, natíraný na jedné nebo na obou stranách (nikoli papír, kartón nebo lepenka kraft), v listech (arších) nebo kotoučích, o plošné hmotnosti nejméně 70 g/m2, avšak nejvýše 400 g/m2, a bělosti vyšší než 84 (měřeno podle normy ISO 2470-1), pocházející z ČLR (dále jen „dotčený výrobek“) v současnosti kódů CN ex 4810 13 20, ex 4810 13 80, ex 4810 14 20, ex 4810 14 80, ex 4810 19 10, ex 4810 19 90, ex 4810 22 10, ex 4810 22 90, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10, ex 4810 99 30 a ex 4810 99 90.
(15)
Bezdřevý natíraný papír je vysoce jakostní papír, kartón a lepenka všeobecně používané k tisku materiálů určených ke čtení, jako jsou například časopisy, katalogy, výroční zprávy, ročenky. Dotčený výrobek zahrnuje jak listy (archy), tak kotouče vhodné pro použití v archových tiskařských strojích (kotouče určené k rozřezání). Kotouče vhodné pro použití v archových tiskařských strojích jsou určeny k tomu, aby byly před tiskem rozřezány na archy, a jsou tudíž považovány za nahraditelné a za přímo soutěžící s archy.
(16)
Dotčený výrobek nezahrnuje kotouče vhodné pro použití v kotoučových strojích. Kotouče vhodné pro použití v kotoučových strojích jsou definovány jako kotouče, které při zkoušce ISO podle normy ISO 3783:2006 na určení pevnosti v tahu metodou vzrůstající rychlosti za použití zkušebního přístroje IGT (elektrického modelu) vykáží výsledek nižší než 30 N/m v příčném směru (cross-direction, CD) a výsledek nižší než 50 N/m v podélném směru výroby na stroji (machine direction, MD). Také, na rozdíl od kotoučů používaných v archových tiskařských strojích, se kotouče určené pro použití v kotoučových tiskařských strojích obvykle vkládají do těchto tiskařských strojů přímo a předem se nerozřezávají.
(17)
Jedna ze zúčastněných stran namítla, že výrobek, který je předmětem tohoto šetření, je příliš úzce vymezen a že by do něho měly být zahrnuty i kotouče bezdřevého natíraného papíru určené pro kotoučové tiskařské stroje. Tato strana tvrdila, že kotouče pro kotoučové stroje a kotouče zahrnuté do oblasti působnosti tohoto šetření (kotouče určené k rozřezání a archy) mají stejné základní technické a fyzikální vlastnosti a nejsou navzájem rozlišitelné. Kromě toho tvrdila, že oba tyto druhy se používají pro vysoce kvalitní tisk, a že jsou proto do určité míry vzájemně zaměnitelné.
(18)
Šetření však na rozdíl od výše uvedeného tvrzení potvrdilo, že skutečně existují zřetelně rozdílné technické a fyzikální vlastnosti, jako je vlhkost a tuhost, které papír používaný v kotoučových strojích odlišují od papíru používaného při archovém tisku. Šetření dále potvrdilo, že technické vlastnosti uvedené v 16. bodě odůvodnění výše jsou charakteristické výhradně pro kotouče papíru vhodné k použití v kotoučových tiskařských strojích. V důsledku těchto rozdílů nelze papír používaný v kotoučových strojích nebo papír používaný v archových strojích používat ve stejném typu tiskařského stroje, a proto nejsou vzájemně zaměnitelné. Je třeba poznamenat, že všechny strany souhlasily s tím, že uvedené dva druhy papíru se od sebe odlišují pevností povrchu a pevností v tahu.
(19)
Navíc uvedená strana tvrdila, že odběratelé považují bezdřevý natíraný papír ve formě listů (archů), kotoučů určených k rozřezání a kotoučů pro kotoučové stroje za jeden jediný trh, a proto jsou distribuční kanály stejné. Rozdílné technické vlastnosti se odrážejí jen v malých cenových rozdílech u těchto skupin výrobků.
(20)
Šetření však odhalilo, že uvedené dva typy kotoučů jsou nezaměnitelné také z ekonomického hlediska, protože kotouče určené pro kotoučový tisk se používají při velkoobjemovém tisku a obvykle se vyrábějí na zakázku a vyžadují dodání v přesně určenou dobu, a proto nejsou tyto výrobky skladovány zprostředkovateli, nýbrž jsou zasílány přímo konečným uživatelům, tzn. že se také prodávají prostřednictvím odlišného distribučního kanálu než kotouče používané při archovém tisku. Odlišný výrobní postup a odlišné úspory z rozsahu při tisku se odrážejí ve výrazných cenových rozdílech.
(21)
Na tomto základě byla tato tvrzení zamítnuta.
(22)
Stejná strana tvrdila, že pevnost v tahu není vhodnou technickou vlastností pro odlišení těchto výrobků, protože tato zkouška je obecného charakteru a výsledky zkoušky kromě toho mohou být ovlivněné vlhkostí zkoušeného papíru. Tato strana dále tvrdila, že na základě některých dalších zkoušek provedených na vzorku bezdřevého natíraného papíru používaného pro kotoučový tisk (včetně výrobků vyráběných výrobním odvětvím Unie) je zřejmé, že tyto výrobky nespadají do současné definice výrobku, což by dokazovalo, že kritérium „pevnosti v tahu“ není na odlišení bezdřevého natíraného papíru používaného pro kotoučový tisk od bezdřevého natíraného papíru používaného pro archový tisk vhodné. Za prvé, v souvislosti s tvrzením, že vlhkost papíru může způsobit, že výsledky zkoušky podle normy ISO 3783:2006 nejsou spolehlivé, nebyl předložen žádný důkaz. Za druhé, pokud jde o provádění zkoušek na vzorcích bezdřevého natíraného papíru používaného pro kotoučový tisk, tyto zkoušky nebyly provedeny nezávislým expertem a spolehlivost a objektivnost těchto zkoušek se proto považovaly za nedostatečné k tomu, aby byl na jejich základě učiněn jakýkoliv závěr. Pevnost v tahu se tedy předběžně považovala za spolehlivou technickou vlastnost pro odlišení bezdřevého natíraného papíru používaného pro kotoučový tisk od bezdřevého natíraného papíru používaného pro archový tisk.
(23)
V průběhu šetření některé zúčastněné strany také tvrdily, že z rozsahu šetření by měly být vyloučeny vícevrstvý papír a vícevrstvý kartón a lepenka (dle definice v následujícím bodě odůvodnění). Tvrdily, že vícevrstvý papír a vícevrstvý kartón a lepenka mají odlišné fyzikální vlastnosti, například několik vrstev, vyšší tuhost a nižší hustotu, a že je konečné použití těchto výrobků odlišné, neboť se obvykle používají pro výrobu skládačkových krabic a obalových materiálů. Tyto strany nakonec tvrdily, že jednovrstvý papír, kartón a lepenku a vícevrstvý papír, kartón a lepenku lze navzájem snadno rozlišit podle jejich fyzického vzhledu.
(24)
Vícevrstvý papír, kartón a lepenka, definované ve vysvětlivkách k harmonizovanému systému k číslu 4805, jsou výrobky získané stlačením dvou či více vrstev vlhké buničiny, z nichž alespoň jedna má jiné vlastnosti než ostatní. Tyto rozdíly mohou být způsobeny vlastnostmi použité buničiny (např. recyklovaný odpad), výrobním postupem (např. mechanický či chemický), nebo stupněm zpracování (např. nebělené, bělené nebo barvené), má-li buničina stejné vlastnosti a je-li vyrobena stejným postupem.
(25)
Šetření ukázalo, že vícevrstvý papír, kartón a lepenka mají skutečně některé odlišné fyzikální a technické vlastnosti, konkrétně mají několik vrstev buničiny, což jim poskytuje větší tuhost. Vícevrstvý papír, kartón a lepenka se vyrábí odlišným výrobním postupem, který vyžaduje jiný papírenský stroj, než který se používá při výrobě bezdřevého natíraného papíru, jelikož se při výrobním postupu navrství několik vrstev buničiny do podoby jediného výrobku. A konečně, vícevrstvý papír, kartón a lepenka slouží k odlišným účelům (hlavně jako obalový materiál) ve srovnání s bezdřevým natíraným papírem, který se používá pro vysoce kvalitní tisk propagačních materiálů, časopisů apod. Vícevrstvý papír, kartón a lepenka definované ve 24. bodě odůvodnění se proto předběžně považují za výrobek, který není dotčeným výrobkem. V důsledku toho se uvedené kódy KN, které se vztahují na dovoz vícevrstvého papíru, kartónu a lepenky, předběžně vyjímají z oblasti působnosti šetření.
(26)
A konečně, jeden čínský výrobce tvrdil, že tzv. „lepenka“ (nebo také „kartón“), by měla být vyloučena z oblasti působnosti šetření, protože nespadá pod definici bezdřevého papíru (ať už natíraného, či nikoli) kvůli údajným rozdílům ve své hmotnosti, tloušťce a tuhosti. Bylo zjištěno, že výrazy „lepenka“ a „kartón“ se obvykle používají pro papír obsahující látky o vysoké hustotě, které činí papír obecně těžším, tzn. že „lepenka“ a „kartón“ se běžně definují jako papír o hmotnosti vyšší než 224 g/m2. Šetření však odhalilo, že rozdíl v hmotnosti nemá významný dopad na zbývající fyzikální a technické vlastnosti a konečná užití, jež by lepenku/kartón odlišily od dotčeného výrobku. Rovněž je třeba poznamenat, že, jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, veškerý bezdřevý natíraný papír o hmotnosti nejméně 70 g/m2, avšak nejvýše 400 g/m2, byl výslovně zahrnut do definice dotčeného výrobku. Proto se lepenka/kartón předběžně považuje za dotčený výrobek.
2.2 Obdobný výrobek
(27)
Bylo zjištěno, že dotčený výrobek, výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR a na domácím trhu v USA, které předběžně sloužily jako srovnatelná země, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný na trhu Unie výrobci v Unii mají tytéž základní fyzikální a technické vlastnosti i stejná základní užití. Proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení předběžně považují za obdobné.
3. VÝBĚR VZORKŮ
3.1 Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR
(28)
Pouze dvě skupiny vyvážejících výrobců v ČLR se přihlásily a odpověděly na žádost o poskytnutí údajů týkajících se výběru vzorku, která byla součástí oznámení o zahájení. Jedna skupina (Chenming) zastupuje 2 vyvážející výrobce ve spojení, zatímco druhá skupina (APP) zastupuje 4 vyvážející výrobce ve spojení. Spolupracující vyvážející výrobci představují celkový vývoz dotčeného výrobku z ČLR do Unie. Za těchto okolností Komise rozhodla, že výběr vzorku není u vyvážejících výrobců v ČLR nutný.
3.2 Výběr vzorku výrobců v Unii
(29)
Vzhledem k potenciálně vysokému počtu výrobců v Unii se v oznámení o zahájení v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení předpokládal výběr vzorku. Po přezkoumání předložených informací a vzhledem ke skutečnosti, že se ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení přihlásili pouze čtyři výrobci v Unii, však bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný. Čtyři spolupracující výrobci byli považováni za reprezentativní (při pokrytí 61 % celkové výroby) pro výrobní odvětví Unie definované v 77. bodě odůvodnění. Informace poskytnuté spolupracujícími společnostmi byly ověřeny na místě a byly použity pro analýzu mikroekonomických ukazatelů, jak je uvedeno v 90. bodě odůvodnění.
3.3 Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(30)
Vzhledem k potenciálně vysokému počtu dovozců se v oznámení o zahájení řízení v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení předpokládal výběr vzorku. Avšak po přezkoumání předložených informací a vzhledem k nízkému počtu dovozců, kteří projevili ochotu spolupracovat, bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný.
4. DUMPING
4.1 Obecná metodika
(31)
Pro spolupracující vyvážející výrobce v ČLR byla použita obecná metodika uvedená níže.
4.2 Zacházení jako v tržním hospodářství
(32)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty vyvážející výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Tato kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
1)
obchodní rozhodnutí a náklady reagují na tržní signály bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě;
2)
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (dále jen „IAS“) a používané ve všech oblastech;
3)
neexistují žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství;
4)
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zajišťují právní jistotu a stabilitu;
5)
převody měn se provádějí podle tržních směnných kurzů.
(33)
Pouze jedna skupina vyvážejících výrobců (tj. APP) v ČLR požádala o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení. Tato zúčastněná strana předložila 33 formulářů žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství s odkazem na své čtyři vyvážející výrobce ve spojení a řadu dalších společností ve spojení, které se podílejí na výrobě dotčeného výrobku, tzn. celulózek, chemiček, lesních společností (výrobců z dodavatelského odvětví) a domácích obchodních společností.
(34)
Vzhledem k vysokému počtu žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství bylo považováno za vhodné omezit inspekce na místě za účelem předběžného šetření na čtyři vyvážející výrobce z této skupiny.
(35)
Komise si vyžádala všechny informace, které považovala za potřebné, a v prostorách čtyř vyvážejících výrobců ve spojení si ověřila veškeré informace uvedené v žádostech o zacházení jako v tržním hospodářství.
(36)
Bylo konstatováno, že zacházení jako v tržním hospodářství by nemělo být přiznáno, neboť žádný z nich nesplňuje první, druhé a třetí kritérium stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(37)
Pokud jde o kritérium č. 1, byly zjištěny nesrovnalosti týkající se obchodních rozhodnutí a nákladů. Bylo zjištěno, že v mnoha případech neexistuje žádný doklad o platbách za převod akcií společností. Kromě toho příspěvky buď od státem vlastněných akcionářů, nebo od subjektů ve spojení ve formě stálých aktiv nebo pozemků a výdajů převedených na akcie nebyly nezávisle ohodnoceny. A konečně, v jednom případě byly akcie z jednoho státem vlastněného akcionáře převedeny na jednu ze společností skupiny APP za netržní cenu. Pokud jde o náklady, šetření ukázalo, že vzhledem k metodice, kterou skupina používala k evidenci surovinových vstupů, chybí doklady o nákladech na pořízení hlavních surovinových vstupů. V důsledku toho bylo konstatováno, že tito čtyři vyvážející výrobci ve spojení neprokázali, že splňují kritérium č. 1.
(38)
Pokud jde o kritérium č. 2, bylo zjištěno, že byly přehlíženy zásadní principy Mezinárodních účetních standardů (IAS) a zejména IAS 1 (tzn. akruální princip, vzájemné započítávání, nedostatek obezřetnosti a přesnosti zachycení transakcí), a to jak v účtech, tak v jejich auditu, což zpochybnilo spolehlivost účetnictví společností. V důsledku toho bylo konstatováno, že tito čtyři vyvážející výrobci ve spojení neprokázali, že splňují kritérium č. 2.
(39)
Pokud jde o kritérium č. 3, šetření odhalilo existenci významných zkreslení ohledně práv k užívání pozemků, která se týkají čtyř vyvážejících výrobců ve spojení. Tato zkreslení vedou k závěru, že práva k užívání pozemků nejsou udělována a spravována v souladu s podmínkami tržního hospodářství. Na místě bylo také zjištěno, že existují výrazná zkreslení týkající se poskytování půjček ze strany čínského bankovního/finančního sektoru čtyřem vyvážejícím výrobcům. Většina půjček byla poskytnuta bankami s významným majetkovým podílem státu, přičemž existují jasné náznaky, že finanční instituce při určování úvěruschopnosti skupiny zohlednily obecné státní průmyslové politiky, což vedlo k poskytování půjček společnostem, které byly ve špatné finanční situaci. Vzhledem ke všem výše uvedeným skutečnostem bylo tudíž konstatováno, že tito čtyři vyvážející výrobci ve spojení neprokázali, že splňují kritérium č. 3.
(40)
Skupina APP a výrobci v Unii dostali příležitost se k výše uvedeným zjištěním vyjádřit.
(41)
Výrobci v Unii s výše uvedenými zjištěními souhlasili. Zpochybnili rovněž tvrzení čínské vyvážející skupiny, pokud jde o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, neboť Komise současně provádí antisubvenční šetření.
(42)
Čínská vývozní skupina s výše uvedenými zjištěními nesouhlasila.
(43)
Pokud jde o kritérium č. 1, uvedla, že převod akcií společností skupiny a platby za tento převod nejsou pro toto kritérium rozhodující, jelikož toto kritérium vyžaduje, aby společnosti přijímaly obchodní rozhodnutí v reakci na tržní signály. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že nedostatky zjištěné při posuzování žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství (tj. neexistence dokladů o platbách za převody akcií, nepřiměřeně nízké částky zaplacené státem vlastněným akcionářům za převod akcií, neexistence nezávislého ohodnocení aktiv, jimiž jednotlivé subjekty přispěly do společného jmění) skutečně mají dopad na podnikatelská rozhodnutí. Skutečnost, že se společnost může vyhnout platbám za převody akcií, používat podhodnocená nebo nadhodnocená aktiva ve svém akciovém kapitálu a provádět se státem vlastněnými společnostmi převody akcií, které nemají hospodářské vysvětlení nebo zdůvodnění, má skutečně přímý dopad na její finanční situaci a její schopnost přijímat rozhodnutí v reakci na tržní signály.
(44)
Co se týče surovin, bylo namítnuto, že Komise měla prošetřit, zda dodavatelé surovin pro čínskou skupinu nakupovali své vstupy za tržní ceny. Rovněž bylo uvedeno, že zjištění Komise jsou chybná. V této souvislosti je třeba poznamenat, že šetření prokázalo, že je prakticky nemožné zpětně zjistit, co skupina platí za nákupy jakéhokoli druhu surovin.
(45)
Pokud jde o kritérium č. 2, bylo namítnuto, že EU uznala čínské účetní standardy (GAAP) jako rovnocenné se standardy IFRS/IAS. V této souvislosti je třeba poznamenat, že posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství se provádí v souladu s IAS, a nikoli s čínskými účetními standardy. V každém případě, a zejména s ohledem na tvrzení o rovnocennosti obou souborů standardů, by bylo normální předpokládat, že nedostatky zjištěné v této souvislosti měly být zdůrazněny auditorem. Skupina APP zpochybnila, že její společnosti porušují prvky pravidel IAS uvedené v hodnocení žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství (akruální princip, zásada přesného zachycení transakcí a vzájemné započítávání). Předložené připomínky nicméně nenarušily zjištění stávajícího šetření.
(46)
Pokud jde o kritérium č. 3, a zejména o práva k užívání pozemků, bylo namítnuto, že toto kritérium se týká výrazných zkreslení přenesených z netržního systému, a nikoli státních zásahů takového druhu, který je běžný v zemích s tržním hospodářstvím. Bylo tedy uvedeno, že zkreslení zjištěná v souvislosti s přidělováním práv k užívání pozemků nejsou specifická jen pro ČLR, nýbrž existují i v Evropě, jelikož se jedná o omezení uložená orgány, jejichž úlohou je přilákat investory a zajistit, aby investice byly v souladu s příslušnými regulatorními požadavky. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že v žádném případě není účelem šetření zjistit, zda by mohla existovat nějaká zkreslení v Unii. Šetřením se navíc zjistilo, že přidělování pozemků přímo souviselo se sadou přísných pravidel (co se týče podmínek pronájmu a sazeb nájemného) vyplývajících přímo z bývalého netržního systému. Tato pravidla popisují centrálně plánovaný systém, který není v souladu s principy tržního hospodářství.
(47)
Pokud jde o půjčky, bylo namítnuto, že zjištění Komise jsou spekulativní. V tomto ohledu je třeba připomenout, že šetření zjistilo jednoznačnou souvislost mezi schopností skupiny dosáhnout bankovního financování a plněním cílů stanovených čínským centrálně plánovaným hospodářským systémem. Bylo také uvedeno, že zkreslení zjištěná Komisí mohou spočívat nanejvýš v subvencích. Byla tudíž vznesena námitka, že jelikož současně probíhá antisubvenční šetření, nemohou být tyto údajné subvence důvodem pro zamítnutí žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. V této souvislosti je třeba poznamenat, že v rámci posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství bylo zjištěno, že existují zkreslení, co se týče poskytování půjček čínským bankovním/finančním sektorem. Jedná se o zkreslení přenesené z netržního hospodářského systému, které nemá žádnou souvislost s tím, zda by mohl být dopad těchto skutečností považován za napadnutelné subvence, či nikoli.
(48)
V průběhu předběžného šetření skupina APP předložila vyjádření, v nichž tvrdí, že této skupině čínských vyvážejících výrobců musí být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, aby se zabránilo dvojímu započítání společně se současně probíhajícím antisubvenčním šetřením. Bylo namítnuto, že poskytování státních subvencí je součástí posouzení ohledně zacházení jako v tržním hospodářství, má vliv na zjištění při tomto posuzování, a bude tudíž řešeno v rámci souběžného antisubvenčního šetření. Na podporu těchto tvrzení dotyčná zúčastněná strana rovněž odkázala na zásadu proporcionality a právo na řádnou správu.
(49)
Tuto námitku je nutno zamítnout z následujících důvodů. Za prvé je třeba poznamenat, že kritéria pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství jsou jasně stanovena v základním nařízení a jsou vyjmenována ve 32. bodě odůvodnění výše. Skutečnost, že v současné době probíhá antisubvenční šetření, nezbavuje orgán provádějící šetření jeho povinnosti zajistit, aby byly splněny podmínky pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Za druhé, otázka „dvojího započítání“ antidumpingového a vyrovnávacího cla se řídí ustanoveními příslušných právních předpisů EU, zejména čl. 14 odst. 1 základního nařízení a čl. 24 odst. 1 druhého pododstavce nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (3), a není závislá na tom, zda je, či není dotčenému vývozci přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. V každém případě, jelikož je navrhované prozatímní antidumpingové clo pro všechny spolupracující čínské subjekty založeno na úrovni pro odstranění újmy, a nikoli na dumpingovém rozpětí, jakákoli námitka ohledně dvojího započtení je neplatná.
(50)
U dvou ze čtyř vyvážejících výrobců ve spojení bylo zjištěno, že vyrábějí pouze vícevrstvou lepenku uvedenou v 23. bodě odůvodnění výše. V tomto ohledu je třeba připomenout, že bylo předběžně konstatováno, že vícevrstvá lepenka by měla být z definice výrobku, který je předmětem stávajícího šetření, vyloučena. Pokud by tudíž bylo prozatímní zjištění ohledně definice výrobku potvrzeno, nebude se zjištění ohledně zacházení jako v tržním hospodářství na tyto dva vyvážející výrobce ve spojení pro toto řízení vztahovat.
(51)
V souladu s praxí EU, pokud jedna společnost ve spojení, která souvisí s výrobou a prodejem dotčeného výrobku, nemá nárok na přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, nelze zacházení jako v tržním hospodářství přiznat ani příslušné skupině společností ve spojení. Proto se konstatuje, že společnostem patřícím do skupiny APP nelze zacházení jako v tržním hospodářství přiznat.
4.3 Individuální zacházení
(52)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné celostátní clo stanoví pro země spadající pod tento článek s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení pro přiznání individuálního zacházení. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné podobě a pouze pro orientaci:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích,
-
měnové přepočty jsou prováděny podle tržních směnných kursů a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.
(53)
O individuální zacházení požádaly obě čínské skupiny vyvážejících výrobců (tj. APP a Chenming).
(54)
Na základě dostupných informací ověřených během inspekcí na místě bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobci jak ze skupiny APP, tak ze skupiny Chenming splňují požadavky stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(55)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se předběžně stanoví, že příslušným spolupracujícím vyvážejícím výrobcům by mohlo být přiznáno individuální zacházení.
4.4 Běžná hodnota
4.4.1 Srovnatelná země
(56)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení je nutno u vyvážejících výrobců, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovit běžnou hodnotu na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty na trhu třetí země s tržním hospodářstvím (srovnatelné země).
(57)
V oznámení o zahájení Komise uvedla, že pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR hodlá jako vhodnou srovnatelnou zemi použít USA, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(58)
Jedna skupina spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR zaslala své připomínky vyjadřující skepsi, pokud jde o použití USA jako vhodné srovnatelné země, a navrhla jako alternativu Thajsko. Pokud jde o USA, bylo namítnuto, že jeden z výrobců v USA je pravděpodobně společností ve spojení s jedním z žadatelů v EU. Bylo rovněž uvedeno, že výrobci v USA jsou zapojeni do souběžně probíhajícího řízení proti stejnému čínskému výrobku, že výrobci v USA jsou silně subvencováni a že mají zastaralé vybavení.
(59)
Komise požádala všechny zúčastněné strany o připomínky k návrhu této zúčastněné strany. Výrobci v Unii s použitím Thajska jako vhodné srovnatelné země nesouhlasili a zpochybnili argumenty čínské strany, pokud jde o výrobce v USA. Thajská společnost uvedená v podání čínské strany byla oslovena, avšak spolupráci při šetření písemně odmítla. Žádný jiný vyvážející výrobce dotčeného výrobku v Thajsku nebyl znám.
(60)
Komise požádala o spolupráci výrobce v USA. Dopisy a příslušné dotazníky byly zaslány třem známým společnostem uvedeným v podnětu a členům příslušného sdružení výrobců papíru. Z oslovených společností pouze jeden výrobce předložil informace nezbytné pro stanovení běžné hodnoty a souhlasil se spoluprací při šetření.
(61)
Šetřením bylo zjištěno, že USA mají konkurenční trh s obdobným výrobkem. Skutečnost, že USA uložily antidumpingové a vyrovnávací clo na dovoz papírových výrobků z ČLR, nelze považovat za důvod proti použití USA jako srovnatelné země, jelikož v uvedené zemi existuje dostatečná úroveň hospodářské soutěže. Pokud jde o tvrzení ohledně subvencování a zastaralého zařízení v USA, je třeba poznamenat, že tato tvrzení musela být zamítnuta, jelikož na jejich podporu nebyl předložen žádný konkrétní důkaz a neexistují žádné relevantní ověřitelné informace. Pokud jde o vztah mezi spolupracujícím výrobcem v USA a společností jednoho výrobce v Unii, je třeba poznamenat, že v tomto ohledu je rozhodující, že vztahy mezi spolupracujícím výrobcem v potenciální srovnatelné zemi a společností v Unii nemají vliv na údaje o běžné hodnotě. Šetření neprokázalo žádný takový vliv, co se týče informací získaných v USA.
(62)
Šetření dále odhalilo, že objem výroby spolupracujícího výrobce v USA představuje podstatně více než 5 % objemu čínského vývozu dotčeného výrobku do Unie, a tudíž je tato výroba, pokud jde o objem, reprezentativní. Co se týče kvality, technických specifikací a standardů obdobného výrobku v USA, nebyly ve srovnání s čínskými výrobky zjištěny žádné výrazné celkové rozdíly. Proto byl trh USA považován za dostatečně reprezentativní pro stanovení běžné hodnoty pro ČLR.
(63)
Vzhledem ke všem výše uvedeným skutečnostem bylo předběžně konstatováno, že USA představují vhodnou srovnatelnou zemi v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
4.4.2 Stanovení běžné hodnoty
(64)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota určena na základě ověřených informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi, jak je uvedeno níže:
(65)
Bylo zjištěno, že domácí prodej výrobce obdobného výrobku v USA je reprezentativní, co se týče objemu, ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie jediným spolupracujícím vyvážejícím výrobcem v ČLR.
(66)
Rovněž se zkoumalo, zda lze domácí prodej považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku, přičemž byl za tímto účelem stanoven podíl ziskového prodeje každého druhu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření. Jelikož objem ziskového prodeje obdobného výrobku u každého druhu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje daného druhu výrobku nebo byla vážená průměrná cena u daného druhu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr cen ziskového prodeje na domácím trhu během období šetření.
(67)
Je třeba poznamenat, že spolupracující výrobce v USA během období šetření vyráběl a prodával na trhu v USA všechny druhy obdobného výrobku.
4.5 Vývozní cena
(68)
Co se týče skupiny APP, je nutno poznamenat, že u dvou ze čtyř vyvážejících výrobců ve spojení bylo zjištěno, že vyrábějí pouze vícevrstvou lepenku uvedenou ve 23. bodě odůvodnění výše. V tomto ohledu je třeba připomenout, že bylo předběžně konstatováno, že vícevrstvá lepenka by měla být z definice výrobku, který je předmětem stávajícího šetření, vyloučena. Údaje o vývozních cenách poskytnuté těmito dvěma společnostmi byly tudíž z výpočtu dumpingu vyloučeny.
(69)
Vyvážející výrobci uskutečňovali vývoz do Unie i) prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem mimo Unii, nebo ii) prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení se sídlem v Unii.
(70)
Pokud vývoz do Unie probíhal prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem mimo Unii, byla vývozní cena stanovena na základě cen výrobku v okamžiku, kdy jej tyto obchodní společnosti ve spojení prodaly do Unie, tzn. nezávislému odběrateli, v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných.
(71)
Pokud vývoz do Unie probíhal prostřednictvím jedné obchodní společnosti ve spojení se sídlem v Unii, byly vývozní ceny početně zjištěny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě cen, za které byl dovezený výrobek poprvé dále prodán nezávislým odběratelům v Unii. Přitom bylo přihlédnuto ke všem nákladům vzniklým mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, správních a režijních nákladů a zisku dosaženého v Unii dovozní společností během období šetření. Pokud jde o ziskové rozpětí, nemohl být použit skutečný zisk obchodníka ve spojení, neboť tyto ceny byly v důsledku vztahu mezi vyvážejícím výrobcem a obchodníkem ve spojení nespolehlivé. Příslušné ziskové rozpětí tak bylo stanoveno na přiměřené úrovni, mnohem níže než jaká je míra zisku uvedená ve 155. bodě odůvodnění, jejíž dosažení by bylo možno u tohoto druhu obchodních operací běžně očekávat.
4.6 Srovnání
(72)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(73)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. U vyvážejících výrobců v ČLR, kteří byli zařazeni do šetření, byly tam, kde to bylo na místě a odůvodněné, provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu a pojištění, v nákladech na úvěry, ve slevách na konci roku, v provizích, v reklamacích z důvodu jakosti a v bankovních poplatcích.
4.7 Dumpingové rozpětí
(74)
Dumpingové rozpětí u spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR bylo stanoveno v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty v členění podle druhů výrobku s váženým průměrem vývozní ceny v členění podle druhů výrobku, jak je stanoveno výše.
(75)
Na základě výše uvedené metodiky byla určena následující prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením:
Vyvážející výrobce
Dumpingové rozpětí
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, město Zhenjiang, provincie Jiangsu, ČLR
43,9 %
Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, město Suzhou, provincie Jiangsu, ČLR
43,9 %
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, město Shouguang, provincie Shandong, ČLR
63 %
Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, město Shouguang, provincie Shandong, ČLR
63 %
(76)
Z informací z podnětu a od spolupracujících čínských vyvážejících výrobců je patrné, že v ČLR existují i další známí výrobci dotčeného výrobku. Nicméně s ohledem na skutečnost, že uvedený objem vývozu byl shledán vyšším než údaj o dovozu získaný z Eurostatu, byla úroveň spolupráce považována za vysokou a celostátní dumpingové rozpětí pro ČLR bylo stanoveno za použití dumpingového rozpětí stanoveného u spolupracujících společností s nejvyšší individuální celní sazbou, tj. 63 %.
5. VÝROBCI V UNII
5.1 Výroba v Unii
(77)
Během období šetření vyrábělo obdobný výrobek 14 známých výrobců a někteří další velmi malí výrobci v Unii. Odhaduje se, že údaj poskytnutý sdružením CEPIFINE představuje 98 % výroby výrobců v Unii. Na tomto základě bylo odhadnuto, že celková výroba v Unii během období šetření činila asi 5 270 000 tun. Výrobci v Unii tvořící celkovou výrobu Unie představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(78)
Výroba bezdřevého natíraného papíru je energeticky a kapitálově náročná. Z tohoto důvodu se uplatňují úspory z rozsahu, které vysvětlují koncentraci výroby do několika velkých společností, doplněných o menší výrobce, kteří se zaměřují na zeměpisně blízké trhy. Většinu trhu Unie pokrývá pět podobně velkých výrobců s výrobními závody po celé Evropě. Velká část bezdřevého natíraného papíru představuje výrobek komoditního typu, s nímž se obchoduje hlavně prostřednictvím obchodníků a velkoobchodníků s papírem. Tyto distribuční kanály se vyznačují vysokým stupněm koncentrace kupní síly a transparentnosti cen prostřednictvím cenových nabídek.
(79)
Jak je uvedeno v 17. bodě odůvodnění, jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že bezdřevý natíraný papír vhodný pro kotoučové tiskařské stroje by měl být zahrnut do oblasti působnosti tohoto šetření. Na základě tohoto tvrzení by podle této strany nemělo výrobní odvětví Unie, které podalo podnět, ve stávajícím řízení dostatečně silnou pozici. Vzhledem k závěrům uvedeným ve 20. a 22. bodě odůvodnění, tedy že bezdřevý natíraný papír vhodný pro kotoučové tiskařské stroje a bezdřevý natíraný papír používaný při archovém tisku jsou dva různé výrobky, muselo být toto tvrzení zamítnuto.
6. ÚJMA
6.1 Spotřeba v Unii
(80)
Spotřeba byla stanovena na základě těchto údajů:
-
údaje Eurostatu o dovozu ze třetích zemí, náležitě upravené na základě informací poskytnutých výrobci Unie ohledně výrobků, na které se nevztahuje toto řízení. Šetřením bylo na základě předložených dokladů zjištěno, že tyto předpoklady byly přiměřené a oprávněné,
-
ověřená výše celkového objemu vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR na trh Unie, jelikož bylo zjištěno, že vykázaný objem vývozu je vyšší než údaje o dovozu získané z Eurostatu,
-
celkový prodej všech výrobců v Unii na trhu Unie zjištěný na základě informací poskytnutých sdružením CEPIFINE.
(81)
Na tomto základě byla celková spotřeba v Unii zjištěna takto:
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
Spotřeba v Unii
2006
2007
2008
2009/OŠ
Tuny
5 308 275
5 508 183
5 384 770
4 572 057
Index
100
104
101
86
Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník, upravené údaje Eurostatu a údaje poskytnuté sdružením CEPIFINE.
(82)
Celkově spotřeba v Unii v posuzovaném období klesla o 14 %. Bylo zjištěno, že spotřeba nejprve mezi lety 2006 a 2007 vzrostla o 4 %, načež mezi rokem 2007 a obdobím šetření klesla o 18 %. Snížení spotřeby v roce 2008 a v období šetření bylo způsobeno nižší poptávkou, zejména v první polovině roku 2009 v důsledku hospodářského útlumu.
6.2 Dovoz do Unie z ČLR
(83)
Jak je uvedeno v 80. bodě odůvodnění výše, bylo zjištěno, že ověřená výše celkového objemu prodeje dotčeného výrobku uskutečněného spolupracujícími vývozci z ČLR na trhu Unie byla vyšší než údaje o objemu dovozu vykázané Eurostatem. Jelikož byly ověřené informace považovány za přesnější než dostupné statistické údaje, byl celkový objem dovozu z ČLR stanoven na základě ověřených informací poskytnutých spolupracujícími společnostmi. Objem prodeje spolupracujících společností, u nichž bylo zjištěno, že v posuzovaném období vyvážely pouze vícevrstvou lepenku, byl z celkového dovozu vyloučen, protože bylo předběžně konstatováno, jak je vysvětleno ve 24. bodě odůvodnění, že vícevrstvý papír, kartón a lepenka by neměly být považovány za dotčený výrobek. Jelikož se údaje o dovozu dotčeného výrobku týkají pouze dvou společností, bylo z důvodu zachování jejich důvěrné povahy považováno za vhodné vykázat je v podobě indexu.
Tabulka 2
Celkový dumpingový dovoz z ČLR
Celkový dovoz z ČLR
2006
2007
2008
2009/OŠ
Objemy (index)
100
218
212
283
Podíl na trhu (index)
100
210
209
329
Ceny (v EUR/t)
677
661
657
621
Index
100
98
97
92
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(84)
Objem celkového dovozu z ČLR během posuzovaného období dramaticky vzrostl téměř na trojnásobek. V důsledku toho jeho podíl na trhu významně stoupl z přibližně 1 % v roce 2006 na více než 4 % v období šetření. To je nutno posuzovat na pozadí klesající spotřeby, která se ve stejné době snížila o 14 %. Průměrné ceny dumpingového dovozu z ČLR vykázaly během posuzovaného období pokles o 8 %.
6.2.1 Cenové podbízení
(85)
Za účelem analýzy cenového podbízení byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých druhů výrobku prodávaných výrobci v Unii odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z ČLR prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající cla a náklady po dovozu.
(86)
Jak je vysvětleno v 28. bodě odůvodnění, spolupráce ze strany čínských vývozců byla velmi intenzivní a má se za to, že pokrývá celkový objem vývozu z ČLR do Unie během období šetření. Vzhledem k tomu, že u dvou čínských vyvážejících výrobců, kteří se původně přihlásili, bylo shledáno, že dotčený výrobek na trh Unie nevyvážejí, jak je vysvětleno ve 50. bodě odůvodnění, nebyl dovoz jejich výrobků vzat pro účely analýzy cenového podbízení v úvahu.
(87)
Srovnání ukázalo, že v období šetření byl dotčený dumpingový výrobek z ČLR prodáván v Unii za ceny, které byly průměrně o 5,6 % nižší než prodejní ceny výrobců v Unii. Úroveň rozpětí cenového podbízení je třeba posuzovat na pozadí vysoké úrovně transparentnosti cen podporované cenovými nabídkami, která je pro distribuční trh s bezdřevým natíraným papírem charakteristická.
6.3 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie a spolupracujících výrobců v Unii
6.3.1 Předběžné poznámky
(88)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo šetření dopadů dumpingového dovozu na výrobce v Unii posouzení všech hospodářských ukazatelů s významem pro posouzení stavu výrobců v Unii od roku 2006 do konce období šetření.
(89)
Makroekonomické prvky (výroba, kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst a velikost dumpingových rozpětí) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie, a to na základě informací poskytnutých sdružením CEPIFINE.
(90)
Analýza mikroekonomických prvků (průměrných jednotkových cen, zaměstnanosti, mezd, produktivity, zásob, ziskovosti, peněžního toku, investic, návratnosti investic, schopnosti získávat kapitál) byla provedena na úrovni výrobců v Unii, a to na základě informací, které byly od nich obdrženy a řádně ověřeny.
(91)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že jeden ze spolupracujících výrobců plně nespolupracoval, neboť prý byl ve spojení s jiným výrobcem v Evropské unii prostřednictvím 1) akciového podílu a 2) společného podniku (joint venture) spočívajícího v dohodách o výhradním prodeji a dodávkách surovin. Šetřením se však potvrdilo, že akciový podíl daného výrobce z EU je zanedbatelný a nachází se pod hranicí stanovenou v článku 143 prováděcího předpisu k celnímu kodexu (4). Dohody mezi těmito dvěma společnostmi kromě toho neobsahují žádné prvky, na jejichž základě by se dal vyvodit závěr, že vztah mezi těmito společnostmi přesahuje běžný obchodní vztah kupujícího a prodávajícího.
6.3.2 Údaje týkající se výrobního odvětví Unie (makroekonomické ukazatele)
6.3.2.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 3
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2006
2007
2008
2009/OŠ
Výroba (v tunách)
6 483 462
6 635 377
6 381 324
5 164 475
Index
100
102
98
80
Kapacita (v tunách)
7 032 734
7 059 814
6 857 226
6 259 129
Index
100
100
98
89
Využití kapacity
92 %
94 %
93 %
83 %
Index
100
102
101
90
Zdroj: Údaje poskytnuté sdružením CEPIFINE.
(92)
Jak je patrné z výše uvedené tabulky, výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila o 20 %. Je třeba poznamenat, že navzdory nárůstu spotřeby Unie mezi léty 2006 a 2008 přibližně o 1 % klesla výroba výrobního odvětví Unie v této době o 2 %, zatímco mezi rokem 2008 a obdobím šetření významně klesla v návaznosti na pokles spotřeby Unie.
(93)
Od roku 2000 vynaložili výrobci v Unii zásadní restrukturalizační úsilí zaměřené na řešení nadměrné strukturální kapacity. Prostřednictvím konsolidace a uzavírání papíren snížilo výrobní odvětví Unie svou kapacitu výroby bezdřevého natíraného papíru mezi rokem 2006 a obdobím šetření přibližně o 770 000 tun, tj. o 11 %.
(94)
I přes pokles celkové kapacity se míra využití ještě více snížila, a to z 92 % v roce 2006 na 83 % v období šetření. K hlavnímu poklesu došlo v době od roku 2008 do období šetření. Je třeba poznamenat, že vysoké využití kapacity je důležitým faktorem pro dlouhodobou životaschopnost výrobců papíru, a to v důsledku vysokých investic do stálých aktiv. Proto byla míra využití kapacity během období šetření považována za nízkou.
6.3.2.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(95)
Údaje o prodeji uvedené v tabulce níže se týkají objemu prodaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie.
Tabulka 4
Objem prodeje a podíl na trhu
2006
2007
2008
2009/OŠ
Objem prodeje (v tunách)
4 921 141
4 999 524
4 875 841
4 008 354
Index
100
102
99
81
Podíl na trhu
93 %
91 %
91 %
88 %
Index
100
98
98
95
Zdroj: Údaje poskytnuté sdružením CEPIFINE.
(96)
Zatímco spotřeba Unie vzrostla mezi léty 2006 a 2007 o 4 % (viz 81. bod odůvodnění výše), objem prodeje dotčeného výrobku uskutečňovaného výrobním odvětvím Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie vzrostl během téže doby jen o 2 %. To znamená, že výrobní odvětví Unie nemohlo ze zvýšené spotřeby v tomto období v plném rozsahu těžit. A kromě toho, zatímco mezi rokem 2008 a obdobím šetření spotřeba v Unii klesla o 15 %, objem prodeje všech výrobců v Unii se snížil ještě víc, a sice o 18 %. Objem prodeje výrobního odvětví Unie se po malém zvýšení v roce 2007 v důsledku toho trvale a významně snižoval, což se projevilo snížením podílu na trhu během posuzovaného období o 5 procentních bodů.
6.3.2.3 Růst
(97)
Vzhledem k vývoji během posuzovaného období byl pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie o 19 % daleko výraznější než 14 % pokles spotřeby Unie. V důsledku toho také významně poklesl o 5 procentních bodů podíl výrobního odvětví Unie na trhu během stejného období.
6.3.2.4 Velikost dumpingových rozpětí
(98)
Prozatímní dumpingová rozpětí pro ČLR, uvedená výše v oddílu o dumpingu, jsou významná. Vzhledem k objemu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečných dumpingových rozpětí považovat za zanedbatelný.
6.3.3 Údaje týkající se spolupracujících výrobců v Unii (mikroekonomické ukazatele)
6.3.3.1 Průměrné jednotkové ceny spolupracujících výrobců v Unii
(99)
Průměrné prodejní ceny ze závodu, za něž spolupracující výrobci v Unii prodávali dotčený výrobek odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie, se v roce 2007 zvýšily, poté se snížily a do roku 2009 se vrátily téměř na stejnou úroveň jako na začátku posuzovaného období. Celkově zůstaly ceny bezdřevého natíraného papíru v průběhu let stabilní.
Tabulka 5
Ceny výrobců v Unii
Ceny výrobců v Unii
2006
2007
2008
2009/OŠ
Průměrná cena (EUR/t)
692
717
691
695
Index
100
104
100
100
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
6.3.3.2 Stav zásob
(100)
Zásoby v období šetření představovaly asi 10 % objemu výroby. Stav zásob spolupracujících výrobců v Unii se během posuzovaného období zvýšil o 14 %, a to zejména mezi léty 2006 a 2007 a později mezi rokem 2008 a obdobím šetření. Toto zvyšování se pozoruhodně časově shodovalo s prudkým nárůstem levného dumpingového dovozu z ČLR.
Tabulka 6
Stav zásob
Stav zásob
2006
2007
2008
2009/OŠ
Zásoby (v tunách)
278 265
298 547
296 387
318 489
Index
100
107
107
114
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
6.3.3.3 Zaměstnanost, mzdy a produktivita
Tabulka 7
Zaměstnanost
Zaměstnanost
2006
2007
2008
2009/OŠ
Zaměstnanost v ekvivalentech plného pracovního úvazku (FTE)
7 756
7 487
7 207
6 197
Index
100
97
93
80
Mzdové náklady (v EUR/FTE)
54 053
54 948
57 026
58 735
Index
100
102
105
109
Produktivita (v jednotkách/FTE)
453
478
486
457
Index
100
106
107
101
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(101)
V důsledku uzavření některých papíren a konsolidace spolupracujících výrobců v Unii se během posuzovaného období počet zaměstnanců výrazně snížil, a to o 11 % (téměř 900 pracovních míst). Je třeba poznamenat, že uvedené údaje o zaměstnanosti pro období šetření jsou zkreslené o počet zaměstnanců, jež získal jeden ze spolupracujících výrobců v Unii na začátku období šetření. Pokud by se nezohlednil vliv této akvizice na uvedený ukazatel, pokles zaměstnanosti by dosahoval 20 %.
(102)
Nárůstu efektivity bylo dosaženo zvýšením a udržením vysokého výkonu na jednoho zaměstnance dokonce i v době značného propouštění v letech 2007 a 2008. Na návrat produktivity v období šetření na úroveň roku 2006 je třeba nahlížet v souvislosti s omezováním výroby, kdy ke snižování počtů zaměstnanců dochází s určitým zpožděním po poklesu výroby. Mzdové náklady trvale rostly, přičemž za posuzované období se zvýšily celkem o 10 %.
6.3.3.4 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic
Tabulka 8
Ziskovost
2006
2007
2008
2009/OŠ
Ziskovost
-1,13 %
-0,21 %
-2,60 %
2,03 %
Změna (100 = 2006)
+0,92 %
-1,47 %
+3,16 %
Peněžní tok (v tisících EUR)
260 047
211 036
172 570
336 753
Index
100
81
66
129
Investice (v tisících EUR)
151 900
151 027
127 845
98 220
Index
100
99
84
65
Návratnost investic
-0,73 %
-0,54 %
-2,73 %
0,39 %
Změna (100 = 2006)
+0,19 %
-2,00 %
+1,12 %
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(103)
Spolupracující výrobci v Unii utrpěli v letech 2006 až 2008 ztráty a finanční situace se začala zlepšovat teprve v roce 2009, kdy světová cena buničiny, která je hlavní surovinou, výrazně klesla v důsledku hospodářského útlumu. Snížení cen buničiny v roce 2009 dosáhlo 19 % z průměrné ceny v roce 2008, což bylo považováno za mimořádně velký pokles, který přímo přispěl ke zlepšení finanční situace v období šetření.
(104)
Trend, který vykazuje peněžní tok, tj. schopnost výrobců samofinancovat své činnosti, do značné míry odráží vývoj ziskovosti. V důsledku toho vykazuje peněžní tok mimořádné zvýšení v období šetření díky klesajícím cenám buničiny. Návratnost investic vykázala nepříznivý vývoj v souladu se zápornými výsledky zisku dosaženými spolupracujícími výrobci v Unii do roku 2008 a kladným trendem během období šetření v důsledku mimořádných úspor nákladů díky nízkým cenám buničiny.
(105)
V návaznosti na výše uvedené skutečnosti se schopnost spolupracujících výrobců v Unii investovat snížila, jelikož se během posuzovaného období s výjimkou období šetření výrazně zhoršil peněžní tok. V důsledku toho investice během posuzovaného období klesly o 35 % a omezily se na instalaci kogeneračních zařízení, která výrobcům v Unii pomohla zmírnit vliv neustále rostoucích nákladů na energii.
6.3.3.5 Schopnost získávat kapitál
(106)
Papírenský průmysl se obecně vyznačuje vysokou zadlužeností spojenou s významnými investicemi do stálých aktiv. V důsledku ztrát utrpěných během převážné části posuzovaného období byla narušena také schopnost spolupracujících výrobců v Unii získávat kapitál a financovat své aktivity za přiměřených finančních nákladů. Tak tomu bylo zejména v roce 2008, kdy musel být jeden ze spolupracujících výrobců v Unii refinancován při významné výši rizikové prémie, zatímco nejmenší spolupracující výrobce se v roce 2008 dostal do platební neschopnosti a převzal jej jiný výrobce v Unii.
6.4 Závěr o újmě
(107)
Šetření prokázalo, že se během posuzovaného období zhoršovala většina ukazatelů újmy, jako je objem výroby (-20 %), využití kapacity (-10 %), objem prodeje na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení (-19 %), a podíl na trhu (-5 procentních bodů). Kromě toho byly až do roku 2008 vážně postiženy ukazatele újmy související s finančními výsledky spolupracujících výrobců v Unii, jako je návratnost investic a ziskovost. Náhlé zvýšení ziskovosti v období šetření bylo způsobeno čistě dočasným a výjimečným poklesem světových cen buničiny v období šetření. Je třeba poznamenat, že i během období šetření byla míra ziskovosti velmi nízká a nebyla považována za faktor, který by mohl změnit závěr, že spolupracující výrobci v Unii byli ve velmi slabé finanční pozici.
(108)
Šetření také ukázalo, že výše uvedený obraz újmy lze vysvětlit zejména skutečností, že i přes své restrukturalizační úsilí a zlepšení produktivity nebyli spolupracující výrobci v Unii schopni zvýšit své ceny bezdřevého natíraného papíru nad úroveň pokrývající náklady. Je to způsobeno hlavně cenovým podbízením ze strany čínských vývozců během období šetření, které má významný vliv na trhu, kde je vysoká transparentnost cen. V období šetření se spolupracujícím výrobcům v Unii podařilo snížit své výrobní náklady prostřednictvím dalšího zlepšování produktivity a v důsledku poklesu cen buničiny, ke kterému došlo zejména v druhé polovině období šetření. Jelikož se zlepšila rovnováha nabídky a poptávky na trhu v důsledku snahy výrobců řešit strukturální nadbytek kapacity prostřednictvím konsolidace a uzavírání výrobních závodů, mohly být ceny bezdřevého natíraného papíru udržovány na stabilní úrovni. Spolupracující výrobci v Unii však nebyli schopni zvýšit své prodejní ceny na úroveň, která by poskytla takové míry ziskovosti, které jsou nezbytné pro dlouhodobou životaschopnost.
(109)
Jak je uvedeno v 17. bodě odůvodnění, jedna strana tvrdila, že bezdřevý natíraný papír používaný pro kotoučové tiskařské stroje by měl být zahrnut do rozsahu působnosti současného šetření. Na základě tohoto tvrzení strana uvedla, že vynětím tohoto výrobku ze stanovení podstatné újmy a analýzy trendů se zkreslil obraz o újmě. Na základě závěrů uvedených ve 20. a 22. bodě odůvodnění, tedy že bezdřevý natíraný papír používaný pro kotoučové tiskařské stroje a bezdřevý natíraný papír používaný při archovém tisku jsou různé výrobky, však bylo toto tvrzení zamítnuto.
(110)
Stejná strana tvrdila, že pohlcení jednoho výrobce v Unii jedním ze spolupracujících výrobců v Unii v roce 2008 bylo důkazem, že tento spolupracující výrobce v Unii je v poměrně dobrém stavu. Za prvé je třeba poznamenat, že podstatná újma se posuzuje na základě situace výrobního odvětví Unie, a nikoli na základě konkrétní situace jediného výrobce. Jak je uvedeno v 107. bodě odůvodnění výše, většina ukazatelů újmy vykázala během sledovaného období záporný trend prokazující zhoršení situace výrobního odvětví Unie. Akvizice byla navíc považována za součást restrukturalizačního úsilí výrobního odvětví Unie během posuzovaného období. V každém případě je třeba poznamenat, že při analýze makroekonomických ukazatelů, jako je objem výroby, kapacita, objem prodeje a podíl na trhu, měla tato akvizice neutrální účinek, jelikož makroekonomické ukazatele se posuzují s ohledem na všechny výrobce v Unii tvořící výrobní odvětví Unie definované v 77. bodě odůvodnění. Jinými slovy, tyto faktory by měly v případě změny vlastnictví zůstat celkově nezměněné.
(111)
Na základě výše uvedených skutečností se předběžně konstatuje, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
7. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
7.1 Úvod
(112)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení se zkoumalo, zda byla podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobena dumpingovým dovozem z dotčené země. Dále byly zkoumány i další známé činitele jiné než dumpingový dovoz, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu, aby se zajistilo, že jakákoli újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připisována dumpingovému dovozu.
7.2 Účinek dumpingového dovozu
(113)
Je třeba poznamenat, že trh Unie s bezdřevým natíraným papírem se vyznačuje vysokým stupněm koncentrace kupní síly a transparentnosti cen prostřednictvím cenových nabídek. Bezdřevý natíraný papír je navíc výrobkem komoditního typu a neumožňuje významné cenové rozdíly mezi různými zdroji. Velká část výrobků se prodává prostřednictvím obchodníků, kteří nutí výrobní odvětví Unie udržovat ceny v souladu s levným a dumpingovým dovozem. Proto mají ceny dováženého bezdřevého natíraného papíru, z něhož 35 % pocházelo během období šetření z ČLR, obecně významný vliv na úroveň cen na trhu Unie.
(114)
Šetření ukázalo, že objem dumpingového dovozu z ČLR během posuzovaného období dramaticky vzrostl (+ 183 %). Dumpingový dovoz z ČLR se od roku 2006 do roku 2007 nejprve zdvojnásobil, zatímco ceny byly v roce 2007 o 2 % nižší než v předchozím roce. V roce 2008 zůstal dovoz z ČLR stabilní, zatímco průměrné ceny klesly o další 1 %. Objem čínského dovozu (+ 71 %) a jeho podíl na trhu (+ 120 %) v období šetření opět dramaticky vzrostly, přičemž ceny se snížily (- 5 %) a byly nižší než ceny spolupracujících výrobců v Unii o 5,6 %, čímž vyvíjely tlak na ceny na trhu Unie a bránily výrobcům v Unii ve zvýšení jejich cen na ziskovou úroveň.
(115)
Je nutno připomenout, že během posuzovaného období spotřeba v Unii klesla o 14 %. Výrobní odvětví Unie čelilo značnému poklesu objemu prodeje (o 19 %). Tento pokles prodeje však byl mnohem výraznější než pokles poptávky a vedl ke snížení podílu na trhu o 5 procentních bodů. Čínský dovoz zároveň zvýšil svůj podíl na trhu přibližně o 3 procentní body. To ukazuje, že podíl výrobního odvětví Unie na trhu z velké části převzal dumpingový dovoz z ČLR.
(116)
Má se tudíž za to, že pokračující tlak vyvíjený na trhu Unie levným dumpingovým dovozem z ČLR výrobnímu odvětví Unie neumožnil přizpůsobit své prodejní ceny zvýšeným nákladům na suroviny, zvláště v roce 2008, kdy ceny buničiny dosáhly nejvyšších hodnot. To vedlo ke ztrátě podílu na trhu a snížení ziskovosti výrobního odvětví Unie.
(117)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem bylo předběžně konstatováno, že výrazný nárůst levného dumpingového dovozu z ČLR měl značně záporný vliv na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
7.3 Vliv dalších činitelů
7.3.1 Vývoj spotřeby na trhu Unie
(118)
Jak je uvedeno v 82. bodě odůvodnění výše, spotřeba bezdřevého natíraného papíru v Unii se v roce 2007 nejprve zvýšila, načež v roce 2008 a v období šetření klesla. Během posuzovaného období celé výrobní odvětví Unie přišlo o část svého podílu na trhu. Jeden ze spolupracujících vývozců v ČLR tvrdil, že snížení objemu prodeje u výrobního odvětví Unie a jeho podílu na trhu bylo způsobeno poklesem spotřeby, který byl důsledkem hospodářské krize a rozšíření elektronických médií.
(119)
Přestože nelze přehlížet, že tento nepříznivý vývoj spotřeby Unie mezi rokem 2007 a obdobím šetření, ať už byly jeho příčiny jakékoli, měl záporný dopad na situaci výrobního odvětví Unie, pokud jde o objem prodeje a výrobu, stojí rovněž za zmínku, že se čínským vývozcům v téže době a zejména od roku 2008 do roku 2009 podařilo zvýšit svůj objem prodeje a podíl na trhu prostřednictvím cenového tlaku, jejž dumpingový dovoz na trhu způsoboval. Má se tudíž za to, že zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie bylo způsobeno především výrazným nárůstem dumpingového dovozu z ČLR a cenovým podbízením uplatňovaným čínskými vývozci, a nikoli klesající spotřebou. Přestože pokles poptávky k újmě přispěl, nemohl narušit příčinnou souvislost mezi utrpěnou podstatnou újmou a zvýšením dumpingového dovozu.
7.3.2 Ceny suroviny
(120)
Průměrné výrobní náklady spolupracujících výrobců v Unii se mírně zvýšily (o 2 %) mezi lety 2006 a 2008 a klesly o 5 % v období šetření. Šetření ukázalo, že náklady spolupracujících výrobců v Unii na výrobu bezdřevého natíraného papíru obecně sledovaly stejný trend jako vývoj cen buničiny, jedné z hlavních surovin při výrobě papíru. Průměrná cena buničiny se mezi roky 2006 a 2008 zvýšila o 8 % a poté od konce roku 2008 do posledního měsíce období šetření prudce klesala. Cena buničiny byla v roce 2009 průměrně o 19 % nižší než v předchozím roce.
(121)
Při neexistenci dumpingu působícího újmu by bylo možno očekávat pravidelné úpravy cen tak, aby odrážely vývoj jednotlivých složek výrobních nákladů. Až do roku 2008 k tomu však nedocházelo. Výrobci v Unii byli ve skutečnosti nuceni udržovat nízké prodejní ceny, i když ceny buničiny v roce 2008 rostly, aby mohli konkurovat levnému dumpingovému dovozu z ČLR, což v té době vedlo k značnému poklesu jejich ziskovosti. V období šetření se situace zlepšila v důsledku abnormálního poklesu cen buničiny, zatímco ceny bezdřevého natíraného papíru se podařilo ve stejné době udržet na stabilní úrovni. Avšak i v tomto výjimečném období stále velmi nízké úrovně zisku nedovolily spolupracujícím výrobcům v Unii zotavit se z dopadů pokračujících dumpingových praktik. Navzdory snížení nákladů na surovinu se skutečně ještě nepodařilo zvýšit cenové hladiny natolik, aby bylo dosaženo solidních ziskových rozpětí nezbytných pro provozovatele této kapitálově náročné výroby.
(122)
Vyslovuje se tudíž předběžný závěr, že dumpingový dovoz z ČLR, který byl levnější než ceny spolupracujících výrobců v Unii, stlačil ceny na trhu Unie a zabránil spolupracujícím výrobcům v Unii zvýšit prodejní ceny tak, aby pokryli své náklady nebo dosáhli přiměřené ziskovosti. Vzhledem k tomu, že ceny suroviny v období šetření výrazně klesaly, bylo konstatováno, že nemohly mít vliv na podstatnou újmu, kterou výrobní odvětví Unie během téže doby utrpělo.
7.3.3 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(123)
Vedle dumpingového dovozu byla jakožto jeden ze známých činitelů, které se mohly spolupodílet na újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie, posuzována rovněž vývozní výkonnost, aby se prokázalo, že dumpingovému dovozu není přičítána možná újma způsobená těmito ostatními faktory. Tato analýza ukázala, že během posuzovaného období vývoz spolupracujících výrobců v Unii určený subjektům, které nejsou ve spojení, představoval důležitou část jejich prodeje (kolem 27 %). Přestože objem vývozu v posuzovaném období rovněž klesl o 9 %, byla ztráta objemu méně výrazná než ztráta objemu prodeje na trhu Unie (19 %). Proto se dospělo k závěru, že snížením objemu vývozu nelze vysvětlit úroveň újmy, kterou spolupracující výrobci v Unii utrpěli. Vzhledem k tomu, že vývoz hraje důležitou úlohu při udržování vysoké úrovně využití kapacity, aby se pokryly vysoké fixní náklady na investice do strojního zařízení, bylo konstatováno, že ačkoliv se vývozní výkonnost zhoršovala, měl vývoz celkově kladný vliv. V souladu s tím se má za to, že i když snížení vývozní aktivity mohlo přispět k celkovému zhoršení situace výrobního odvětví Unie, na druhé straně zmírnilo ztráty utrpěné na trhu Unie, a tudíž nejsou takové, aby narušily příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(124)
Jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že výrobní odvětví Unie utrpělo výrazný pokles vývozu v důsledku silného kurzu eura vůči americkému dolaru a že újma způsobená tímto činitelem by neměla být přičítána dovozu z ČLR. Jak je uvedeno výše, zhoršení vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie, ať už jsou příčiny takového zhoršení jakékoli, není hlavním důvodem újmy, kterou výrobci utrpěli, a nenarušuje tudíž příčinnou souvislost uvedenou ve 117. bodě odůvodnění.
7.3.4 Dovoz z jiných třetích zemí
(125)
Vývoj objemu a cen dovozu z jiných třetích zemí od roku 2006 do období šetření byl následující:
Tabulka 9
Dovoz ze třetích zemí
2006
2007
2008
2009/OŠ
Švýcarsko
Dovoz (v tunách)
194 748
191 636
226 736
172 233
Index
100
98
116
88
Podíl na trhu
3,7 %
3,5 %
4,2 %
3,8 %
Index
100
95
115
103
Cena (v EUR/t)
787
782
758
793
Index
100
99
97
105
Indonésie
Dovoz (v tunách)
19 834
30 714
27 178
49 877
Index
100
155
137
251
Podíl na trhu
0,4 %
0,6 %
0,5 %
1,1 %
Index
100
149
135
292
Cena (v EUR/t)
855
818
845
681
Index
100
96
99
80
Jižní Korea
Dovoz (v tunách)
45 154
65 251
46 498
46 068
Index
100
145
103
102
Podíl na trhu
0,9 %
1,2 %
0,9 %
1,0 %
Index
100
139
102
118
Cena (v EUR/t)
562
669
664
618
Index
100
119
118
110
Všechny ostatní země
Dovoz (v tunách)
58 623
70 984
62 844
100 711
Index
100
121
107
172
Podíl na trhu
1,1 %
1,3 %
1,2 %
2,2 %
Index
100
117
106
199
Cena (v EUR/t)
962
860
914
824
Index
100
89
95
86
Zdroj: Eurostat.
(126)
K hlavním ostatním třetím zemím vyvážejícím bezdřevý natíraný papír na trh Unie patří především Švýcarsko, Indonésie a Jižní Korea. Z vývoje objemů dovozu je patrné, že zvýšení dovozu z ČLR bylo výraznější než z jakékoli jiné z ostatních třetích zemí. Co se týče dovozu ze Švýcarska, ten byl prodáván vždy za podstatně vyšší ceny než výrobky dovážené z ČLR. Podíl švýcarských výrobků na trhu zůstal poměrně stabilní s výjimkou roku 2008, kdy se přechodně zvýšil na více než 4 %, načež v období šetření opět klesl přibližně na úroveň roku 2006. Bezdřevý natíraný papír dovážený ze Švýcarska byl tvořen především výrobou jedné společnosti vlastněné jedním ze spolupracujících výrobců v Unii a vyšší jednotkové ceny mohly být spojeny s různými druhy sortimentní skladby a prodejní struktury. Pokud jde o dovoz z Indonésie, ten se do Unie uskutečňoval také za vyšší ceny než v případě čínských výrobků, s výjimkou období šetření, kdy ceny klesly, velmi pravděpodobně z velké části v důsledku poklesu cen buničiny. Výsledný nárůst dovozu, který však během období šetření zůstal v objemovém vyjádření na nízké úrovni, vedl k podílu na trhu, který v té době také zůstal na nízké úrovni. Dovoz z Jižní Koreje přicházel do Unie v malých množstvích během celého posuzovaného období a podíl na trhu zůstal neměnný. I když byly korejské dovozní ceny srovnatelné s dovozními cenami z ČLR, korejské ceny nevykazovaly trvale klesající tendenci, jak tomu bylo u čínského dovozu po celé posuzované období. Dovoz ze všech dalších zemí měl podstatně vyšší ceny než dovoz z ČLR a objemy dovozu byly nízké.
(127)
Na základě výše uvedených skutečností se předběžně konstatuje, že dovoz z těchto třetích zemí nepřispěl k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
7.3.5 Strukturální nadbytek kapacity
(128)
Jeden spolupracující vývozce v ČLR tvrdil, že újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena jeho nadměrnou kapacitou. Snížení kapacity a konsolidace výrobního odvětví Unie proto nebyly důsledkem čínského dovozu, nýbrž je třeba považovat je za opatření proti nadměrné kapacitě. Šetření však ukázalo, že výrobní odvětví Unie utrpělo ztráty v posuzovaném období, a to zejména v roce 2008, navzdory restrukturalizaci výrobců, protože, jak je uvedeno výše ve 113. až 117. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Unie stále nedokázalo zvýšit své ceny na úroveň přesahující jeho náklady. Tato situace byla způsobena hlavně cenovým tlakem ze strany dumpingového dovozu, který probíhal za ceny nižší, než byly ceny výrobního odvětví Unie. Toto tvrzení proto muselo být zamítnuto.
7.4 Závěr o příčinné souvislosti
(129)
Výše uvedená analýza prokázala, že se během posuzovaného období podstatně zvýšil objem levného dovozu pocházejícího z ČLR i jeho podíl na trhu. Kromě toho bylo zjištěno, že tento dovoz probíhal za dumpingové ceny, které byly nižší než ceny, jež si na trhu Unie za podobné druhy výrobků účtovalo výrobní odvětví Unie.
(130)
Uvedené zvýšení objemu levného dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu se časově shodovalo s celkovým snížením poptávky na trhu Unie mezi rokem 2006 a obdobím šetření a také s nepříznivým vývojem podílu výrobců v Unii na trhu v téže době. Ve stejné době byl zaznamenán nepříznivý vývoj hlavních ukazatelů hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie, jak je uvedeno ve 107. bodě odůvodnění.
(131)
Zkoumání ostatních známých činitelů, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, ukázalo, že tyto činitele nejsou takové, aby narušily příčinnou souvislost zjištěnou mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
(132)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
8. ZÁJEM UNIE
8.1 Předběžná poznámka
(133)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro konstatování, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijmout prozatímní antidumpingová opatření. Za tímto účelem a v souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení byl na základě všech předložených důkazů zvážen pravděpodobný dopad možných opatření na výrobce v Unii, dovozce, obchodníky, distributory a uživatele dotčeného výrobku a rovněž pravděpodobné následky nepřijetí opatření.
8.2 Výrobní odvětví Unie
(134)
Výrobní odvětví Unie jako celek tvoří 14 známých výrobců, kteří podle odhadu sdružení CEPIFINE představují zhruba 98 % výroby bezdřevého natíraného papíru v Unii. Výrobci působí v různých členských státech Unie a v souvislosti s výrobou dotčeného výrobku přímo zaměstnávají více než 11 000 lidí.
(135)
Dva ze známých výrobců se postavili proti zahájení šetření, avšak neposkytli žádné další informace a nespolupracovali při šetření. Na základě dostupných informací a zejména na základě údajů poskytnutých sdružením CEPIFINE, jež ukázaly zhoršení situace výrobního odvětví Unie, však lze důvodně předpokládat, že tyto dvě společnosti byly dumpingovým dovozem rovněž nepříznivě ovlivněny. Nespolupráce tedy nebyla považována za známku toho, že by se jejich situace lišila od situace ostatních výrobců v Unii.
(136)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Je třeba připomenout, že většina ukazatelů újmy během posuzovaného období vykazovala záporný trend. Vážné dopady se projevily zejména u ukazatelů újmy týkajících se finanční výkonnosti spolupracujících výrobců v Unii, jako je například ziskovost a návratnost investic, a to navzdory mírnému zlepšení v období šetření. Pokud by nebyla přijata opatření, hospodářská situace výrobního odvětví Unie by se s velkou pravděpodobností dále zhoršovala.
(137)
Předpokládá se, že uložením prozatímních antidumpingových cel se na trhu Unie obnoví účinné a spravedlivé obchodní podmínky, které výrobnímu odvětví Unie umožní upravit ceny bezdřevého natíraného papíru tak, aby odrážely jednotlivé složky nákladů. Lze očekávat, že uložení prozatímních opatření by výrobnímu odvětví Unie umožnilo získat zpět přinejmenším část podílu na trhu, o který přišlo během posuzovaného období, což by mělo další kladný dopad na jeho hospodářskou situaci a ziskovost.
(138)
Byl tudíž učiněn závěr, že uložení prozatímních antidumpingových opatření na dovoz bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z ČLR by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
8.3 Dovozci a obchodníci
(139)
Dotazníky byly zaslány čtrnácti známým nezávislým dovozcům a obchodníkům v Unii, kteří nejsou ve spojení a byli uvedeni v podnětu. V průběhu šetření se přihlásilo několik dalších obchodníků (ve výrobním odvětví nazývaných též „kupci“). Nakonec spolupracovalo v rámci šetření devatenáct společnosti, i když někteří z těchto respondentů poskytli pouze částečné informace. Bylo zjištěno, že dovozci působí na trhu také jako obchodníci, a proto budou všechny tyto zúčastněné strany nadále označovány jen jako „obchodníci“.
(140)
Šetření ukázalo, že všichni obchodníci nakupovali bezdřevý natíraný papír z několika zdrojů a hlavně od výrobců v Unii. Pět obchodníků vůbec nenakupovalo bezdřevý natíraný papír dovážený z ČLR nebo jej nakupovalo jen příležitostně. Sedm společností, které poskytly kvantitativní informace o svých nákupech dotčeného výrobku, představovalo dohromady 47 % celkového dovozu z ČLR. Dovoz, včetně dovozu z ČLR, představoval pouze omezenou část jejich celkového podnikání a jakýkoli nepříznivý dopad navrhovaných opatření bude tudíž pravděpodobně zanedbatelný. Všichni obchodníci uvedli, že bezdřevý natíraný papír vyráběný v Unii má velmi podobnou kvalitu jako bezdřevý natíraný papír vyráběný v ČLR a navzájem jsou tyto výrobky zaměnitelné. Šetření kromě toho potvrdilo, že existuje velké množství jiných dovozních zdrojů a obchodníci se mohou přeorientovat na tyto jiné zdroje dodávek, přinejmenším v dlouhodobém horizontu.
(141)
Dva dovážející obchodníci spoléhali při svých nákupech bezdřevého natíraného papíru hlavně na čínské zdroje. Obě tyto společnosti uvedly, že budou obtížně nakupovat výrobky od výrobců v Unii, protože bude nutno dodržovat tradiční prodejní kanály v důsledku minimálních objednacích množství požadovaných výrobci a distribučních smluv, jež se musí dodržovat. To však přímo neovlivnilo dostupnost bezdřevého natíraného papíru od výrobců v Unii, jelikož ti měli k dispozici dostatečnou volnou kapacitu. Toto tvrzení proto muselo být zamítnuto.
(142)
Pokud jde o možnost přenést případné zvýšení nákladů na své zákazníky, všichni spolupracující obchodníci se odvolávali na značnou transparentnost cen na trhu Unie a uváděli, že by mohli zvýšit své prodejní ceny pro konečné zákazníky pouze v případě, že by se cenová úroveň v Unii obecně zvýšila. Na tomto základě a vzhledem k tomu, že zamýšlený účinek antidumpingových cel spočívá mimo jiné ve zvýšení hladiny cen v Unii tak, aby pokrývaly náklady, se předpokládá, že dovozci by proto dokázali případné zvýšení cen způsobené antidumpingovým clem přenést alespoň zčásti na své zákazníky. Je třeba také poznamenat, že jak je uvedeno výše, bylo zjištěno, že čínský dovoz tvoří jen velmi malou část celkového podnikání obchodníků, a proto by byl účinek antidumpingového cla obecně zanedbatelný. A konečně, má se také za to, že dovozci dosahují vyšší ziskovosti ze svého dalšího prodeje bezdřevého natíraného papíru nakupovaného od výrobců v ČLR, a proto by také byli schopni spokojit se s menším ziskem v důsledku toho, že by sami absorbovali alespoň částečné zvýšení nákladů.
(143)
Uložení prozatímních opatření by tudíž nemělo mít na dovozce a obchodníky celkově významný nepříznivý dopad.
8.4 Uživatelé
(144)
Dotazníky byly zaslány osmi známým uživatelům v Unii, kteří byli uvedeni v podnětu. Během šetření se přihlásilo několik dalších uživatelů. Dotazník úplně nebo částečně zodpovědělo celkem 17 společností. Tyto společnosti sídlí po celé Unii a představují tiskařské a vydavatelské odvětví. Jelikož bylo zjištěno, že tržní podmínky a struktura nákladů jsou jiné u tiskáren než u vydavatelů, byl dopad opatření analyzován pro každou skupinu odděleně.
8.4.1 Tiskárny
(145)
Základní informace poskytlo celkem devět tiskáren, většinou malých a středních podniků. Podle informací, které jsou tak k dispozici, bylo zjištěno, že obecně je podíl bezdřevého natíraného papíru ve vztahu k celkovým nákladům na výrobu tiskovin poměrně vysoký, tj. průměrně kolem 40 %. Většina spolupracujících tiskáren začala používat čínský papír teprve nedávno a několik z nich až po skončení období šetření. Bylo potvrzeno, že bezdřevý natíraný papír vyráběný v Unii a v ČLR má obdobnou jakost a že mezi obchodníky existuje silná cenová soutěž.
(146)
Všechny tiskárny uvedly, že případné zvýšení cen bude mít významný nepříznivý vliv na jejich ziskovost. Bylo namítnuto, že tiskařský průmysl je již pod tlakem v důsledku nadměrné strukturální kapacity a případné zvýšení nákupních cen bezdřevého natíraného papíru by na něj kladlo další tlak. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že vzhledem k malému množství čínského bezdřevého natíraného papíru používaného tiskárnami (které stále ještě většinu potřebného bezdřevého natíraného papíru nakupují od výrobců v Unii) se přímý dopad případného cla považuje za zanedbatelný. Pokud jde o obecné zvýšení cen na trhu Unie, mělo se za to, že jelikož tento nárůst cen by měl dopad na všechny hospodářské subjekty, jeho účinek by byl neutrální.
(147)
Některé tiskárny tvrdily, že antidumpingové clo by vedlo k nedostatku dodávek na trhu a delším dodacím lhůtám. Šetření ukázalo, že výrobci a zprostředkovatelé v Unii jsou schopni zásobovat trh požadovanými dodávkami. Na základě výše uvedených skutečností a zejména vzhledem k tomu, že toto tvrzení nebylo podloženo důkazy, bylo toto tvrzení zamítnuto.
8.4.2 Vydavatelé
(148)
Pokud jde o vydavatelské odvětví, bylo od společností obdrženo šest odpovědí na dotazník. Pouze jedna společnost nakupovala během období šetření menší množství bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z ČLR. Čtyři společnosti poskytly kvantitativní údaje o své spotřebě bezdřevého natíraného papíru.
(149)
Celkově bylo zjištěno, že výrobky, ve kterých se využívá bezdřevý natíraný papír, představovaly průměrně 16 % celkového obratu těchto společností a že průměrný zisk dosažený v tomto oboru podnikání činil kolem 12 %. Dále bylo zjištěno, že těchto šest společností nakupovalo bezdřevý natíraný papír zejména od výrobců v Unii, zatímco jen jedna z nich využívala bezdřevý natíraný papír dovážený z ČLR. Další společnost začala nakupovat čínské výrobky teprve po skončení období šetření. Není tudíž pravděpodobné, že by uložení prozatímních opatření na dovoz z ČLR mohlo mít vážný celkový dopad na vydavatelské odvětví, a to zejména vzhledem k nízkým objemům bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z ČLR, jež se v tomto odvětví používají. Kromě toho bylo zjištěno, že jsou tyto společnosti ziskové a mohly by přenést zvýšení cen na konečného zákazníka snadněji, protože je běžnější používání papíru určeného zákazníkem, kdy se používá při výrobě papír zakoupený samotným zákazníkem. A konečně, vydavatelé mají větší kupní sílu z důvodu úspor z rozsahu.
(150)
Písemné podání poskytla tři sdružení tiskařského průmyslu. Dvě se postavila proti uložení cel, přičemž namítala, že případné zvýšení cen by vedlo k vyšším nákladům a tím ke ztrátě konkurenceschopnosti a pracovních míst v navazujících odvětvích. Tato sdružení tvrdila, že existuje silná křížová pružnost mezi tištěnými a elektronickými mediálními výrobky, což znamená, že jakékoli zvýšení cen by vedlo ke zmenšení tohoto segmentu. Šetření ukázalo, že v rámci papírových výrobků existuje několik segmentů, co se týče očekávaného růstu, a že segment vysoce kvalitního tiskového papíru, ve kterém se bezdřevý natíraný papír především používá, stále ještě roste. Pokud jde o tvrzení, že ztráty by se přenesly na navazující trh, toto tvrzení je neurčité a nebylo podloženo žádnými informacemi nebo důkazy. Šetření kromě toho neodhalilo žádný významný dopad na vydavatele, kteří nakupovali papír hlavně z jiných zdrojů než z ČLR. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(151)
S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem, i když na některé uživatele budou mít pravděpodobně opatření uložená na dovoz z ČLR nepříznivý dopad, se zdá, že dopad na uživatele v uvedených dvou odlišných odvětvích bude celkově omezený. Proto byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací je nanejvýš pravděpodobné, že účinek antidumpingových opatření uložených na dovoz bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z ČLR nebude mít podstatný nepříznivý dopad na uživatele dotčeného výrobku.
8.5 Závěr týkající se zájmu Unie
(152)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se předběžně konstatuje, že na základě dostupných informací ohledně zájmu Unie celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z ČLR.
9. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
9.1 Úroveň pro odstranění újmy
(153)
Vzhledem k přijatým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy výrobcům v Unii způsobené dumpingovým dovozem.
(154)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, kterou utrpěli výrobci v Unii.
(155)
Při výpočtu výše cla nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobcům v Unii umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého by mohli v tomto odvětví výrobci tohoto druhu výrobku přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tzn. bez dumpingového dovozu, z prodeje obdobného výrobku v Unii. Předběžně se konstatuje, že jak uvedl výše zmíněný žadatel, ziskové rozpětí 8 % z obratu lze považovat za přiměřené minimum, jehož by mohli výrobci v Unii pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu.
(156)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobcům v Unii. Cena, která nepůsobí újmu, byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí ve výši 8 % k výrobním nákladům.
(157)
Nutné zvýšení cen pak bylo stanoveno na základě srovnání váženého průměru dovozních cen jednotlivých druhů výrobků u vyvážejících výrobců v ČLR a újmu nepůsobící ceny příslušných druhů výrobků prodávaných během období šetření výrobci v Unii na trhu Unie. Rozdíl zjištěný tímto porovnáním byl poté vyjádřen jako procentuální podíl průměrné dovozní hodnoty CIF porovnávaných druhů výrobků.
9.2 Prozatímní opatření
(158)
Ve světle výše uvedených skutečností a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se má za to, že na dovoz pocházející z ČLR by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěných rozpětí újmy.
(159)
V důsledku toho jsou rozpětí pro odstranění újmy, dumpingová rozpětí a navrhované sazby prozatímního antidumpingového cla pro ČLR, vyjádřená jako cena CIF na hranice Unie před proclením, následující:
Vyvážející výrobce
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Sazba prozatímního antidumpingového cla
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, město Zhenjiang, provincie Jiangsu, ČLR
43,9 %
19,7 %
19,7 %
Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, město Suzhou, provincie Jiangsu, ČLR
43,9 %
19,7 %
19,7 %
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, město Shouguang, provincie Shandong, ČLR
63 %
39,1 %
39,1 %
Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, město Shouguang, provincie Shandong, ČLR
63 %
39,1 %
39,1 %
Všechny ostatní společnosti
63 %
39,1 %
39,1 %
(160)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby se tedy (na rozdíl od celostátního cla platného pro „všechny ostatní společnosti“) vztahují výlučně na dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyrobených těmito společnostmi, a tedy vyjmenovanými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu se svým názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě platné pro „všechny ostatní společnosti“.
(161)
S veškerými žádostmi o použití těchto sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (5) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím prodejem a prodejem na vývoz, která je spojena například s takovou změnou názvu nebo takovou změnou výrobních či prodejních subjektů. Kde je to třeba, nařízení se odpovídajícím způsobem pozmění a seznam společností požívajících výhod individuálních celních sazeb se zaktualizuje.
(162)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
10. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(163)
V zájmu řádné správy by mělo být stanoveno období, během něhož mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení, písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely případného konečného cla může být nutné jejich přehodnocení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Tímto se ukládá prozatímní antidumpingové clo na bezdřevý natíraný papír, což je papír, kartón nebo lepenka, natíraný na jedné nebo na obou stranách (nikoli papír, kartón nebo lepenka kraft), v listech (arších) nebo kotoučích, o plošné hmotnosti nejméně 70 g/m2, avšak nejvýše 400 g/m2, a bělosti vyšší než 84 (měřeno podle normy ISO 2470-1), v současnosti kódů CN ex 4810 13 20, ex 4810 13 80, ex 4810 14 20, ex 4810 14 80, ex 4810 19 10, ex 4810 19 90, ex 4810 22 10, ex 4810 22 90, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10, ex 4810 99 30 a ex 4810 99 90 (kódů TARIC 4810132020, 4810138020, 4810142020, 4810148020, 4810191020, 4810199020, 4810221020, 4810229020, 4810293020, 4810298020, 4810991020, 4810993020 a 4810999020), pocházející z Čínské lidové republiky.
Prozatímní antidumpingové clo se nevztahuje na kotouče vhodné pro použití v kotoučových tiskařských strojích. Kotouče vhodné pro použití v kotoučových strojích jsou definovány jako kotouče, které při zkoušce ISO podle normy ISO 3783:2006 na určení pevnosti v tahu metodou vzrůstající rychlosti za použití zkušebního přístroje IGT (elektrického modelu) vykáží výsledek nižší než 30 N/m v příčném směru (cross-direction, CD) a výsledek nižší než 50 N/m v podélném směru výroby na stroji (machine direction, MD). Prozatímní antidumpingové clo se rovněž nevztahuje na vícevrstvý papír a vícevrstvý kartón a lepenku.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Sazba antidumpingového cla
Doplňkový kód TARIC
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, město Zhenjiang, provincie Jiangsu, ČLR; Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, město Suzhou, provincie Jiangsu, ČLR
19,7 %
B001
Všechny ostatní společnosti
39,1 %
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, sdělit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení do jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. listopadu 2010.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1042/2010
(2010. gada 16. novembris),
ar ko nosaka antidempinga pagaidu maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes krītotā papīra importam
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 7. pantu,
pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
1. PROCEDŪRA
1.1. Procedūras sākšana
(1)
Eiropas Komisija (“Komisija”) 2010. gada 18. februārī, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicējot paziņojumu (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), informēja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes krītotā papīra importu Savienībā.
(2)
Antidempinga procedūru sāka pēc tam, kad Eiropas Krītotā papīra ražotāju asociācija (CEPIFINE) (“sūdzības iesniedzējs”) 2010. gada 4. janvārī iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri ražo nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 25 %, no kopējās krītotā papīra produkcijas Savienībā. Sūdzībā bija ietverti pirmšķietami pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, ko uzskatīja par pietiekamiem, lai pamatotu procedūras sākšanu.
1.2. Procedūrā iesaistītās personas
(3)
Komisija par procedūras sākšanu oficiāli informēja sūdzības iesniedzēju, citus zināmos ražotājus Savienībā, zināmos ražotājus eksportētājus ĶTR un ražotāju asociāciju (papīra ražotāju asociāciju), attiecīgās valsts pārstāvjus, zināmos importētājus un zināmos lietotājus. Komisija par procedūras sākšanu informēja arī ražotājus Amerikas Savienotajās Valstīs (“ASV”) un ražotāju asociāciju (papīra ražotāju asociāciju) un vēlākā posmā ražotāju Taizemē, jo ASV un Taizemi uzskatīja par iespējamu analogo valsti. Ieinteresētajām personām bija iespēja izteikt savu viedokli rakstiski un lūgt uzklausīšanu termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to lūdza un pierādīja, ka ir īpaši iemesli, kāpēc tās jāuzklausa.
(4)
Ņemot vērā acīmredzami lielo ražotāju eksportētāju, Savienības ražotāju un nesaistīto importētāju skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu bija paredzēta pārbaude izlases veidā saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Lai Komisija varētu izlemt, vai jāveic atlase, un vajadzības gadījumā izveidotu izlasi, visi zināmie ražotāji eksportētāji un ar tiem saistītās zināmās papīra ražotāju asociācijas, visi zināmie Savienības ražotāji un nesaistītie importētāji tika aicināti pieteikties Komisijā un, kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, sniegt pamatinformāciju par darbību, kas no 2009. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 31. decembrim veikta saistībā ar attiecīgo ražojumu (kā definēts turpmāk 2.1. iedaļā). Notika arī apspriešanās ar ĶTR iestādēm.
(5)
Kā paskaidrots 28. apsvērumā, divas Ķīnas ražotāju eksportētāju grupas sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Pamatojoties uz to, tika nolemts, ka ĶTR ražotāju eksportētāju izlases veida pārbaude nav nepieciešama.
(6)
Lai zināmie ĶTR ražotāji eksportētāji, ja vēlas, varētu iesniegt pieprasījumu piemērot tirgus ekonomikas režīmu (“TER”) vai atsevišķu režīmu (“AR”), Komisija zināmajiem attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem un ĶTR iestādēm nosūtīja pieprasījuma veidlapas. Kā paskaidrots 33. un 53. apsvērumā, viena ĶTR ražotāju eksportētāju grupa pieprasīja tiem piemērot TER atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punktam vai AR, ja izmeklēšanā noskaidrotos, ka tās darbība neatbilst TER piešķiršanas nosacījumiem, bet otra ĶTR ražotāju eksportētāju grupa pieprasīja AR.
(7)
Kā paskaidrots 29. apsvērumā, tika nolemts, ka Savienības ražotāju izlases veida pārbaude nav nepieciešama.
(8)
Kā paskaidrots 30. apsvērumā, tika nolemts, ka nesaistīto importētāju izlases veida pārbaude nav nepieciešama.
(9)
Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajos termiņos nosūtīja anketas visām zināmajām attiecīgajām personām un visām pārējām personām, kas to lūdza, proti, sūdzības iesniedzējam, citiem zināmajiem Savienības ražotājiem, zināmajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem un ražotāju asociācijai (papīra ražotāju asociācijai), attiecīgās valsts pārstāvjiem, zināmajiem importētājiem, zināmajiem lietotājiem, zināmajiem ASV ražotājiem, ASV ražotāju asociācijai (papīra ražotāju asociācijai) un ražotājam Taizemē.
(10)
Atbildes uz anketas jautājumiem un cita informācija tika saņemtas no abām Ķīnas ražotāju eksportētāju grupām, asociācijas, kas iesniedza sūdzību (“Eiropas Krītotā papīra ražotāju asociācija” jeb “CEPIFINE”), četriem Savienības ražotājiem - sūdzības iesniedzējiem - un vēl viena Savienības ražotāja, 16 nesaistītiem importētājiem un tirgotājiem, 17 lietotājiem, 3 iespieddarbu un papīra ražotāju asociācijām un viena ražotāja ASV, kuru uzskata par analogo valsti.
(11)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, kuru tā uzskatīja par vajadzīgu TER/AR analīzes vajadzībām un lai pagaidu kārtā noteiktu dempingu, tā nodarīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica šādos uzņēmumos:
a)
ražotāji un asociācija Savienībā:
-
CEPIFINE, Brisele, Beļģija,
-
Sappi Fine Paper Europe, Brisele, Beļģija,
-
LECTA Group (CARTIERE DEL GARDA SpA, Rivadelgarda, Itālija, CONDAT SAS, Leplesisrobinsona, Francija, un TORRASPAPEL, S.A., Barselona, Spānija), Barselona, Spānija,
-
Burgo Group spa, Altavila Visentīna, Itālija, un ar to saistītie uzņēmumi Burgo Distribuzione srl, Milāna, Itālija, un Ebix sa, Barselona, Spānija,
-
Papierfabrik Scheufelen GmbH, Leningene, Vācija;
b)
ražotāji eksportētāji ĶTR:
1)
Sinar Mas Paper (China) Investment Co Ltd, uzņēmuma Asia Pulp & Paper Group (“APP”) kontrolakciju sabiedrība:
-
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang pilsēta, Jiangsu province, ĶTR,
-
Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou pilsēta, Jiangsu province, ĶTR,
-
Ningbo Zhonghua Paper Co., Ltd, Ningbo pilsēta, Zhejiang province, ĶTR,
-
Ningbo Asia Pulp & Paper Co., Ltd, Ningbo pilsēta, Zhejiang province, ĶTR;
2)
Chenming Paper Group (“Chenming”):
-
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang pilsēta, Shandong province, ĶTR,
-
Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, Shouguang pilsēta, Shandong province, ĶTR;
c)
uzņēmumi, kas saistīti ar ĶTR ražotājiem eksportētājiem:
-
Gold East (Hongkong) Trading Co., Ltd, Honkonga,
-
Chenming (HK) Limited, Honkonga,
-
Asia Pulp & Paper Italia SRL, Paduja, Itālija;
d)
importētāji Savienībā:
-
Cartaria Subalpina, Turīna, Itālija,
-
Middleton Paper, Valsalla, Apvienotā Karaliste,
-
Paperlinx, Northemptona, Apvienotā Karaliste.
(12)
Ņemot vērā vajadzību noteikt normālo vērtību ĶTR ražotājam eksportētājam, kuram netiek piemērots TER, pārbaudes apmeklējums normālās vērtības noteikšanai, pamatojoties uz analogās valsts, šajā gadījumā - ASV, datiem, notika šādā uzņēmumā:
-
S.D. Warren Company d/b/a Sappi Fine Paper North America, Bostona, Masačūsetsa, ASV.
1.3. Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods
(13)
Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 31. decembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2006. gada 1. janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”).
2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
2.1. Attiecīgais ražojums
(14)
Attiecīgais ražojums ir krītots papīrs - papīrs vai kartons ar pārklājumu uz vienas vai abām pusēm (izņemot kraftpapīru vai kraftkartonu) loksnēs vai ruļļos, kura svars ir vienāds ar vai pārsniedz 70 g/m2, bet nepārsniedz 400 g/m2 un kura baltuma pakāpe ir lielāka par 84 (saskaņā ar standartu ISO 2470-1), kura izcelsme ir ĶTR (“attiecīgais ražojums” jeb “krītotais papīrs”), ko patlaban klasificē ar KN kodiem ex 4810 13 20, ex 4810 13 80, ex 4810 14 20, ex 4810 14 80, ex 4810 19 10, ex 4810 19 90, ex 4810 22 10, ex 4810 22 90, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10, ex 4810 99 30 un ex 4810 99 90.
(15)
Krītotais papīrs ir augstas kvalitātes papīrs un kartons, ko parasti izmanto tādas lasāmvielas kā žurnālu, katalogu, gada pārskatu, gadagrāmatu drukāšanai. Attiecīgais ražojums gan loksnēs, gan ruļļos ir piemērots lietošanai lokšņpadeves (“cut star” tipa) iespiedmašīnās. Lokšņpadeves presēm piemēroto ruļļu (“griešanai paredzēto ruļļu”) dizains ir tāds, lai pirms apdrukāšanas tos varētu sagriezt gabalos, tādējādi tie var aizvietot loksnes un tiešā veidā ar tām konkurē.
(16)
Attiecīgais ražojums nav ražojums ruļļos, kurus izmanto ruļļpadeves presēs. Ruļļi, kas izmantojami ruļļpadeves presēs, ir ruļļi, kuru testēšanas rezultāts ar mainīta ātruma metodi saskaņā ar ISO testēšanas standartu ISO 3783:2006 attiecībā uz virsmas noturību, izmantojot IGT testeri (elektrisko modeli), ir mazāks par 30 N/m, mērot perpendikulāri padeves virzienam, un mazāks par 50 N/m, mērot padeves virzienā. Turklāt atšķirībā no lokšņu padeves iespiedmašīnās izmantojamajiem ruļļiem ruļļi, kurus izmanto ruļļpadeves presēs, parasti tiek tieši ievietoti iespiedmašīnās un pirms tam netiek sagriezti.
(17)
Viena persona iebilda, ka izmeklēšanā iekļauto ražojumu apjoms ir pārāk šaurs un ka tajā būtu vajadzējis iekļaut arī ruļļpadeves iespiedmašīnām paredzētos krītotā papīra ruļļus. Tika apgalvots, ka ruļļpadeves iespiedmašīnās izmantotajiem ruļļiem un ruļļiem, uz kuriem attiecas šī izmeklēšana (griešanai paredzētie ruļļi un loksnes), ir vienādas tehniskās un fizikālās pamatīpašības un tie nebija atšķirami viens no otra. Turklāt tika apgalvots, ka tos abus izmanto augstas kvalitātes iespieddarbiem un ka tāpēc tie zināmā mērā ir savstarpēji aizvietojami.
(18)
Taču pretēji minētajam iebildumam izmeklēšana apstiprināja, ka patiešām pastāv tādas acīmredzamas tehnisko un fizikālo īpašību atšķirības kā ruļļpadeves iespiedmašīnās un lokšņpadeves iespiedmašīnās izmantojamā papīra mitrums un cietība. Izmeklēšanā arī apstiprināja, ka 16. apsvērumā minētās tehniskās īpašības piemīt tikai tiem ruļļiem, kas piemēroti lietošanai ruļļpadeves presēs. Šo atšķirību dēļ papīru, ko izmanto ruļļpadeves presēs, un papīru, ko izmanto lokšņpadeves iespiedmašīnās, nevar izmantot viena un tā paša veida iespiedmašīnās, un tāpēc tie nav savstarpēji aizvietojami. Visas personas piekrita tam, ka abi šie papīra veidi ir atšķirīgi virsmas stiprības un stiepes izturības ziņā.
(19)
Turklāt saskaņā ar attiecīgās personas apgalvojumu klienti uzskata, ka loksnēs, griezējruļļos un ruļļpadeves iespiedmašīnām paredzētos ruļļos pārdodamais krītotais papīrs veido vienotu tirgu, un tādējādi tam ir vieni un tie paši izplatīšanas kanāli. Atšķirīgās tehniskās īpašības atspoguļojas vienīgi nelielajās cenu atšķirībās starp šīm ražojumu grupām.
(20)
Tomēr izmeklēšanā konstatēja, ka abu veidu ruļļi nav savstarpēji aizvietojami arī no ekonomiskā viedokļa, jo ruļļi, ko izmanto ruļļpadeves iespiedmašīnās, paredzēti masas un apjoma iespieddarbiem, tos parasti ražo pēc pasūtījuma, un tiem nepieciešama tiešlaika piegāde, tādējādi šos ražojumus neuzkrāj starpnieki, bet tos piegādā tieši galapatērētājiem, t. i., tos pārdod, izmantojot atšķirīgu izplatīšanas kanālu nekā ruļļiem, kurus izmanto lokšņpadeves iespiedmašīnās. Atšķirīgais ražošanas process un tajā vērojamie atšķirīgie apjomradītie ietaupījumi izpaužas noteiktās cenu atšķirībās.
(21)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, šie apgalvojumi tika noraidīti.
(22)
Šī persona arī apgalvoja, ka virsmas noturība bija nepiemērota tehniskā iezīme, lai atšķirtu dažādus produktus, jo šī pārbaude ir vispārīga un tās rezultātus var ietekmēt pārbaudītā papīra mitruma saturs. Turklāt tā apgalvoja, ka, pamatojoties uz dažām citām pārbaudēm, kas tika veiktas ruļļpadeves iespiedmašīnām paredzētā krītotā papīra paraugam (tostarp izmantojot Savienības ražošanas nozares ražotos ražojumus), ir skaidrs, ka uz šiem ražojumiem neattiecas pašreizējā ražojuma definīcija, saskaņā ar kuru minētais virsmas noturības kritērijs nav piemērots, lai nošķirtu ruļļpadeves iespiedmašīnām paredzēto krītoto papīru no lokšņpadeves iespiedmašīnām paredzētā krītotā papīra. Pirmkārt, netika iesniegti pierādījumi attiecībā uz apgalvojumu, ka papīra mitruma saturs var padarīt neuzticamus ISO testēšanas standarta ISO 3783:2006 testēšanas rezultātus. Otrkārt, ruļļpadeves iespiedmašīnām paredzētā krītotā papīra paraugus netestēja neatkarīgs eksperts, tāpēc tika uzskatīts, ka šie testi nav pietiekami objektīvi un uzticami, lai ar tiem pamatotu secinājumus. Tādējādi tika provizoriski konstatēts, ka virsmas noturība tika atzīta par uzticamu tehnisko pazīmi, lai nošķirtu ruļļpadeves iespiedmašīnām paredzēto krītoto papīru no lokšņpadeves iespiedmašīnām paredzētā krītotā papīra.
(23)
Izmeklēšanas gaitā dažas personas arī apgalvoja, ka izmeklēšana nebūtu jāattiecina uz daudzslāņu papīru un daudzslāņu kartonu (kas definēti nākamajā apsvērumā). Tās apgalvoja, ka daudzslāņu papīram un daudzslāņu kartonam ir tādas atšķirīgas fizikālās īpašības kā vairākas kārtas, lielāka cietība un mazāks blīvums un ka šo ražojumu galīgais pielietojums atšķiras, jo tos parasti izmanto lokāmā kartona un iepakojuma izgatavošanai. Visbeidzot, šīs personas apgalvoja, ka vienslāņa un daudzslāņu papīru un kartonu var viegli atšķirt pēc izskata.
(24)
Daudzslāņu papīrs un daudzslāņu kartons, kā definēts Harmonizētās sistēmas paskaidrojošās piezīmēs par 4805. pozīciju, ir ražojumi, ko iegūst, sapresējot kopā divas vai vairākas mitras celulozes kārtas, vismaz vienai no kurām ir citādas īpašības nekā pārējām. Šīs atšķirības var rasties no izmantotās celulozes pamatīpašībām (piem., pārstrādātie atkritumi), ražošanas metodes (piem., mehāniskā vai ķīmiskā metode) vai - gadījumos, kad izmantotajai celulozei ir vienādas pamatīpašības un tā izgatavota pēc vienas un tās pašas metodes, - no pārstrādes pakāpes (piemēram, nebalināta, balināta vai krāsota celuloze).
(25)
Izmeklēšana parādīja, ka daudzslāņu papīram un kartonam patiešām ir dažas atšķirīgas fizikālās un tehniskās īpašības, proti, tam ir vairākas celulozes kārtas, kas padara to stingrāku. Daudzslāņu papīru un kartonu ražo, izmantojot atšķirīgu ražošanas metodi, kurai nepieciešama citādāka papīra ražošanas mašīna nekā tā, kuru izmanto krītotā papīra ražošanā, jo ražošanas procesā vienā ražojumā iekļauj vairākas celulozes kārtas. Visbeidzot, daudzslāņu papīrs un kartons kalpo atšķirīgiem nolūkiem (galvenokārt iepakojumam) salīdzinājumā ar krītoto papīru, ko izmanto augstas kvalitātes iespieddarbu, reklāmas materiālu, žurnālu utt. iespiešanai. Tāpēc daudzslāņu papīrs un kartons, kā definēts 24. apsvērumā, pagaidām netiek uzskatīti par attiecīgo ražojumu. Līdz ar to minētie KN kodi, kuri attiecas uz importēto daudzslāņu papīru un daudzslāņu kartonu, pagaidām netiek ņemti vērā izmeklēšanā.
(26)
Visbeidzot, viens Ķīnas ražotājs apgalvoja, ka izmeklēšana nebūtu jāattiecina uz tā saukto “kartonu”, jo uz to neattiecas krītotā (glancēta vai neglancēta) papīra definīcija atšķirīgā svara, biezuma un stingrības dēļ. Tika konstatēts, ka terminu “kartons” parasti lieto, runājot par papīru ar lielāku vielu saturu, kas kopumā padara papīru smagāku, t. i., “kartons” parasti tiek definēts kā papīrs, kura pamatsvars ir lielāks par 224 g/m2. Taču izmeklēšanā atklājās, ka svara atšķirība būtiski neietekmē pārējās fizikālās un tehniskās īpašības un galīgo izmantojumu, kas to varētu padarīt atšķirīgu no attiecīgā ražojuma. Turklāt jānorāda ka atbilstoši 14. apsvērumā minētajam attiecīgā ražojuma definīcija skaidri attiecas uz visu to krītoto papīru, kura svars ir 70 g/m2 vai lielāks, bet nepārsniedz 400 g/m2. Tādējādi kartons tiek provizoriski uzskatīts par attiecīgo ražojumu.
2.2. Līdzīgais ražojums
(27)
Tika konstatēts, ka attiecīgajam ražojumam un ražojumam, ko ražo un pārdod ĶTR un ASV iekšzemes tirgū, kuras provizoriski uzskatīja par analogajām valstīm, kā arī ražojumam, ko Savienības ražotāji ražo un pārdod Savienībā, ir vienas un tās pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un tos izmanto vienam un tam pašam mērķim. Tādēļ tie provizoriski uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
3. IZLASES VEIDA PĀRBAUDE
3.1. ĶTR ražotāju eksportētāju izlases veida pārbaude
(28)
Tikai divas ĶTR ražotāju eksportētāju grupas atsaucās un atbildēja uz paziņojumā par procedūras sākšanu izteikto lūgumu iesniegt izlases datus. Viena grupa (Chenming) pārstāv divus saistītus ražotājus eksportētājus, bet otra grupa (APP) pārstāv četrus saistītus ražotājus eksportētājus. Sadarbībā iesaistītie ražotāji eksportētāji pārstāv visu attiecīgā ražojuma eksportu no ĶTR uz Savienību. Šajos apstākļos Komisija nolēma, ka ražotāju eksportētāju izlases veida pārbaude ĶTR nav nepieciešama.
3.2. Savienības ražotāju izlases veida pārbaude
(29)
Ievērojot to, ka šajā procedūrā varētu būt iesaistīts liels skaits Savienības ražotāju, saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta izlases veida pārbaude. Taču - pēc iesniegtās informācijas pārbaudes un ņemot vērā to, ka paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā atsaucās tikai četri Savienības ražotāji, - tika nolemts, ka izlases veida pārbaude nav nepieciešama. Tika uzskatīts, ka šie četri sadarbībā iesaistītie ražotāji pārstāv Savienības ražošanas nozari (jo to produkcija veidoja 61 % no kopējās Savienības produkcijas), kā noteikts 77. apsvērumā turpmāk. Sadarbībā iesaistīto uzņēmumu sniegtā informācija tika pārbaudīta uz vietas un tika izmantota mikroekonomisko rādītāju noteikšanai, kā paskaidrots 90. apsvērumā.
3.3. Nesaistīto importētāju izlases veida pārbaude
(30)
Ievērojot to, ka šajā procedūrā varētu būt iesaistīts liels skaits importētāju, saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta importētāju izlases veida pārbaude. Taču - pēc iesniegtās informācijas pārbaudes un ņemot vērā mazo to importētāju skaitu, kuri bija pauduši vēlmi sadarboties, - tika nolemts, ka izlases veida pārbaude nav nepieciešama.
4. DEMPINGS
4.1. Vispārējā metodika
(31)
Sadarbībā iesaistītajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem piemēroja vispārējo metodiku, kas izklāstīta turpmāk.
4.2. Tirgus ekonomikas režīms (TER)
(32)
Ievērojot pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu, antidempinga izmeklēšanā normālo vērtību attiecībā uz ĶTR izcelsmes importu saskaņā ar minētā panta 1.-6. punktu nosaka ražotājiem eksportētājiem, kuri atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem. Īsumā un vienīgi ērtākai atsaucei turpmāk sniegts šo kritēriju kopsavilkums:
1)
ar uzņēmējdarbību saistīti lēmumi tiek pieņemti un izmaksas rodas, reaģējot uz tirgus apstākļiem, bez būtiskas valsts iejaukšanās, un izmaksas atspoguļo tirgus vērtības;
2)
uzņēmumiem ir viena skaidra grāmatvedības uzskaite, kam tiek veikta neatkarīga revīzija saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (“SGS”) un ko izmanto visām vajadzībām;
3)
nav nozīmīgu izkropļojumu, kas mantoti no agrākās sistēmas, kurā nebija tirgus ekonomikas;
4)
juridisko noteiktību un tiesisko stabilitāti nodrošina likumi par maksātnespēju un īpašumtiesībām;
5)
valūtas maiņa tiek veikta pēc tirgus kursa.
(33)
Tikai viena ĶTR ražotāju eksportētāju grupa (APP) lūdza piešķirt TER saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu. Persona iesniedza 33 TER pieprasījuma veidlapas attiecībā uz tās četriem saistītajiem ražotājiem eksportētājiem un vairākiem citiem saistītajiem uzņēmumiem, kas piedalās attiecīgā ražojuma ražošanā, t. i., celulozes pārstrādātājiem, ķīmiskajiem uzņēmumiem, mežrūpniecības uzņēmumiem (saistītie ražotāji) un vietējiem tirdzniecības uzņēmumiem.
(34)
Ņemot vērā TER pieteikumu lielo skaitu, tika uzskatīts par lietderīgu iepriekšējās izmeklēšanas nolūkā veikt pārbaudes apmeklējumus tikai četru grupas ražotāju eksportētāju uzņēmumu telpās.
(35)
Komisija ievāca visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, un pārbaudīja visu TER pieteikumos iekļauto informāciju četru saistīto ražotāju eksportētāju uzņēmumu telpās.
(36)
Uzskatīja, ka TER nebūtu jāpiešķir, jo neviens no tiem neatbilda pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā minētajam 1., 2. un 3. kritērijam.
(37)
Saistībā ar 1. kritēriju konstatēja neatbilstības attiecībā uz lēmumiem, kas saistīti ar uzņēmējdarbību, un izmaksām. Tika konstatēts, ka daudzos gadījumos nav pierādījumu par maksājumiem, kas veikti par uzņēmumu akciju nodošanu. Turklāt valstij piederošo akcionāru vai saistīto personu ieguldījumi pamatlīdzekļos, zemē un izdevumos, kas pārvērsti akcijās, nebija atsevišķi novērtēti. Visbeidzot, vienā gadījumā viens valstij piederošs akcionārs nodeva akcijas vienam no APP grupas uzņēmumiem par cenu, kas nav tirgus cena. Attiecībā uz izmaksām izmeklēšana konstatēja, ka, ņemot vērā grupas izmantoto metodiku izejmateriālu dokumentēšanai, nav pierādījumu par galveno izejmateriālu izmaksām. Līdz ar to secināja, ka šie četri saistītie ražotāji eksportētāji nav pierādījuši savu atbilstību 1. kritērijam.
(38)
Saistībā ar 2. kritēriju konstatēja, ka nav ievēroti starptautisko grāmatvedības standartu (“SGS”) pamatprincipi, un jo īpaši 1. SGS (t. i., uzkrāto maksājumu princips, ieskaits, piesardzības trūkums un godīgs darījumu attēlojums), gan uzskaitē, gan uzņēmumu revīzijas dokumentos, kas liek apšaubīt to uzskaites ticamību. Līdz ar to secināja, ka šie četri saistītie ražotāji eksportētāji nav pierādījuši savu atbilstību 2. kritērijam.
(39)
Saistībā ar 3. kritēriju izmeklēšanā atklājās, ka šiem četriem saistītajiem ražotājiem eksportētājiem pastāv būtiskas neatbilstības attiecībā uz zemes izmantošanas tiesībām (“ZIT”). Tas liek secināt, ka ZIT nav piešķirtas un netiek saglabātas atbilstīgi tirgus ekonomikas nosacījumiem. Turklāt uz vietas tika konstatēts, ka pastāv būtiskas neatbilstības aizdevumu piešķiršanā Ķīnas banku/finanšu nozarē šiem četriem saistītajiem ražotājiem eksportētājiem. Lielāko daļu no aizdevumiem bija piešķīrušas bankas, kurās valstij pieder ievērojamas akciju paketes, bet pastāv skaidras norādes, ka finanšu iestādes ir ņēmušas vērā vispārējos valsts rūpnieciskās politikas virzienus, nosakot grupas kredītspēju atkarībā no piešķirtajiem aizdevumiem tādiem uzņēmumiem, kam ir slikts finanšu stāvoklis. Ņemot vērā visu iepriekš minēto, secināja, ka šie četri saistītie ražotāji eksportētāji nav pierādījuši savu atbilstību 3. kritērijam.
(40)
APP grupai un Savienības ražotājiem deva iespēju sniegt atsauksmes par iepriekš minētajiem konstatējumiem.
(41)
Savienības ražotāji piekrita iepriekš minētajiem konstatējumiem un apstrīdēja Ķīnas eksportētāju grupas argumentus attiecībā uz TER piešķiršanu, jo Komisija vienlaicīgi veic arī antisubsīdiju izmeklēšanu.
(42)
Ķīnas eksportētāju grupa nepiekrita iepriekš minētajiem konstatējumiem.
(43)
Attiecībā uz 1. kritēriju tika apgalvots, ka grupas uzņēmumu akciju nodošana un saistībā ar to veiktie maksājumi neattiecas uz šo kritēriju, jo saskaņā ar kritēriju uzņēmumiem ir jāpieņem ar uzņēmējdarbību saistīti lēmumi, reaģējot uz tirgus signāliem. Saistībā ar šo tiek norādīts, ka TER vērtēšanā atklātās neatbilstības (t. i., pierādījumu trūkums par maksājumiem par akciju nodošanu, nepamatoti mazas summas, kādas valstij piederošiem akcionāriem maksātas par akciju nodošanu, nav veikts ieguldīto aktīvu neatkarīgs novērtējums) ietekmē ar uzņēmējdarbību saistītus lēmumus. Patiešām, tas, ka uzņēmums var izvairīties no maksājumiem par akciju nodošanu, savā akciju kapitālā izmantot pārāk zemu/pārāk augstu novērtētus aktīvus un ar valstij piederošiem uzņēmumiem veikt akciju nodošanu, kam nav ekonomiska pamatojuma vai attaisnojuma, tieši ietekmē to finansiālo stāvokli un spēju pieņemt lēmumus, reaģējot uz tirgus signāliem.
(44)
Attiecībā uz izejmateriāliem tika apgalvots, ka Komisijai būtu bijis jāizmeklē, vai Ķīnas grupas saistīto nozaru izejmateriālu piegādātāji ir iepirkuši izejmateriālus par tirgus cenām. Turklāt tika apgalvots, ka Komisijas konstatējumi ir nepareizi. Šajā sakarā jāatzīmē, ka izmeklēšanā konstatēts, ka ir vienkārši neiespējami pierādīt maksājumus par izejmateriāliem.
(45)
Attiecībā uz 2. kritēriju tika apgalvots, ka Eiropas Savienība (ES) ir atzinusi, ka Ķīnas grāmatvedības standarti (GAAP) ir ekvivalenti standartiem SFRS/SGS. Šajā sakarā jāatzīmē, ka TER vērtēšana tiek veikta atbilstīgi SGS, nevis Ķīnas grāmatvedības standartiem. Jebkurā gadījumā, jo īpaši ņemot vērā minēto ekvivalenci starp abiem standartu komplektiem, būtu bijis sagaidāms, ka uzmanību šajā ziņā konstatētajām neatbilstībām pievērstu revidents. APP nepiekrita apgalvojumam, ka tās uzņēmumi neievēro dažus TER novērtējumā minētos SGS noteikumus (uzkrāto maksājumu principu, godīgas darījumu attēlošanas principu un ieskaitu). Tomēr sniegtās atsauksmes neizmainīja izmeklēšanas konstatējumus.
(46)
Attiecībā uz 3. kritēriju un jo īpaši zemes izmantošanas tiesībām tika apgalvots, ka šis kritērijs attiecas uz būtiskiem izkropļojumiem, kas pārnesti no sistēmas, kurā nav tirgus ekonomikas, nevis uz tāda veida valsts iejaukšanos, kas sastopama valstīs ar tirgus ekonomiku. Tādējādi tika apgalvots, ka saistībā ar zemes izmantošanas tiesībām konstatētie izkropļojumi nav raksturīgi tikai ĶTR, bet pastāv arī Eiropā, jo tie ir ierobežojumi, ko piemēro iestādes, lai piesaistītu ieguldītājus un nodrošinātu, ka ieguldījumi atbilst piemērojamajām normatīvajām prasībām. Šajā sakarā jānorāda, ka jebkurā gadījumā izmeklēšanas nolūks nav noteikt, vai Savienībā varētu pastāvēt kādi izkropļojumi. Turklāt izmeklēšanā konstatēja, ka zemes piešķiršana ir tieši saistīta ar striktu noteikumu kopumu (gan attiecībā uz nosacījumiem, gan nomas cenām), kas tieši pārņemti no iepriekšējās sistēmas, kurā nebija tirgus ekonomikas. Šajos noteikumos aprakstīta centralizēti plānota sistēma, kas neatbilst tirgus ekonomikas principiem.
(47)
Attiecībā uz aizdevumiem tika apgalvots, ka Komisijas konstatējumi ir spekulatīvi. Šajā sakarā jāatzīmē, ka izmeklēšanā konstatēja acīmredzamu saistību starp grupas spēju saņemt bankas finansējumu un Ķīnas centralizēti plānotās ekonomikas sistēmas noteikto mērķu izpildi. Turklāt tika apgalvots, ka Komisijas pamanītie izkropļojumi vairumā gadījumu varētu būt subsīdijas. Tāpēc tika iebilsts, ka, tā kā paralēli notiek antisubsīdiju izmeklēšana, šīs varbūtējās subsīdijas nevar būt par iemeslu TER atteikumam. Šajā sakarā jānorāda, ka, novērtējot TER, tika konstatēts, ka pastāv izkropļojumi Ķīnas banku/finanšu nozares aizdevumu piešķiršanā. Tas ir izkropļojums, kas pārņemts no sistēmas, kurā nav tirgus ekonomikas, un tam nav nekāda sakara ar to, vai šādu darbību ietekmi varētu vai nevarētu uzskatīt par kompensējamu subsīdiju.
(48)
Iepriekšējās izmeklēšanas gaitā APP iesniedza protestu, pieprasot Ķīnas ražotāju eksportētāju grupai piešķirt TER, lai izvairītos no dubultas uzskaites, veicot paralēlo antisubsīdiju izmeklēšanu. Tika izteikts arguments, ka TER novērtējums attiecas uz valsts veikto subsidēšanu, tā ietekmē ar TER saistītos konstatējumus un tāpēc tiks aplūkota paralēli veiktajā antisubsīdiju izmeklēšanā. Lai apstiprinātu šīs prasības, persona atsaucās arī uz proporcionalitātes principu un tiesībām uz labu pārvaldību.
(49)
Šī prasība ir noraidāma turpmāk minēto iemeslu dēļ. Pirmkārt, TER piešķiršanas kritēriji ir skaidri izklāstīti pamatregulā un minēti 32. apsvērumā iepriekš. Tas, ka patlaban notiek antisubsīdiju izmeklēšana, neatbrīvo izmeklēšanas iestādi no pienākuma panākt, lai tiktu nodrošināta atbilstība TER piešķiršanas nosacījumiem. Otrkārt, antidempinga un kompensācijas maksājumu “dubultās uzskaites” jautājumu regulē attiecīgo ES tiesību aktu noteikumi, proti, pamatregulas 14. panta 1. punkts, Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulas (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (3), 24. panta 1. punkta otrā daļa, un tās nav atkarīgas no tā, vai konkrētajam eksportētājam ir vai nav piešķirts TER. Jebkurā gadījumā, tā kā piedāvātais antidempinga pagaidu maksājums visām personām no Ķīnas, kuras sadarbojas, ir noteikts, balstoties uz kaitējuma novēršanas līmeni, nevis uz dempinga starpību, visas prasības attiecībā uz dubulto uzskaiti ir nepamatotas.
(50)
Tika konstatēts, ka divi no četriem saistītajiem ražotājiem eksportētājiem ražo tikai daudzslāņu kartonu, kas minēts 23. apsvērumā. Šajā sakarā tika provizoriski secināts, ka daudzslāņu kartons būtu jāizslēdz no šajā izmeklēšanā aplūkoto ražojumu klāsta. Tādējādi, ja pagaidu konstatējumi attiecībā uz ražojumu klāstu tiks apstiprināti, konstatējumi par TER attiecībā uz šiem abiem saistītajiem ražotājiem eksportētājiem neattieksies uz šo procedūru.
(51)
Saskaņā ar ES praksi, ja viens saistītais uzņēmums, kas saistīts ar attiecīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu, nekvalificējas TER piešķiršanai, TER nevar piešķirt arī saistīto uzņēmumu grupai. Tāpēc tiek secināts, ka APP grupas uzņēmumiem TER piešķirt nevar.
4.3. Atsevišķais režīms (AR)
(52)
Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam valstīm, uz kurām minētais pants attiecas, piemēro valsts mēroga maksājumu, izņemot gadījumus, kad uzņēmumi var pierādīt, ka tie atbilst visiem pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem par atsevišķā režīma piešķiršanu. Turpmāk sniegts īss šo kritēriju izklāsts, kas paredzēts tikai uzziņai:
-
ja firmas vai kopuzņēmumi pilnīgi vai daļēji pieder ārvalstniekiem, eksportētāji var brīvi repatriēt kapitālu un peļņu,
-
eksporta cenas, eksportētie apjomi un pārdošanas noteikumi ir brīvi noteikti,
-
vairākums akciju pieder privātpersonām. Valsts ierēdņi, kuri ir valdē vai ieņem galvenos amatus vadībā, ir mazākumā vai arī ir jāpierāda, ka uzņēmums tomēr ir pietiekami neatkarīgs no valsts iejaukšanās,
-
valūtas maiņas kursu pārrēķina atbilstīgi tirgus likmei,
-
valsts iejaukšanās nepieļauj pasākumu apiešanu, ja individuālajiem eksportētājiem ir noteiktas atšķirīgas maksājuma likmes.
(53)
Abas Ķīnas ražotāju eksportētāju grupas (t. i., APP un Chenming) pieprasīja AR.
(54)
Pamatojoties uz pieejamo un pārbaudes apmeklējumu laikā pārbaudīto informāciju, tika konstatēts, ka gan APP grupas, gan Chenming grupas sadarbībā iesaistītie ražotāji eksportētāji atbilst pamatregulas 9. panta 5. punkta prasībām.
(55)
Ņemot vērā iepriekš minēto, ir provizoriski noteikts, ka attiecīgajiem sadarbībā iesaistītajiem ražotājiem eksportētājiem var piešķirt AR.
4.4. Normālā vērtība
4.4.1. Analogā valsts
(56)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālā vērtība attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kam nav piešķirts TER, jānosaka, pamatojoties uz tirgus ekonomikas trešās valsts (analogās valsts) cenām vai salikto vērtību.
(57)
Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu norādīja, ka plāno izmantot ASV kā piemērotu analogo valsti, lai noteiktu normālo vērtību ĶTR, un aicināja ieinteresētās personas sniegt atsauksmes.
(58)
Viena sadarbībā iesaistīto ĶTR ražotāju eksportētāju grupa nosūtīja atsauksmes, paužot skepticismu attiecībā uz ASV izmantošanu kā piemērotu analogo valsti, un kā alternatīvu piedāvāja Taizemi. Par ASV tā minēja, ka viens no ASV ražotājiem, iespējams, ir saistīts uzņēmums ar vienu no ES sūdzības iesniedzējiem. Turklāt tika apgalvots, ka ASV ražotāji ir iesaistīti paralēli notiekošā procedūrā pret to pašu Ķīnas ražojumu, ka ASV ražotāji tiek lielā mērā subsidēti un ka tiem ir novecojušas iekārtas.
(59)
Komisija lūdza visām iesaistītajām personām sniegt atsauksmes par minētās personas priekšlikumu. Savienības ražotāji nepiekrita ierosinājumam izmantot Taizemi kā piemērotu analogo valsti un apstrīdēja Ķīnas personas argumentus attiecībā uz ASV ražotājiem. Komisija sazinājās ar Ķīnas personas iesniegumā minēto Taizemes uzņēmumu, bet tas iesniedza rakstisku atteikumu sadarboties izmeklēšanā. Citi attiecīgā ražojuma ražotāji eksportētāji Taizemē nebija zināmi.
(60)
Komisija meklēja sadarbību ar ražotājiem ASV. Vēstules un attiecīgas anketas nosūtīja trim zināmiem uzņēmumiem, kas minēti sūdzībā, un attiecīgai papīra ražotāju asociācijai. Tikai viens no šiem uzrunātajiem uzņēmumiem iesniedza normālās vērtības noteikšanai nepieciešamo informāciju un piekrita sadarboties izmeklēšanā.
(61)
Izmeklēšanā atklāja, ka ASV tirgū līdzīgais ražojums ir konkurētspējīgs. To, ka ASV piemēroja antidempinga un kompensācijas maksājumus papīra ražojumu importam no ĶTR, nevar uzskatīt par iemeslu, lai neizmantotu ASV kā analogo valsti, jo šajā valstī ir pietiekams konkurences līmenis. Par pretenzijām, kas izvirzītas saistībā ar subsidēšanu un novecojušām iekārtām ASV, jānorāda, ka tās ir noraidāmas, jo netika iesniegti konkrēti pierādījumi, kas tās pamatotu, un par to nav attiecīgas pārbaudāmas informācijas. Tiek norādīts, ka attiecībās starp sadarbībā iesaistīto ASV ražotāju un vienu Savienības ražotāju uzņēmumu svarīgi ir tas, ka saikne starp sadarbībā iesaistīto ražotāju iespējamajā analogajā valstī un Savienības uzņēmumu neietekmē datus par normālo vērtību. Izmeklēšanā neatklāja nekādu šāda veida ietekmi uz ASV iegūto informāciju.
(62)
Turpmāk izmeklēšana parādīja, ka sadarbībā iesaistītā ASV ražotāja ražošanas apjoms ir ievērojami lielāks par 5 % no attiecīgā ražojuma Ķīnas eksporta apjoma uz Savienību, tādēļ apjoma ziņā ražošana ir reprezentatīva. Attiecībā uz ASV līdzīgā ražojuma kvalitāti, tehniskajām specifikācijām un standartiem salīdzinājumā ar Ķīnas ražojumiem būtiskas atšķirības netika konstatētas. Tāpēc ASV tirgu uzskatīja par pietiekami reprezentatīvu normālās vērtības noteikšanai attiecībā uz ĶTR.
(63)
Ņemot vērā visu iepriekš minēto, provizoriski secināja, ka ASV ir piemērota analogā valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu.
4.4.2. Normālās vērtības noteikšana
(64)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību noteica, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, kas saņemta no ražotāja analogajā valstī, kā izklāstīts turpmāk.
(65)
Tika konstatēts, ka ASV ražotāja līdzīgā ražojuma pārdevumi iekšzemes tirgū bija reprezentatīvi apjoma ziņā salīdzinājumā ar attiecīgo ražojumu, kuru uz Savienību eksportēja vienīgais ĶTR ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās.
(66)
Tika arī pārbaudīts, vai pārdevumus iekšzemes tirgū var uzskatīt par tādiem, kas veikti kā parastas tirdzniecības darbības, nosakot to, kāda daļa no kopējiem katra ražojuma veida pārdevumiem izmeklēšanas periodā bija rentabli pārdevumi neatkarīgiem klientiem iekšzemes tirgū. Tā kā līdzīgā ražojuma veida rentablie pārdevumi bija 80 % no konkrētā ražojuma veida pārdevumu kopapjoma vai mazāk vai tā kā konkrētā veida vidējā svērtā cena bija zemāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, izmantojot faktisko cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā IP laikā iekšzemes tirgū veikto rentablo pārdevumu vidējo svērto cenu.
(67)
Tiek norādīts, ka sadarbībā iesaistītais ASV ražotājs IP ražoja un pārdeva ASV tirgū visus līdzīgā ražojuma veidus.
4.5. Eksporta cena
(68)
Tika konstatēts, ka divi no četriem saistītajiem APP grupas ražotājiem eksportētājiem ražo tikai daudzslāņu kartonu, kā minēts 23. apsvērumā iepriekš. Šajā sakarā tika provizoriski secināts, ka daudzslāņu kartons ir izslēdzams no šajā izmeklēšanā aplūkoto ražojumu klāsta. Tādējādi no šiem abiem uzņēmumiem iegūtos datus par eksporta cenām dempinga aprēķinos neņēma vērā.
(69)
Ražotāji eksportētāji veica eksporta pārdevumu uz Savienību: i) izmantojot saistītus tirdzniecības uzņēmumus, kas atrodas ārpus Savienības, vai ii) izmantojot saistītu tirdzniecības uzņēmumu, kas atrodas Savienībā.
(70)
Ja eksporta pārdevumus uz Savienību veica, izmantojot saistītus tirdzniecības uzņēmumus ārpus Savienības, eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz ražojuma cenām, par kādām saistītie tirdzniecības uzņēmumi to pārdeva Savienībai, t. i., neatkarīgam pircējam, ņemot vērā faktiski maksātās vai maksājamās cenas.
(71)
Ja eksporta pārdevumus uz Savienību veica, izmantojot vienu saistīto tirdzniecības uzņēmumu Savienībā, eksporta cenas veidoja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, pamatojoties uz cenām, par kādām importētais ražojums tika pirmo reizi tālākpārdots neatkarīgiem klientiem Savienībā. Ņēma vērā visas starp importēšanu un tālākpārdošanu radušās izmaksas, tostarp pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas, kā arī importētājuzņēmuma izmeklēšanas periodā Savienībā gūto peļņu. Attiecībā uz peļņas normu nebija izmantojama saistītā tirgotāja faktiskā peļņa, jo ražotāja eksportētāja un saistītā tirgotāja saiknes rezultātā šīs cenas nebija ticamas. Tāpēc attiecīgo peļņas normu noteica pēc pamatotas likmes, kas ir daudz zemāka par 155. apsvērumā norādīto peļņas normu, kādu parasti varētu sagaidīt no šāda veida tirdzniecības darbībām.
4.6. Salīdzinājums
(72)
Normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja, izmantojot ražotāja noteiktās cenas.
(73)
Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu atbilstoši koriģēja tās atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Vajadzības un pamatotas nepieciešamības gadījumā izmeklēšanā iesaistītajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem koriģēja atšķirības attiecībā uz transportēšanas un apdrošināšanas izmaksām, kredīta izmaksām, gada beigu atlaidēm, komisijas naudu, kvalitātes prasībām un banku pakalpojumu izmaksām.
4.7. Dempinga starpība
(74)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempinga starpību sadarbībā iesaistītajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem noteica, pamatojoties uz vidējās svērtās normālās vērtības un vidējās svērtās eksporta cenas salīdzinājumu katram ražojuma veidam, kā noteikts iepriekš.
(75)
Ņemot vērā iepriekš minēto metodiku, dempinga pagaidu starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šādas:
Ražotājs eksportētājs
Dempinga starpība
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang pilsēta, Jiangsu province, ĶTR
43,9 %
Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou pilsēta, Jiangsu province, ĶTR
43,9 %
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang pilsēta, Shandong province, ĶTR
63 %
Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, Shouguang pilsēta, Shandong province, ĶTR
63 %
(76)
Pamatojoties uz sūdzībā iesniegto un no sadarbībā iesaistītajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem saņemto informāciju, ĶTR ir zināmi arī citi attiecīgā ražojuma ražotāji. Tomēr, tā kā tika konstatēts, ka eksporta apjoms, par kādu tika ziņots, ir lielāks nekā uzrādīts no Eurostat iegūtajos datos par importu, sadarbības līmeni uzskatīja par augstu un valsts mēroga dempinga starpību ĶTR noteica, izmantojot dempinga starpību, kas noteikta sadarbībā iesaistītajiem uzņēmumiem ar augstāko individuālo maksājuma likmi, t. i., 63 %.
5. SAVIENĪBAS RAŽOTĀJI
5.1. Ražošanas apjoms Savienībā
(77)
Izmeklēšanas periodā līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja 14 zināmi un daži citi ļoti nelieli ražotāji. Tiek lēsts, ka CEPIFINE sniegtie dati aptver 98 % no Savienības ražotāju ražošanas apjoma. Pamatojoties uz to, tiek lēsts, ka Savienības kopējais ražošanas apjoms IP bija apmēram 5 270 000 tonnu. Savienības ražotāji, kuru saražotā produkcija veido kopējo ražošanas apjomu Savienībā, veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.
(78)
Krītotā papīra ražošanā intensīvi patērē enerģiju un līdzekļus. Šā iemesla dēļ rodas apjomradītie ietaupījumi, ar ko izskaidrojama ražošanas koncentrēšanās ap dažiem lieliem ražotājiem, bez kuriem ir arī mazāki ražotāji, kuri koncentrējas uz ģeogrāfiski tuviem tirgiem. Lielāko daļu no Savienības tirgus līdzīgā veidā aptver pieci lieli ražotāji, kuru ražotnes atrodas visā Eiropā. Liela daļa krītotā papīra ir patēriņa preču tipa ražojums, ko galvenokārt pārdod papīra lieltirgotāji un vairumtirgotāji. Šiem izplatīšanas kanāliem ir raksturīga liela mēroga pirktspējas koncentrācija un cenu pārredzamība cenu kotācijas dēļ.
(79)
Atbilstoši 17. apsvērumā minētajam viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka šajā izmeklēšanā būtu vajadzējis iekļaut arī ruļļpadeves iespiedmašīnām paredzēto krītoto papīru. Pamatojoties uz iepriekš minēto, tā paziņoja, ka Savienības ražošanas nozare nevar būt par sūdzības iesniedzēju šajā procedūrā. Balstoties uz 20. un 22. apsvērumā minētajiem secinājumiem, proti, ka ruļļpadeves iespiedmašīnām un lokšņpadeves iespiedmašīnām paredzētais krītotais papīrs ir divi atšķirīgi ražojumi, šis apgalvojums bija jānoraida.
6. KAITĒJUMS
6.1. Patēriņš Savienībā
(80)
Patēriņu noteica, izmantojot šādus elementus:
-
attiecībā uz importu no trešām valstīm Eurostat veica atbilstīgas korekcijas, pamatojoties uz Savienības ražotāju sniegto informāciju par ražojumiem, uz kuriem procedūra netiek attiecināta. Balstoties uz iesniegtajiem pierādījumiem, izmeklēšanā konstatēja, ka šie pieņēmumi ir saprātīgi un pamatoti,
-
kopējais pārbaudītais eksporta apjoms uz Savienības tirgu sadarbībā iesaistītajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, jo tika konstatēts, ka eksporta apjoms, par kuru tika ziņots, ir lielāks, nekā uzrādīts no Eurostat iegūtajos datos par importu,
-
visu Savienības ražotāju kopējais pārdevumu apjoms Savienības tirgū, pamatojoties uz CEPIFINE sniegto informāciju.
(81)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, kopējo patēriņu Savienībā noteica šādi:
1. tabula
Patēriņš Savienībā
Patēriņš Savienībā
2006
2007
2008
2009/IP
Tonnas
5 308 275
5 508 183
5 384 770
4 572 057
Indekss
100
104
101
86
Avots: pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem, Eurostat koriģētie dati un CEPIFINE sniegtie dati.
(82)
Kopumā attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā samazinājās par 14 %. Konstatēja, ka vispirms no 2006. līdz 2007. gadam patēriņš palielinājās par 4 %, un pēc tam no 2007. gada līdz IP tas samazinājās par 18 %. 2008. gadā un IP patēriņš samazinājās pieprasījuma sarukuma rezultātā, jo īpaši 2009. gada pirmajā pusē - ekonomiskās lejupslīdes dēļ.
6.2. Imports Savienībā no ĶTR
(83)
Kā minēts iepriekš 80. apsvērumā, tika konstatēts, ka sadarbībā iesaistīto Ķīnas ražotāju eksportētāju attiecīgā ražojuma pārbaudītie pārdošanas kopapjomi Savienības tirgū ir lielāki nekā Eurostat ziņotie importa apjomi. Tā kā uzskatīja, ka pārbaudītā informācija ir precīzāka nekā pieejamie statistikas dati, kopējo importa apjomu no ĶTR noteica, pamatojoties uz pārbaudīto informāciju, ko iesniedza uzņēmumi, kuri sadarbojās. To uzņēmumu, kuri sadarbojās un par kuriem konstatēja, ka tie attiecīgajā periodā ir eksportējuši tikai daudzslāņu kartonu, pārdošanas apjomus neiekļāva kopējā importa apjomā, jo, kā izskaidrots 24. apsvērumā, provizoriski secināja, ka daudzslāņu papīrs un kartons nav uzskatāmi par attiecīgo ražojumu. Tā kā dati par attiecīgā ražojuma importu attiecas tikai uz diviem uzņēmumiem, lai saglabātu konfidencialitāti, uzskatīja par lietderīgu tos parādīt indeksētā veidā.
2. tabula
Importa par dempinga cenām no ĶTR kopējais apjoms
Kopējais importa apjoms no ĶTR
2006
2007
2008
2009/IP
Apjomi (indekss)
100
218
212
283
Tirgus daļa (indekss)
100
210
209
329
Cenas (EUR/t)
677
661
657
621
Indekss
100
98
97
92
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(84)
ĶTR importa kopējais apjoms attiecīgajā periodā bija dramatiski palielinājies, gandrīz trīskāršojies. Tādēļ ievērojami palielinājās tirgus daļa - no apmēram 1 % 2006. gadā līdz vairāk nekā 4 % IP. Tas jāaplūko kopā ar faktu, ka tajā pašā periodā par 14 % samazinājās patēriņš. Importa par dempinga cenām no ĶTR vidējās cenas attiecīgajā periodā samazinājās par 8 %.
6.2.1. Cenu samazinājums
(85)
Lai analizētu cenu samazinājumu, tās Savienības ražotāju ražojumu veida vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū, kas koriģētas atbilstīgi ražotāja cenām, salīdzināja ar attiecīgā importa no ĶTR atbilstīgajām vidējām svērtajām CIF cenām pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, izdarot atbilstīgas spēkā esošo nodokļu un pēcimporta izmaksu korekcijas.
(86)
Kā izskaidrots 28. apsvērumā, Ķīnas eksportētāju sadarbības līmenis bija ļoti augsts, un uzskata, ka šie eksportētāji aptver visu eksporta apjomu no ĶTR uz Savienību IP. Tika konstatēts, ka divi Ķīnas ražotāji eksportētāji, kuri bija sākotnēji pieteikušies, neeksportēja attiecīgo ražojumu uz Savienības tirgu, kā izskaidrots 50. apsvērumā, tāpēc, analizējot cenu samazinājumu, viņu importa apjomus neņēma vērā.
(87)
Ar salīdzinājumu tika pierādīts, ka IP Savienībā par dempinga cenām pārdotais ĶTR izcelsmes attiecīgais ražojums vidēji par 5,6 % samazināja Savienības ražotāju pārdošanas cenas. Samazinājuma normas līmenis jāanalizē, ņemot vērā ļoti lielu cenu pārredzamību, ko nodrošina cenu kotācija, kas raksturīga krītotā papīra izplatīšanas tirgum.
6.3. Savienības ražošanas nozares un sadarbībā iesaistīto Savienības ražotāju ekonomiskais stāvoklis
6.3.1. Ievadpiezīmes
(88)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu importa par dempinga cenām ietekmes uz Savienības ražotājiem novērtējumā bija ietverts visu ekonomisko rādītāju novērtējums, lai izvērtētu Savienības ražotāju stāvokli no 2006. gada līdz IP beigām.
(89)
Makroekonomikas rādītājus (ražošanas apjomu, jaudu, jaudas izmantojumu, pārdošanas apjomu, tirgus daļu, izaugsmi un dempinga starpības lielumu) vērtēja visas Savienības ražošanas nozares līmenī, pamatojoties uz CEPIFINE sniegto informāciju.
(90)
Mikroekonomikas rādītāju (vidējās cenas par vienību, nodarbinātība, algas, ražīgums, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, peļņa no ieguldījumiem, spēja piesaistīt kapitālu) analīzi veica Savienības ražotāju līmenī, pamatojoties uz to iesniegto, pienācīgi pārbaudīto informāciju.
(91)
Viena persona apgalvoja, ka viens no sadarbībā iesaistītajiem ražotājiem tomēr pilnībā nesadarbojās, jo bija saistīts ar citu Eiropas Savienības ražotāju, pirmkārt, tam piederēja akcijas minētā ražotāja uzņēmumā, un, otrkārt, tas darbojās kopuzņēmumā, ievērojot ekskluzīvus pārdošanas un izejmateriālu piegādes līgumus. Taču izmeklēšanā tika noskaidrots, ka attiecīgajam ES ražotājam piederošo akciju skaits bija neliels un nepārsniedza Regulas (EEK) Nr. 2454/93 (4) 143. pantā noteikto slieksni. Turklāt starp abiem uzņēmumiem noslēgtajos nolīgumos nebija elementu, kas liktu domāt, ka attiecības starp tiem pārsniedz parastās uzņēmējdarbības attiecības, kādas pastāv starp pārdevēju un pircēju.
6.3.2. Dati par Savienības ražošanas nozari (makroekonomiskie rādītāji)
6.3.2.1. Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums
3. tabula
Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums
2006
2007
2008
2009/IP
Ražošana (tonnās)
6 483 462
6 635 377
6 381 324
5 164 475
Indekss
100
102
98
80
Jauda (tonnās)
7 032 734
7 059 814
6 857 226
6 259 129
Indekss
100
100
98
89
Jaudas izmantojums
92 %
94 %
93 %
83 %
Indekss
100
102
101
90
Avots: CEPIFINE sniegtie dati.
(92)
Kā redzams iepriekšējā tabulā, attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms samazinājās par 20 %. Jāpiebilst, ka, kaut gan patēriņš Savienībā no 2006. līdz 2008. gadam palielinājās par aptuveni 1 %, Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms minētajā periodā samazinājās par 2 %, savukārt no 2008. gada līdz IP tas ievērojami samazinājās, jo bija samazinājies patēriņš Savienībā.
(93)
Kopš 2000. gada Savienības ražotāji bija veikuši lielus restrukturizācijas pasākumus, kuru mērķis bija novērst strukturālo jaudas pārpalikumu. Veicot konsolidāciju un slēdzot fabrikas, Savienības ražošanas nozare no 2006. gada līdz IP samazināja krītotā papīra ražošanas jaudu par apmēram aptuveni 770 000 tonnu, t. i., par 11 %.
(94)
Neskatoties uz kopējās jaudas samazināšanos, izmantojuma rādītāji joprojām kritās no 92 % 2006. gadā līdz 83 % IP. Lielākais samazinājums notika laikā no 2008. gada līdz IP. Jānorāda, ka liels jaudas izmantojums ir nozīmīgs faktors papīra ražotāju ilgtermiņa dzīvotspējas nodrošināšanai, jo tas saistīts ar lieliem ieguldījumiem pamatlīdzekļos. Tāpēc jaudas izmantojuma rādītāju IP uzskatīja par zemu.
6.3.2.2. Pārdošanas apjoms un tirgus daļa
(95)
Pārdošanas apjoma rādītāji turpmāk tabulā attiecas uz apjomu, kas pārdots pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū.
4. tabula
Pārdošanas apjoms un tirgus daļa
2006
2007
2008
2009/IP
Pārdošanas apjoms (tonnās)
4 921 141
4 999 524
4 875 841
4 008 354
Indekss
100
102
99
81
Tirgus daļa
93 %
91 %
91 %
88 %
Indekss
100
98
98
95
Avots: CEPIFINE sniegtie dati.
(96)
Kaut gan patēriņš Savienībā laikā no 2006. līdz 2007. gadam palielinājās par 4 % (skatīt 81. apsvērumu iepriekš), Savienības ražošanas nozares attiecīgā ražojuma pārdošanas apjoms neatkarīgiem pircējiem Savienības tirgū tajā pašā periodā palielinājās tikai par 2 %. Tas nozīmē, ka Savienības ražošanas nozare nevarēja savā labā pilnībā izmantot patēriņa palielināšanos šajā periodā. Turklāt laikā no 2008. gada līdz IP, kad patēriņš Savienībā samazinājās par 15 %, visu Savienības ražotāju pārdošanas apjomi samazinājās vēl vairāk - par 18 %. Līdz ar to Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms pēc neliela pieauguma 2007. gadā turpināja ievērojami samazināties, attiecīgajā periodā radot tirgus daļas samazinājumu par 5 procentu punktiem.
6.3.2.3. Izaugsme
(97)
Aplūkojot attīstības tendences attiecīgajā periodā, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma kritums par 19 % bija daudz izteiktāks nekā patēriņa samazinājums Savienībā par 14 %. Līdz ar to tajā pašā periodā ievērojami samazinājās arī Savienības ražošanas nozares tirgus daļa - par 5 procentu punktiem.
6.3.2.4. Dempinga starpību lielums
(98)
Kā norādīts iepriekš iedaļā par dempingu, ĶTR dempinga pagaidu starpības ir ievērojamas. Ņemot vērā importa par dempinga cenām apjomus un cenas, faktisko dempinga starpību ietekmi nevar uzskatīt par maznozīmīgu.
6.3.3. Dati par Savienības ražotājiem, kuri sadarbojās (mikroekonomiskie rādītāji)
6.3.3.1. Sadarbībā iesaistīto Savienības ražotāju vidējās cenas par vienību
(99)
Sadarbībā iesaistīto Savienības ražotāju vidējās ražotāja pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū 2007. gadā palielinājās, pēc tam samazinājās un līdz 2009. gadam atgriezās gandrīz tajā pašā līmenī kā attiecīgā perioda sākumā. Kopumā krītotā papīra cenas gadu gaitā saglabājās stabilas.
5. tabula
Savienības ražotāju cenas
Savienības ražotāju cenas
2006
2007
2008
2009/IP
Vidējā cena (EUR/t)
692
717
691
695
Indekss
100
104
100
100
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
6.3.3.2. Krājumi
(100)
Krājumi IP veidoja apmēram 10 % no ražošanas apjoma. Attiecīgajā periodā, jo īpaši laikā no 2006. līdz 2007. gadam un vēlāk no 2008. gada līdz IP, sadarbībā iesaistītie Savienības ražotāji palielināja savus krājumus par 14 %. Jo īpaši tas sakrita ar importa par zemām dempinga cenām apjoma pieaugumu no ĶTR.
6. tabula
Krājumi
Krājumi
2006
2007
2008
2009/IP
Krājumi (tonnās)
278 265
298 547
296 387
318 489
Indekss
100
107
107
114
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
6.3.3.3. Nodarbinātība, algas un ražīgums
7. tabula
Nodarbinātība
Nodarbinātība
2006
2007
2008
2009/IP
Nodarbinātība - pilna laika ekvivalents (PLE)
7 756
7 487
7 207
6 197
Indekss
100
97
93
80
Darbaspēka izmaksas (EUR/PLE)
54 053
54 948
57 026
58 735
Indekss
100
102
105
109
Ražīgums (vienība/PLE)
453
478
486
457
Indekss
100
106
107
101
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(101)
Sakarā ar sadarbībā iesaistīto Savienības ražotāju fabriku slēgšanu un konsolidāciju darbinieku skaits attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās - par 11 % (gandrīz par 900 darba vietām). Tiek norādīts, ka iepriekš minētie nodarbinātības rādītāji par IP ir uzpūsti, jo tiem pievienots darbinieku skaits, kādu IP sākumā pārņēma viens no sadarbībā iesaistītajiem Savienības ražotājiem. Šīs pārņemšanas rezultātā iegūto rādītāju neņemot vērā, nodarbinātība samazinājās par 20 %.
(102)
Augstāka darbinieku darba efektivitāte tika sasniegta un saglabāta pat tad, kad notika ievērojamas atlaišanas no darba 2007. un 2008. gadā. Atgriešanās pie 2006. gada ražīguma līmeņa līdz IP jāskata, ņemot vērā apjoma samazināšanas vispārīgo raksturu, kur darbinieku skaita samazināšanās seko ražošanas apjoma kritumam tikai pēc zināma laika. Darbaspēka izmaksas nepārtraukti pieauga, attiecīgajā periodā kopumā par 10 %.
6.3.3.4. Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, peļņa no ieguldījumiem
8. tabula
Rentabilitāte
2006
2007
2008
2009/IP
Rentabilitāte
-1,13 %
-0,21 %
-2,60 %
2,03 %
Izmaiņas (100 = 2006)
+0,92 %
-1,47 %
+3,16 %
Naudas plūsma (tūkst. EUR)
260 047
211 036
172 570
336 753
Indekss
100
81
66
129
Ieguldījumi (tūkst. EUR)
151 900
151 027
127 845
98 220
Indekss
100
99
84
65
Peļņa no ieguldījumiem
-0,73 %
-0,54 %
-2,73 %
0,39 %
Izmaiņas (100 = 2006)
+0,19 %
-2,00 %
+1,12 %
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
(103)
Laikā no 2006. līdz 2008. gadam sadarbībā iesaistītajiem Savienības ražotājiem radās zaudējumi, un finanšu stāvoklis uzlabojās tikai 2009. gadā, kad ekonomikas lejupslīdes rezultātā pasaulē ievērojami samazinājās galvenā izejmateriāla - celulozes - cena. Celulozes cena salīdzinājumā ar 2008. gadu 2009. gadā vidēji samazinājās par 19 %, ko uzskatīja par pārmērīgi lielu kritumu un kas tiešā veidā palīdzēja uzlabot finanšu stāvokli IP.
(104)
Tendence, kas bija raksturīga naudas plūsmai, proti, ražotāju spējai pašfinansēt savu darbību, lielā mērā atspoguļo rentabilitātes pārmaiņas. Tādējādi samazināto celulozes cenu dēļ naudas plūsma IP ļoti ievērojami palielinājās. Peļņa no ieguldījumiem uzrādīja negatīvu attīstību atbilstīgi negatīviem peļņas rezultātiem, ko sadarbībā iesaistītie Savienības ražotāji sasniedza līdz 2008. gadam, un pozitīvu tendenci IP laikā sakarā ar negaidīti lieliem izmaksu ietaupījumiem celulozes cenu dēļ.
(105)
Ņemot vērā iepriekš minēto, sadarbībā iesaistīto Savienības ražotāju spēja veikt ieguldījumus tika ierobežota, jo attiecīgajā periodā, izņemot IP, naudas plūsma ievērojami pasliktinājās. Līdz ar to attiecīgajā periodā ieguldījumi samazinājās par 35 % un aprobežojās ar koģenerācijas rūpnīcu iekārtošanu, kas palīdzēja Savienības ražotājiem mazināt nepārtraukti pieaugošo elektroenerģijas izmaksu ietekmi.
6.3.3.5. Spēja piesaistīt kapitālu
(106)
Papīra ražošanas nozarei vispār raksturīgas lielas parādsaistības, kas saistītas ar būtiskiem ieguldījumiem pamatlīdzekļos. Zaudējumu rezultātā, kas radās attiecīgā perioda lielākajā daļā, mazinājās arī Savienības ražotāju spēja piesaistīt kapitālu un finansēt savas darbības par pieņemamām finansiālām izmaksām. Tas īpaši bija vērojams 2008. gadā, kad viens sadarbībā iesaistītais Savienības ražotājs bija jārefinansē ar ievērojamu riska uzcenojumu, turpretī mazākais sadarbībā iesaistītais ražotājs 2008. gadā kļuva maksātnespējīgs, un to pārņēma cits Savienības ražotājs.
6.4. Secinājums par kaitējumu
(107)
Izmeklēšanā noskaidrots, ka lielākā daļa rādītāju, kas liecina par kaitējumu, piemēram, ražošanas apjoms (- 20 %), jaudas izmantojums (- 10 %), pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū (- 19 %), tirgus daļa (- 5 procentu punkti), attiecīgajā periodā pasliktinājās. Turklāt līdz 2008. gadam nopietni skarti bija tādi kaitējuma rādītāji saistībā ar sadarbībā iesaistīto Savienības ražotāju finanšu darbību kā peļņa no ieguldījumiem un rentabilitāte. Pēkšņais rentabilitātes pieaugums IP bija tikai sakarā ar īslaicīgu un izņēmuma kārtā notikušu celulozes cenu krišanos pasaulē IP. Jāpiebilst, ka pat IP rentabilitātes rādītājs bija ļoti zems un to neuzskatīja par tādu, kas var grozīt secinājumu par sadarbībā iesaistīto Savienības ražotāju slikto finansiālo stāvokli.
(108)
Izmeklēšanā arī noskaidrots, ka minētais kaitējums galvenokārt izskaidrojams ar to, ka, neskatoties uz savām restrukturizācijas darbībām un ražīguma uzlabojumiem, sadarbībā iesaistītie Savienības ražotāji nespēja paaugstināt krītotā papīra cenas tiktāl, lai tās segtu ražošanas izmaksas. Tas galvenokārt saistīts ar cenu samazinājumu, ko IP praktizēja eksportētāji no Ķīnas un kas būtiski ietekmēja tirgu, kur cenu pārredzamība ir augstā līmenī. Veicot papildu ražīguma uzlabojumus un sakarā ar celulozes cenu samazināšanos galvenokārt IP otrajā pusē sadarbībā iesaistītajiem Savienības ražotājiem IP izdevās samazināt ražošanas izmaksas. Tā kā pēc tam, kad ražotāji bija atrisinājuši strukturālās jaudas pārpalikuma problēmu, veicot konsolidēšanu un samazinot jaudu, pieprasījums un piedāvājums tirgū izlīdzinājās, krītotā papīra cenas varēja saglabāt stabilā līmenī. Tomēr sadarbībā iesaistītie Savienības ražotāji nevarēja atļauties paaugstināt pārdošanas cenas līdz tādam līmenim, lai rentabilitātes rādītāji uzrādītu ilglaicīgu dzīvotspēju.
(109)
Atbilstoši 17. apsvērumā minētajam viena persona apgalvoja, ka šajā izmeklēšanā būtu vajadzējis iekļaut arī ruļļpadeves iespiedmašīnām paredzēto krītoto papīru. Pamatojoties uz iepriekš minēto, tā paziņoja, ka šā ražojuma izslēgšana no būtiskā kaitējuma noteikšanas un tendenču analīze izkropļotu priekšstatu par kaitējumu. Tomēr, balstoties uz 20. un 22. apsvērumā minētajiem secinājumiem, proti, ka ruļļpadeves iespiedmašīnām un lokšņpadeves iespiedmašīnām paredzētais krītotais papīrs ir atšķirīgi ražojumi, šis apgalvojums bija jānoraida.
(110)
Minētā persona apgalvoja, ka viens sadarbībā iesaistītais Savienības ražotājs 2008. gadā bija pārņēmis kādu citu Savienības ražotāju, kas liecina par to, ka šā sadarbībā iesaistītā Savienības ražotāja stāvoklis bija diezgan labs. Vispirms jāpiebilst, ka būtisko kaitējumu vērtē, ņemot vērā Savienības ražošanas nozares stāvokli, nevis viena ražotāja īpašo stāvokli. Kā secināts 107. apsvērumā iepriekš, lielākā daļa kaitējuma rādītāju uzrādīja negatīvu tendenci, kas liecināja, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis attiecīgajā periodā bija pasliktinājies. Turklāt pārņemšana tika uzskatīta par daļu no Savienības ražošanas nozares veiktajiem restrukturizācijas pasākumiem attiecīgajā periodā. Jebkurā gadījumā jānorāda, ka, analizējot tādus makroekonomikas rādītājus kā ražošanas apjoms, jauda, pārdošanas apjoms un tirgus daļa, pārņemšanai bija neitrāla ietekme, jo makroekonomikas rādītājus vērtē attiecībā uz visiem Savienības ražotājiem, kuri veido Savienības ražošanas nozari, kā noteikts 77. apsvērumā. Citiem vārdiem sakot, īpašumtiesību maiņas gadījumā šiem faktoriem būtu jāpaliek kopumā nemainīgiem.
(111)
Ievērojot iepriekš minēto, provizoriski tiek secināts, ka Savienības ražošanas nozarei bija nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.
7. CĒLOŅSAKARĪBA
7.1. Ievads
(112)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu tika pārbaudīts, vai Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu ir izraisījis imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts. Turklāt pārbaudīja arī citus zināmos faktorus, kuri nav imports par dempinga cenām un kuri būtu varējuši radīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, lai pārliecinātos, ka šo citu faktoru izraisītais kaitējums netiek saistīts ar importu par dempinga cenām.
7.2. Importa par dempinga cenām radītā ietekme
(113)
Jāpiebilst, ka Savienības krītotā papīra tirgum cenu kotēšanas dēļ ir raksturīga liela pirktspējas koncentrācija un cenu pārredzamība. Turklāt krītotais papīrs ir patēriņa preču tipa ražojums un nepieļauj būtiskas cenu atšķirības no dažādiem avotiem. Lielāko daļu ražojumu pārdod, izmantojot lieltirgotājus, kuru dēļ Savienības ražošanas nozare ir spiesta saglabāt cenas vienā līmenī ar lēto importu par dempinga cenām. Tāpēc tā krītotā papīra cenas, 35 % no kura IP tika importēts no ĶTR, kopumā būtiski ietekmēja cenu līmeni Savienības tirgū.
(114)
Izmeklēšanā noskaidrots, ka importa apjomi par dempinga cenām no ĶTR attiecīgajā periodā ļoti ievērojami palielinājās (+ 183 %). Tādējādi vispirms laikā no 2006. līdz 2007. gadam importa apjomi par dempinga cenām no ĶTR palielinājās divkārt, savukārt 2007. gadā cenas bija par 2 % zemākas nekā gadu pirms tam. 2008. gadā importa apjomi no Ķīnas saglabājās stabili, bet vidējās cenas saruka vēl par 1 %. IP atkal ļoti ievērojami palielinājās Ķīnas importa apjomi (par 71 %) un tirgus daļa (par 120 %), savukārt sarūkošās cenas (- 5 %) par 5,6 % samazināja sadarbībā iesaistīto Savienības ražotāju cenas, tādējādi izdarot cenu spiedienu uz Savienības tirgu un neļaujot Savienības ražotājiem paaugstināt cenas līdz rentablam līmenim.
(115)
Jāatgādina, ka patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā samazinājās par aptuveni 14 %. Savienības ražošanas nozarē bija vērojams ievērojams pārdošanas apjomu samazinājums (19 %). Taču tas bija daudz izteiktāks nekā pieprasījuma krišanās un radīja tirgus daļas zaudējumu par 5 procentu punktiem. Tajā pašā laikā Ķīnas importa tirgus daļa palielinājās par 3 procentu punktiem. Tas norāda, ka Savienības ražošanas nozares tirgus daļu lielā mērā ir pārņēmis imports par dempinga cenām no ĶTR.
(116)
Tāpēc uzskata, ka ilgstošais spiediens, ko Savienības tirgū izraisīja lētais imports par dempinga cenām no ĶTR, neļāva Savienības ražošanas nozarei pielāgot pārdošanas cenas pieaugošajām izejmateriālu izmaksām, jo īpaši 2008. gadā, kad celulozes cenas sasniedza maksimumu. Tas izskaidro Savienības ražošanas nozares zaudēto tirgus daļu un rentabilitātes samazināšanos.
(117)
Ievērojot iepriekš minēto, tika provizoriski secināts, ka lētā importa par dempinga cenām pieplūdumam no ĶTR bija būtiski negatīva ietekme uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli.
7.3. Citu faktoru ietekme
7.3.1. Patēriņa attīstība Savienības tirgū
(118)
Kā minēts 82. apsvērumā iepriekš, krītotā papīra patēriņš Savienībā 2007. gadā palielinājās, bet 2008. gadā un IP samazinājās. Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā zaudēja tirgus daļu. Viens no sadarbībā iesaistītajiem ĶTR eksportētājiem apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms un tirgus daļa samazinājās sakarā ar patēriņa samazināšanos, ko izraisīja ekonomikas krīze un elektronisko plašsaziņas līdzekļu attīstība.
(119)
Lai gan nevar noliegt, ka kāda iemesla dēļ šī negatīvā Savienības patēriņa dinamika no 2007. gada līdz IP negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares stāvokli ražošanas un pārdošanas apjomu ziņā, ievērības cienīgs ir fakts, ka Ķīnas eksportētājiem tajā pašā laikā un jo īpaši no 2008. līdz 2009. gadam izdevās palielināt pārdošanas apjomus un tirgus daļu, ar importa par dempinga cenām palīdzību izdarot cenu spiedienu uz tirgu. Tāpēc uzskata, ka Savienības ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa pasliktināšanos nevar skaidrot ar pieprasījuma kritumu, bet to izraisījis galvenokārt importa par dempinga cenām pieplūdums no ĶTR un Ķīnas eksportētāju izraisītais cenu samazinājums. Pat tad, ja pieprasījuma samazināšanās veicināja kaitējumu, tā nevarēja izmainīt cēloņsakarību starp radīto būtisko kaitējumu un importa par dempinga cenām apjoma palielināšanos.
7.3.2. Izejmateriālu cenas
(120)
Sadarbībā iesaistīto Savienības ražotāju vidējās ražošanas izmaksas no 2006. līdz 2008. gadam nedaudz pieauga (par 2 %) un IP samazinājās par 5 %. Izmeklēšanā noskaidrots, ka sadarbībā iesaistīto Savienības ražotāju krītotā papīra ražošanas izmaksas kopumā attīstījās līdzīgi kā celulozes cenas, kas ir viens no galvenajiem papīra ražošanas izejmateriāliem. Laikā no 2006. līdz 2008. gadam celulozes vidējā cena pieauga par 8 %, bet pēc tam no 2008. gada beigām līdz IP pēdējam mēnesim tā strauji samazinājās. Celulozes cena 2009. gadā bija vidēji par 19 % zemāka nekā iepriekšējā gadā.
(121)
Ja nebūtu kaitējumu radošā dempinga, varētu sagaidīt, ka cenas tiktu regulāri pielāgotas, atspoguļojot ražošanas izmaksu dažādo elementu izmaiņas. Taču līdz 2008. gadam tas nenotika. Pat tad, kad 2008. gadā celulozes cenas paaugstinājās, Savienības ražotāji bija spiesti saglabāt savas pārdošanas cenas zemā līmenī, lai konkurētu ar lēto importu par dempinga cenām no ĶTR, tādējādi šajā periodā ievērojami samazinājās to rentabilitāte. IP celulozes cenu ārkārtīgi lielā krituma dēļ stāvoklis uzlabojās, vienlaikus tajā pašā laikā krītotā papīra cenas varēja saglabāt stabilas. Taču pat šajā izņēmuma periodā joprojām ļoti zemais peļņas līmenis neļāva sadarbībā iesaistītajiem Savienības ražotājiem atgūties no ilgstošās dempinga ietekmes. Lai gan izejmateriālu izmaksas samazinājās, cenu līmeni joprojām nevarēja paaugstināt līdz tādam līmenim, lai sasniegtu stabilu peļņas normu, kas nepieciešama šiem kapitālietilpīgajiem ražotājiem.
(122)
Līdz ar to provizoriski secināja, ka imports par dempinga cenām no ĶTR, kas samazināja sadarbībā iesaistīto Savienības ražotāju cenas, samazināja arī cenas Savienības tirgū un neļāva tiem palielināt pārdošanas cenas, lai segtu savas izmaksas vai lai sasniegtu pieņemamu rentabilitāti. Tā kā izejmateriālu cenas IP ievērojami samazinājās, tika secināts, ka tās nevarēja ietekmēt tajā pašā periodā Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.
7.3.3. Savienības ražošanas nozares eksporta darbība
(123)
Kā vēl vienu zināmo faktoru, kas nav imports par dempinga cenām un kas varēja radīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, pārbaudīja arī eksporta darbību, lai pārliecinātos, ka šādu citu faktoru radīto kaitējumu nesaista ar importu par dempinga cenām. Analīze parādīja, ka sadarbībā iesaistīto Savienības ražotāju veiktie eksporta pārdevumi nesaistītām personām attiecīgajā periodā veidoja nozīmīgu daļu (apmēram 27 %) no to pārdošanas apjoma. Kaut gan arī eksporta pārdošanas apjomi attiecīgajā periodā samazinājās par 9 %, tas bija mazāk izteikts nekā pārdošanas apjomu sarukums Savienības tirgū (19 %). Līdz ar to uzskatīja, ka sadarbībā iesaistītajiem Savienības ražotājiem radīto kaitējuma apmēru nevar izskaidrot ar eksporta apjoma samazināšanos. Tā kā eksports ir ļoti svarīgs, lai saglabātu jaudas izmantojumu augstā līmenī nolūkā segt augstās nemainīgās izmaksas par ieguldījumiem iekārtās, uzskatīja, ka, lai gan eksporta darbība bija pasliktinājusies, tai kopumā bija pozitīva ietekme. Tāpēc pat tad, ja eksporta darbības samazināšanās kopumā ir pasliktinājusi Savienības ražošanas nozares stāvokli, tā ir mazinājusi Savienības tirgum nodarītos zaudējumus un tāpēc nav tāda, kas pārtrauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no ĶTR un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
(124)
Viena persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare piedzīvoja būtisku eksporta samazinājumu, jo euro ir spēcīgāks salīdzinājumā ar ASV dolāru, un šā faktora izraisīto kaitējumu nevajadzētu piedēvēt importam no ĶTR. Kā secināts iepriekš, Savienības ražošanas nozares eksporta darbības pasliktināšanās, neskatoties uz tās iemesliem, nav galvenais iemesls, kāpēc ražotājiem tika nodarīts kaitējums, un tāpēc nepārtrauc 117. apsvērumā konstatēto cēloņsakarību.
7.3.4. Imports no citām trešām valstīm
(125)
No citām trešām valstīm importētie apjomi un cenas no 2006. gada līdz IP attīstījās šādi:
9. tabula
Imports no trešām valstīm
2006
2007
2008
2009/IP
Šveice
Imports (tonnās)
194 748
191 636
226 736
172 233
Indekss
100
98
116
88
Tirgus daļa
3,7 %
3,5 %
4,2 %
3,8 %
Indekss
100
95
115
103
Cena (EUR/t)
787
782
758
793
Indekss
100
99
97
105
Indonēzija
Imports (tonnās)
19 834
30 714
27 178
49 877
Indekss
100
155
137
251
Tirgus daļa
0,4 %
0,6 %
0,5 %
1,1 %
Indekss
100
149
135
292
Cena (EUR/t)
855
818
845
681
Indekss
100
96
99
80
Dienvidkoreja
Imports (tonnās)
45 154
65 251
46 498
46 068
Indekss
100
145
103
102
Tirgus daļa
0,9 %
1,2 %
0,9 %
1,0 %
Indekss
100
139
102
118
Cena (EUR/t)
562
669
664
618
Indekss
100
119
118
110
Visas parējās valstis
Imports (tonnās)
58 623
70 984
62 844
100 711
Indekss
100
121
107
172
Tirgus daļa
1,1 %
1,3 %
1,2 %
2,2 %
Indekss
100
117
106
199
Cena (EUR/t)
962
860
914
824
Indekss
100
89
95
86
Avots: Eurostat dati.
(126)
Citas galvenās trešās valstis, kas eksportē krītoto papīru uz Savienības tirgu, ir Šveice, Indonēzija un Dienvidkoreja. Importa apjomu tendences rāda, ka importa pieaugums no ĶTR bija daudz izteiktāks nekā no jebkuras no pārējām trešām valstīm. Importētie ražojumi no Šveices vienmēr tika pārdoti par ievērojami augstākām cenām nekā ražojumi, kas tika importēti no ĶTR. Šveices ražojumu tirgus daļa saglabājās salīdzinoši stabila, izņemot 2008. gadu, kad tā uz laiku palielinājās un pārsniedza 4 %, bet IP atkal samazinājās un pietuvojās 2006. gada līmenim. No Šveices importētais krītotais papīrs bija galvenokārt viena uzņēmuma ražojums, kura īpašnieks ir viens no sadarbībā iesaistītajiem Savienības ražotājiem, un augstākas vienības cenas var būt saistītas ar dažādiem ražojumiem un pārdošanas struktūrām. Arī importētie apjomi no Indonēzijas tika pārdoti Savienībā par augstākām cenām nekā Ķīnas ražojumi, izņemot IP, kad cenas nokritās, ļoti iespējams, lielā mērā celulozes cenu samazināšanās dēļ. No tā izrietošais importa pieaugums, kas apjoma ziņā IP saglabājās zemā līmenī, ietekmēja tirgus daļu, kas šajā periodā arī palika zemā līmenī. Imports no Dienvidkorejas attiecīgajā periodā Savienībā nonāca mazos daudzumos, un tirgus daļa saglabājās stabila. Kaut gan Korejas importa cenas bija salīdzināmas ar ĶTR importa cenām, Korejas cenas atšķirībā no Ķīnas importa cenām visā attiecīgajā periodā nepārtraukti nesamazinājās. Imports no visām pārējām valstīm bija par ievērojami augstākām cenām nekā imports no ĶTR, un importa apjomi bija nelieli.
(127)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, provizoriski secināja, ka imports no šīm trešām valstīm nebija veicinājis Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.
7.3.5. Strukturālais jaudas pārpalikums
(128)
Viens sadarbībā iesaistītais ĶTR eksportētājs apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu bija izraisījis Savienības ražošanas nozares jaudas pārpalikums. Tādējādi jāuzskata, ka Savienības ražošanas nozares jaudas samazinājums un konsolidācija ir nevis sekas Ķīnas importam, bet gan jaudas pārpalikuma novēršanas pasākums. Taču izmeklēšana parādīja, ka Savienības ražošanas nozarei attiecīgajā periodā, jo īpaši 2008. gadā, radās zaudējumi, neskatoties uz ražotāju pārstrukturēšanu, jo, kā uzsvērts 113.-117. apsvērumā iepriekš, Savienības ražošanas nozare joprojām nespēja paaugstināt cenas virs izmaksu līmeņa. Šo situāciju galvenokārt izraisīja cenu spiediens no importa par dempinga cenām, kas samazināja Savienības ražošanas nozares cenas. Tādēļ šis apgalvojums bija jānoraida.
7.4. Secinājums par cēloņsakarību
(129)
Iepriekš minētā analīze parādīja, ka ĶTR izcelsmes lētā importa par dempinga cenām apjoms un tirgus daļa attiecīgajā periodā ievērojami pieauga. Turklāt konstatēja, ka šo importu veica par dempinga cenām, kas bija zemākas par cenām, kuras Savienības ražošanas nozare bija noteikusi līdzīgiem ražojuma veidiem Savienības tirgū.
(130)
ĶTR izcelsmes lētā importa par dempinga cenām apjoma un tirgus daļas palielinājums sakrita ar kopējo pieprasījuma samazināšanos Savienības tirgū laikā no 2006. gada līdz IP, kā arī ar Savienības ražotāju tirgus daļas samazināšanos minētajā periodā. Tajā pašā laikā Savienības ražošanas nozares ekonomiskā un finansiālā stāvokļa galvenie rādītāji attīstījās negatīvi, kā izklāstīts 107. apsvērumā.
(131)
Pārbaudot pārējos zināmos faktorus, kas būtu varējuši nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, konstatēja, ka neviens no tiem nav varējis pārtraukt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no ĶTR un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
(132)
Pamatojoties uz iepriekš minēto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi noteikta un nodalīta no kaitējumu radošās ietekmes, ko izraisīja imports par dempinga cenām, tiek provizoriski secināts, ka imports par dempinga cenām no ĶTR ir radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē.
8. SAVIENĪBAS INTERESES
8.1. Ievadpiezīme
(133)
Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz provizorisko secinājumu par kaitējumu radošo dempingu, pastāv pārliecinoši iemesli, lai secinātu, ka šajā konkrētajā gadījumā antidempinga pagaidu pasākumu pieņemšana nav Savienības interesēs. Šajā nolūkā un saskaņā ar pamatregulas 21. panta 1. punktu iespējamo pasākumu iespējamo ietekmi uz attiecīgā ražojuma Savienības ražotājiem, importētājiem, lieltirgotājiem, izplatītājiem un lietotājiem, kā arī pasākumu nepieņemšanas iespējamās sekas apsvēra, pamatojoties uz visiem iesniegtajiem pierādījumiem.
8.2. Savienības ražošanas nozare
(134)
Savienības ražošanas nozarē kopumā ir 14 zināmi ražotāji, un saskaņā ar CEPIFINE datiem tiek lēsts, ka to saražotā produkcija veido apmēram 98 % no krītotā papīra produkcijas Savienībā. Ražotāji ir izvietoti dažādās Savienības dalībvalstīs un saistībā ar attiecīgo ražojumu tieši nodarbina vairāk nekā 11 000 cilvēku.
(135)
Divi no zināmajiem ražotājiem iebilda pret izmeklēšanas sākšanu, nesniedza papildu informāciju un nesadarbojās izmeklēšanā. Taču, pamatojoties uz pieejamo informāciju, un jo īpaši pamatojoties uz CEPIFINE sniegtajiem datiem, kas liecināja par Savienības ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanos, var pamatoti pieņemt, ka imports par dempinga cenām ir negatīvi ietekmējis arī šos divus uzņēmumus. Tāpēc nesadarbošanos neuzskatīja par norādi, ka šo uzņēmumu stāvoklis atšķirtos no pārējo Savienības ražotāju stāvokļa.
(136)
Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums, ko radījis imports par dempinga cenām no ĶTR. Jāatgādina, ka lielākā daļa kaitējuma rādītāju attiecīgajā periodā attīstījās negatīvi. Neskatoties uz nelielu uzlabojumu IP, nopietni skarti bija īpaši tādi kaitējuma rādītāji, kas saistīti ar Savienības ražotāju finanšu darbību, kā rentabilitāte un peļņa no ieguldījumiem. Ja pasākumi netiks veikti, ļoti iespējams, ka Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis vēl vairāk pasliktināsies.
(137)
Paredzams, ka antidempinga pagaidu maksājumu noteikšana atjaunos faktiskus un godīgus tirdzniecības apstākļus Savienības tirgū un ļaus Savienības ražošanas nozarei pielāgot krītotā papīra cenas atbilstīgi dažādo sastāvdaļu izmaksām. Var sagaidīt, ka pagaidu pasākumu piemērošana dotu iespēju Savienības ražošanas nozarei atgūt vismaz daļu no attiecīgajā periodā zaudētās tirgus daļas, kas pozitīvāk ietekmētu to ekonomisko stāvokli un rentabilitāti.
(138)
Tāpēc secināja, ka antidempinga pagaidu pasākumu piemērošana ĶTR izcelsmes krītotā papīra importam būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.
8.3. Importētāji un tirgotāji
(139)
Anketas nosūtīja 14 zināmiem nesaistītiem importētājiem un tirgotājiem Savienībā, kuri bija minēti sūdzībā. Izmeklēšanas laikā pieteicās vēl vairāki citi tirgotāji (kurus nozarē dēvē arī par lieltirgotājiem). Visbeidzot, izmeklēšanā sadarbojās 19 uzņēmumi, lai gan daži no tiem iesniedza tikai daļēju informāciju. Tika konstatēts, ka importētāji tirgū darbojas arī kā tirgotāji, tāpēc visas šīs personas turpmāk tiks sauktas par “tirgotājiem”.
(140)
Izmeklēšana parādīja, ka visi tirgotāji iepirka krītoto papīru no vairākiem avotiem un galvenokārt no Savienības ražotājiem. Pieci tirgotāji neiepirka vispār vai tikai šad un tad iepirka krītoto papīru, kas tika importēts no ĶTR. Septiņi uzņēmumi, kas sniedza kvantitatīvu informāciju par saviem attiecīgā ražojuma iepirkumiem, kopā veidoja 47 % no kopējā ĶTR importa. Imports, tostarp imports no ĶTR, veidoja tika nelielu daļu no to uzņēmējdarbības kopējā apjoma, tādēļ ierosināto pasākumu negatīvā ietekme, visdrīzāk, būs nenozīmīga. Visi tirgotāji apgalvoja, ka Savienībā un ĶTR ražotajam krītotajam papīram lielā mērā ir līdzīga kvalitāte un ka tie abi ir savstarpēji aizvietojami. Turklāt izmeklēšanā apstiprināja, ka pastāv liels skaits citu importa avotu un tirgotāji vismaz ilgākā laikposmā varētu atgriezties pie šiem citiem piegādes avotiem.
(141)
Divi tirgotāji importētāji krītoto papīru galvenokārt iepirka no Ķīnas avotiem. Abi uzņēmumi apgalvoja, ka tiem rastos grūtības iegūt ražojumus no Savienības ražotājiem, jo sakarā ar ražotāju pieprasītiem minimāliem pasūtīšanas apjomiem pastāvētu tradicionālie pārdošanas kanāli un būtu jāievēro izplatīšanas līgumi. Taču tas tieši neietekmēja krītotā papīra pieejamību no Savienības ražotājiem, jo tiem ir pieejama pietiekama rezerves jauda. Tādēļ šis apgalvojums bija jānoraida.
(142)
Attiecībā uz iespējamību novirzīt iespējamo izmaksu pieaugumu klientiem visi sadarbībā iesaistītie tirgotāji atsaucās uz lielu cenu pārredzamību Savienības tirgū un apgalvoja, ka tie varētu palielināt pārdošanas cenas galīgajiem klientiem vienīgi tad, ja palielinātos cenu līmenis Savienībā kopumā. Pamatojoties uz iepriekš minēto un ņemot vērā, ka antidempinga maksājumu iecerētā ietekme cita starpā ir palielināt cenu līmeni Savienībā līdz izmaksas nosedzošam līmenim, tiek sagaidīts, ka importētāji tādējādi vismaz daļēji varētu novirzīt saviem klientiem jebkuru cenu pieaugumu, ko izraisītu antidempinga maksājums. Atbilstoši iepriekš minētajam, tika konstatēts, ka imports no Ķīnas veido tikai ļoti nelielu daļu no tirgotāju kopējās uzņēmējdarbības un ka tāpēc antidempinga maksājuma ietekme kopumā būtu niecīga. Visbeidzot, uzskata arī, ka importētājiem rentablāka ir ĶTR ražotāju saražotā krītotā papīra tālākpārdošana, tāpēc tie arī varētu gūt mazāku peļņu, uzņemoties segt vismaz daļu no izmaksu pieauguma.
(143)
Tāpēc, piemērojot pagaidu pasākumus, importētājiem un tirgotājiem kopumā netiktu radīta ievērojama negatīva ietekme.
8.4. Lietotāji
(144)
Anketas nosūtīja astoņiem zināmajiem lietotājiem Savienībā, kuri bija minēti sūdzībā. Izmeklēšanas laikā pieteicās vairāki citi lietotāji. Kopumā 17 uzņēmumi pilnībā vai daļēji atbildēja uz anketas jautājumiem. Šie uzņēmumi ir izvietoti visā Savienībā un pārstāv iespiedēju un izdevēju nozares. Tā kā konstatēja, ka iespiedēju un izdevēju tirgus apstākļi un izmaksu struktūras atšķiras, pasākumu ietekmi analizēja katrai grupai atsevišķi.
8.4.1. Iespiedēji
(145)
Pavisam kopā pamatinformāciju sniedza deviņi iespiedēji, vairums no tiem bija MVU. Saskaņā ar šādi iegūto informāciju tika konstatēts, ka kopumā krītotā papīra daļa iespiedmateriālu kopējās izmaksās ir salīdzinoši liela, proti, vidēji apmēram 40 %. Lielākā daļa sadarbībā iesaistīto iespiedēju bija sākuši izmantot Ķīnas papīru tikai nesen, daži no tiem - tikai pēc IP. Tika apstiprināts, ka Savienībā ražotajam un Ķīnā ražotajam krītotajam papīram ir līdzīga kvalitāte un ka starp tirgotājiem pastāv sīva konkurence cenu ziņā.
(146)
Visi iespiedēji apgalvoja, ka jebkāds cenu pieaugums ievērojami negatīvi ietekmētu to rentabilitāti. Tika apgalvots, ka poligrāfijas nozare jau tā izjūt spiedienu strukturālā jaudas pārpalikuma dēļ un ka jebkāds krītotā papīra iepirkuma cenu pieaugums vēl vairāk palielinātu spiedienu uz tiem. Šajā sakarā jāatzīmē, ka, ņemot vērā nelielos Ķīnas izcelsmes krītotā papīra daudzumus, ko izmanto iespiedēji (kuri joprojām lielāko nepieciešamo krītotā papīra daļu iegūst no Savienības ražotājiem), jebkāda maksājuma tiešā ietekme tiek uzskatīta par niecīgu. Attiecībā uz vispārēju cenu pieaugumu Savienības tirgū uzskatīja, ka, tā kā šis cenu pieaugums ietekmētu visus ekonomikas dalībniekus, tad tam būtu neitrāla ietekme.
(147)
Daži iespiedēji apgalvoja, ka, piemērojot antidempinga maksājumus, tirgū samazinātos izejmateriālu piedāvājums un tiktu pagarināts piegādes laiks. Izmeklēšana parādīja, ka Savienības ražotāji un starpnieki spēj nodrošināt tirgu ar nepieciešamajām izejvielām. Pamatojoties uz iepriekš minēto un jo īpaši ņemot vērā to, ka šis apgalvojums netika pamatots ar pierādījumiem, šo apgalvojumu noraidīja.
8.4.2. Izdevēji
(148)
Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no sešiem izdošanas nozares uzņēmumiem. IP tikai viens uzņēmums nelielā daudzumā bija iepircis Ķīnas izcelsmes krītoto papīru. Četri uzņēmumi sniedza kvantitatīvus datus par krītotā papīra izmantojumu.
(149)
Kopumā tika konstatēts, ka ražojumi, kuros izmanto krītoto papīru, vidēji atbilst 16 % no šo uzņēmumu kopējā apgrozījuma un ka vidējā peļņa šajā nozarē ir apmēram 12 %. Turklāt tika konstatēts, ka šie seši uzņēmumi iegādājās krītoto papīru galvenokārt no Savienības ražotājiem, bet tikai viens no tiem izmantoja no ĶTR importētu krītoto papīru. Vēl viens uzņēmums sāka iepirkt Ķīnas ražojumus tikai pēc IP. Tāpēc un jo īpaši sakarā ar šajā nozarē izmantotā Ķīnas izcelsmes krītotā papīra nelielajiem apjomiem nešķiet, ka pagaidu pasākumu piemērošana importam no ĶTR varētu būtiski ietekmēt izdošanas nozari kopumā. Turklāt tika konstatēts, ka šie uzņēmumi strādā ar peļņu un vieglāk varētu novirzīt cenu pieaugumu galīgajam klientam, jo tiek izmantots klienta pasūtīts un klienta izvēlēts papīrs, līdz ar to izplatītākā prakse ir tāda, ka ražošanā izmantoto papīru iegādājas pats klients. Visbeidzot, izdevējiem ir lielāka pirktspēja apjomradītu ietaupījumu dēļ.
(150)
Trīs poligrāfijas nozares asociācijas iesniedza rakstiskus iesniegumus. Divas iebilda pret maksājumu piemērošanu, apgalvojot, ka jebkāds cenu pieaugums palielinātu izmaksas un izraisītu konkurētspējas pasliktināšanos un darba vietu zaudēšanu pakārtotajās nozarēs. Tās apgalvoja, ka starp iespiestiem ražojumiem un elektronisko plašsaziņas līdzekļu ražojumiem pastāv cieša šķērselastība, kas nozīmē to, ka jebkāds cenu pieaugums radītu šā segmenta samazināšanos. Izmeklēšanā konstatēja, ka paredzamās izaugsmes apjoma ziņā pastāv vairāki papīra ražojumu segmenti un ka tā augstas kvalitātes iespiedpapīra segmenta apjoms, kurā galvenokārt izmanto krītoto papīru, joprojām pieaug. Attiecībā uz apgalvojumu, ka zaudējumi tiktu novirzīti uz pakārtoto tirgu, šis apgalvojums ir nenoteikts un nav pamatots ar pārliecinošu informāciju vai pierādījumiem. Turklāt izmeklēšanā neatklāja nekādu būtisku ietekmi uz iespieddarbu ražotājiem, kuri iegādājas papīru galvenokārt no citiem avotiem, nevis no ĶTR. Tāpēc šo apgalvojumu noraidīja.
(151)
Ņemot vērā iepriekš minēto, pat tad, ja daļu lietotāju negatīvi ietekmētu pasākumu piemērošana importam no ĶTR, kopumā ietekme uz lietotājiem abās atšķirīgajās nozarēs, šķiet, būs neliela. Tāpēc provizoriski secināja, ka, pamatojoties uz pieejamo informāciju, antidempinga pasākumi pret ĶTR izcelsmes krītotā papīra importu, visticamāk, būtiski negatīvi neietekmēs attiecīgā ražojuma lietotājus.
8.5. Secinājums par Savienības interesēm
(152)
Ņemot vērā iepriekš minēto, provizoriski secināja, ka kopumā, pamatojoties uz pieejamo informāciju par Savienības interesēm, nav pārliecinošu iemeslu, lai ĶTR izcelsmes krītotā papīra importam nenoteiktu pagaidu pasākumus.
9. ANTIDEMPINGA PAGAIDU PASĀKUMI
9.1. Kaitējuma novēršanas līmenis
(153)
Ņemot vērā secinājumus, kas gūti attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, jānosaka antidempinga pagaidu pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu, ko imports par dempinga cenām rada Savienības ražotājiem.
(154)
Nosakot šo pasākumu līmeni, tika ņemta vērā konstatētā dempinga starpība un maksājuma apmērs, kāds vajadzīgs, lai novērstu Savienības ražotājiem nodarīto kaitējumu.
(155)
Aprēķinot kaitējumu radošā dempinga ietekmes novēršanai nepieciešamo maksājuma summu, uzskatīja, ka pasākumiem jābūt tādiem, kas ļautu Savienības ražotājiem segt ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu samaksas, kādu šāda veida ražotājiem šajā nozarē pamatoti iespējams gūt līdzīgā ražojuma pārdošanā Savienībā normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nav importa par dempinga cenām. Kā apgalvoja sūdzības iesniedzējs, tiek provizoriski uzskatīts, ka peļņas normu 8 % apmērā no apgrozījuma var uzskatīt par atbilstošu minimālo normu, ko Savienības ražotāji varētu sasniegt, ja nebūtu kaitējumu radošā dempinga.
(156)
Uz šā pamata aprēķināja kaitējumu neradošo cenu Savienības ražotāju līdzīgā ražojuma pārdošanai. To ieguva, ražošanas izmaksām pieskaitot iepriekšminēto peļņas normu 8 % apmērā.
(157)
Tad noteica vajadzīgo cenu palielinājumu, katra ražojuma veida vidējo svērto cenu, kas noteikta ĶTR ražotājiem eksportētājiem, salīdzinot ar cenu, kura nerada kaitējumu un kura noteikta ražojumu veidiem, ko Savienības ražotāji pārdeva Savienības tirgū IP. Starpību, kas rodas no minētā salīdzinājuma, izteica kā procentuālo daļu no salīdzināto ražojumu veidu vidējās CIF importa vērtības.
9.2. Pagaidu pasākumi
(158)
Ņemot vērā iepriekš minēto un saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu uzskatāms, ka ĶTR izcelsmes importam jānosaka antidempinga pagaidu pasākumi dempinga vai kaitējuma starpības apmērā atkarībā no tā, kura ir mazāka, un saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu. Šajā gadījumā maksājumu likme attiecīgi jānosaka konstatētās kaitējuma starpības līmenī.
(159)
Līdz ar to kaitējuma novēršanas starpības un dempinga starpības, kā arī ierosinātās antidempinga pagaidu maksājuma likmes ĶTR, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šādas:
Ražotājs eksportētājs
Dempinga starpība
Kaitējuma starpība
Antidempinga pagaidu maksājumu likme
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang pilsēta, Jiangsu province, ĶTR
43,9 %
19,7 %
19,7 %
Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou pilsēta, Jiangsu province, ĶTR
43,9 %
19,7 %
19,7 %
Shangdong Chenming Paper Holdings Limited, Shouguang pilsēta, Shandong province, ĶTR
63 %
39,1 %
39,1 %
Shouguang Chenming Art Paper Co., Ltd, Shouguang pilsēta, Shandong province, ĶTR
63 %
39,1 %
39,1 %
Visi pārējie uzņēmumi
63 %
39,1 %
39,1 %
(160)
Atsevišķiem uzņēmumiem noteiktās antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, noteica, pamatojoties uz pašreizējās izmeklēšanas secinājumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Tādējādi šīs maksājuma likmes (atšķirībā no valsts mēroga maksājuma, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) jāpiemēro vienīgi to ražojumu importam, kuru izcelsme ir attiecīgajā valstī un kurus ir ražojuši minētie uzņēmumi un tādējādi konkrētās minētās juridiskās personas. Minētās likmes nevar piemērot importētajiem ražojumiem, ko ražojis cits uzņēmums, kura nosaukums un adrese nav norādīta šīs regulas rezolutīvajā daļā, tostarp uzņēmumi, kas saistīti ar norādītajiem uzņēmumiem, un uz tiem attiecina “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājuma likmi.
(161)
Visi pieprasījumi par šo atsevišķiem uzņēmumiem noteikto antidempinga maksājuma likmju piemērošanu (piemēram, pēc izmaiņām uzņēmuma nosaukumā vai jaunu ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumu darbības sākšanas) nekavējoties jāadresē Komisijai (5), sniedzot visu būtisko informāciju, jo īpaši par visām pārmaiņām uzņēmuma darbībā saistībā ar ražošanu, pārdevumiem iekšzemes tirgū un eksportu, kas saistītas, piemēram, ar minēto nosaukuma maiņu vai šīm izmaiņām ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumos. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro atsevišķās maksājuma likmes.
(162)
Lai pienācīgi piemērotu antidempinga maksājumu, atlikušais maksājums jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri ražojumu IP neeksportēja uz Savienību.
10. NOBEIGUMA NOTEIKUMS
(163)
Pienācīgas pārvaldības labad jānosaka termiņš, kurā ieinteresētās personas, kas paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā ir paziņojušas par sevi, var sniegt rakstiskus apsvērumus un lūgt uzklausīšanu. Turklāt jānorāda, ka šīs regulas mērķiem konstatējumi par maksājumu piemērošanu ir provizoriski un, nosakot galīgo maksājumu, tos var pārskatīt,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo antidempinga pagaidu maksājums tiek noteikts krītotajam papīram - papīram vai kartonam ar pārklājumu uz vienas vai abām pusēm (izņemot kraftpapīru vai kraftkartonu) loksnēs vai ruļļos, kura svars ir vienāds ar vai pārsniedz 70 g/m2, bet nepārsniedz 400 g/m2 un kura baltuma pakāpe ir lielāka par 84 (saskaņā ar standartu ISO 2470-1), ko patlaban klasificē ar KN kodiem ex 4810 13 20, ex 4810 13 80, ex 4810 14 20, ex 4810 14 80, ex 4810 19 10, ex 4810 19 90, ex 4810 22 10, ex 4810 22 90, ex 4810 29 30, ex 4810 29 80, ex 4810 99 10, ex 4810 99 30 un ex 4810 99 90 (Taric kodi 4810132020, 4810138020, 4810142020, 4810148020, 4810191020, 4810199020, 4810221020, 4810229020, 4810293020, 4810298020, 4810991020, 4810993020 un 4810999020) un kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā.
Antidempinga pagaidu maksājums neattiecas uz ruļļiem, kas izmantojami ruļļpadeves presēs. Ruļļi, kas izmantojami ruļļpadeves presēs, ir ruļļi, kuru testēšanas rezultāts ar mainīta ātruma metodi saskaņā ar ISO testēšanas standartu ISO 3783:2006 attiecībā uz virsmas noturību, izmantojot IGT testeri (elektrisko modeli), ir mazāks par 30 N/m, mērot perpendikulāri padeves virzienam, un mazāks par 50 N/m, mērot padeves virzienā. Turklāt antidempinga pagaidu maksājums neattiecas uz daudzslāņu papīru un daudzslāņu kartonu.
2. Antidempinga pagaidu maksājuma likme, kas jāpiemēro brīvas robežpiegādes neto cenai līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas 1. punktā minētajiem ražojumiem, kurus ražo turpmāk minētie uzņēmumi, ir šāda:
Uzņēmums
Antidempinga maksājuma likme
Taric papildkods
Gold East Paper (Jiangsu) Co., Ltd, Zhenjiang pilsēta, Jiangsu province, ĶTR; Gold Huasheng Paper (Suzhou Industrial Park) Co., Ltd, Suzhou pilsēta, Jiangsu province, ĶTR
19,7 %
B001
Visi pārējie uzņēmumi
39,1 %
B999
3. Par 1. punktā norādītā ražojuma laišanu brīvā apgrozībā Savienībā jāiemaksā drošības nauda, kas vienāda ar pagaidu maksājuma summu.
4. Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
Neskarot Regulas (EK) Nr. 1225/2009 20. pantu, ieinteresētās personas viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var pieprasīt, lai tām darītu zināmus būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula, kā arī var rakstveidā paziņot savu viedokli un lūgt mutvārdu uzklausīšanu Komisijā.
Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 21. panta 4. punktam viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas attiecīgās personas var sniegt piezīmes par šīs regulas piemērošanu.
3. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2010. gada 16. novembrī