NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 642/2010
ze dne 20. července 2010,
kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007, pokud jde o dovozní cla v odvětví obilovin
(kodifikované znění)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů) (1), a zejména na článek 143 ve spojení s článkem 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (ES) č. 1249/96 ze dne 28. června 1996, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, pokud jde o dovozní cla v odvětví obilovin (2), bylo několikrát podstatně změněno (3). Z důvodu srozumitelnosti a přehlednosti by mělo být uvedené nařízení kodifikováno.
(2)
Článek 135 nařízení (ES) č. 1234/2007 stanoví celní sazby společného celního sazebníku, které mají být účtovány při dovozu produktů uvedených v článku 1 uvedeného nařízení. Pro produkty uvedené v čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení se však dovozní clo rovná intervenční ceně použitelné na tyto produkty v době dovozu, která se zvýší o 55 % a poté sníží o dovozní cenu CIF použitelnou pro dotčenou zásilku.
(3)
Pro účely klasifikace dovážených produktů se v některých případech produkty uvedené v čl. 136 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 dělí do několika standardních jakostí. Proto by měly být standardní jakosti, které budou použity, definovány podle objektivních kritérií pro klasifikaci a měly by být stanoveny míry odchylek, aby mohl být dovážený produkt podle jakosti klasifikován co nejvhodněji. Z možných objektivních kritérií pro klasifikaci jakosti pšenice obecné je při obchodování nejužívanějším a nejsnáze kontrolovatelným kritériem obsah proteinů, měrná hmotnost a obsah různých nečistot (Schwarzbesatz). Pro pšenici tvrdou jsou těmito kritérii měrná hmotnost, obsah různých nečistot (Schwarzbesatz) a obsah skelných zrn. Proto je třeba podrobit dovážené zboží analýze, aby bylo možné určit tyto parametry pro jednotlivé dovážené zásilky. V případech, kdy Unie stanovila úřední postup pro uznávání osvědčení o jakosti, která jsou vydaná orgánem v zemi původu, však lze tyto analýzy provádět pouze za účelem ověření na dostatečně reprezentativním počtu dovezených zásilek.
(4)
Podle čl. 136 odst. 2 nařízení (ES) č. 1234/2007 je pro účely výpočtu dovozního cla nutné pravidelně stanovovat reprezentativní dovozní ceny CIF pro produkty, jichž se odstavec 1 uvedeného článku týká. Je třeba určit cenové kotace pro různé jakosti pšenice a jiných obilovin, aby mohly být tyto ceny stanoveny. Je proto třeba tyto kotace definovat.
(5)
V zájmu jasnosti a transparentnosti představují kotace pro jednotlivé druhy pšenice a jiné obiloviny na komoditních burzách ve Spojených státech amerických objektivní základ pro stanovení reprezentativních dovozních cen CIF. Vzhledem k připočtení obchodní prémie, jež je na trhu Spojených států poskytována pro všechny jakosti jednotlivých obilovin, je možné přepočítat burzovní kotace pro jednotlivé obiloviny na cenu FOB při vývozu ze Spojených států. Připočtením nákladů na námořní dopravu mezi Mexickým zálivem či Velkými jezery a přístavem Unie na trhu s námořní dopravou mohou být tyto ceny FOB přepočteny na reprezentativní dovozní ceny CIF. Z hlediska objemu dopravovaného nákladu a obchodu v přístavu v Rotterdamu je tento přístav cílovou stanicí v Unii, pro niž jsou kotace cen za námořní dopravu nejznámější veřejnosti, nejtransparentnější a nejdostupnější. Proto je cílovým přístavem Unie Rotterdam.
(6)
Z tohoto důvodu a v zájmu transparentnosti se reprezentativní dovozní ceny CIF uvedené v čl. 136 odst. 2 nařízení (ES) č. 1234/2007 stanoví podle kotací na komoditní burze pro příslušný druh obilovin, podle obchodní prémie pro tento druh obilovin poskytnuté a nákladů na námořní dopravu mezi Mexickým zálivem nebo Velkými jezery a přístavem v Rotterdamu. Nicméně rozdíly mezi náklady na dopravu podle cílového přístavu jsou důvodem k paušální úpravě dovozního cla pro přístavy Unie u Středozemního moře a u Černého moře, na Atlantickém pobřeží Iberského poloostrova, ve Spojeném království, v Irsku, v severských zemích, v pobaltských zemích a v Polsku. Ke sledování vývoje takto stanovených dovozních cen CIF je třeba denně monitorovat složky, které tvoří součást pro jejich výpočet. Reprezentativní dovozní ceny CIF pro ječmen umožňují odhadnout situaci na trhu pro čirok a žito, a proto platí pro tyto obiloviny reprezentativní dovozní ceny CIF stanovené pro ječmen.
(7)
Pro účely stanovení dovozního cla pro obiloviny podle článku 136 nařízení (ES) č. 1234/2007 období deseti pracovních dnů pro zaznamenávání reprezentativních dovozních cen CIF pro jednotlivé obiloviny spolehlivě odráží vývoj trhu. Dovozní cla pro tyto produkty jsou proto stanovena patnáctý den a poslední pracovní den každého měsíce podle průměrné reprezentativní dovozní ceny CIF zaznamenané během zmíněného období. Takto vypočtené dovozní clo může být používáno po dobu dvou týdnů, aniž by citelně ovlivnilo dovozní cenu po zaplacení cla. Pokud však pro určený produkt není v období výpočtu reprezentativní dovozní ceny CIF k dispozici burzovní kotace nebo dojde-li v důsledku náhlých změn jednotlivých složek výpočtu dovozního cla k výraznému kolísání dovozních cen CIF v období výpočtu, je nutno přijmout opatření pro udržení reprezentativnosti dovozní ceny CIF pro příslušný produkt. Dojde-li k výraznému kolísání burzovních kotací, obchodních prémií souvisejících s kotacemi, nákladů na námořní dopravu nebo směnného kurzu použitého pro výpočet reprezentativní dovozní ceny CIF pro daný produkt, reprezentativnost ceny používané pro výpočet dovozního cla se zabezpečí úpravou, která odpovídá odchylce od platného stanovení, která byla těmito změnami způsobená. Ačkoli je provedena taková úprava, načasování dalšího stanovení dovozních cel nemusí být ovlivněno.
(8)
Za normálních tržních podmínek burzovní kotace používaná pro výpočet reprezentativní dovozní ceny CIF při dovozech kukuřice seté tvrdozrnné nezohledňuje jakostní prémii, a to buď kvůli zvláštní jakosti zboží nebo proto, že cena produktu, který má být dovezen, tuto prémii k běžné ceně dotčeného produktu zahrnuje. Za tím účelem, aby byla tato jakostní prémie vzhledem k ceně nebo ke kotaci zohledněna, měla by být dovozcům, kteří prokážou, že dovezené zboží použili pro výrobu produktů vysoké jakosti, pro něž může být taková prémie poskytnuta, při dovozu dotčeného produktu část dovozního cla uhrazena paušální sazbou.
(9)
Ve snaze zajistit, aby dovozci dodržovali ustanovení tohoto nařízení, by měl být kromě jistot týkajících se licencí stanoven režim dodatečných jistot.
(10)
Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Celní sazby společného celního sazebníku uvedené v článku 135 a článku 136 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 jsou sazby použitelné v den stanovený v článku 67 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 (4).
Článek 2
1. Dovozní cla uvedená v čl. 136 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 pro produkty kódů KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (pšenice obecná vysoké jakosti), 1002 00 00, 1005 10 90, 1005 90 00 a 1007 00 90, kromě hybridů k setí, se vypočítávají denně, Komise je však stanoví patnáctý pracovní den každého měsíce pro použití od šestnáctého dne tohoto měsíce a poslední pracovní den každého měsíce pro použití od prvního dne měsíce následujícího. Pokud patnáctého není pracovní den Komise, cla se stanoví pracovní den předcházející patnáctému dnu dotyčného měsíce.
Pokud se však v období používání takto stanovených cel odchýlí vypočtené průměrné dovozní clo o 5 EUR za tunu nebo více od stanoveného cla, provede se odpovídající úprava.
2. Cena, která se použije pro výpočet dovozního cla, je denní reprezentativní dovozní cena CIF určená postupem podle článku 5. Pro každé stanovení je dovozní clo považováno za průměr dovozních cel vypočítaných během předchozích 10 pracovních dní. Pro stanovení a úpravy Komise nebere v úvahu denní dovozní cla užívaná pro předchozí stanovení.
Intervenční cena, která se použije pro výpočet cel, je cena použitelná v měsíci, ve kterém se dovozní clo použije.
3. Dovozní cla stanovená v souladu s tímto nařízením se použijí, dokud nenabude účinnosti nové stanovení.
Při každém stanovení nebo při úpravě zveřejní Komise v Úředním věstníku Evropské unie dovozní cla a údaje použité pro jejich výpočet.
4. Pokud se přístav vykládky v Unii nachází
a)
ve Středozemním moři (za Gibraltarským průlivem) nebo v Černém moři a pokud je zboží dopravováno přes Atlantský oceán nebo Suezským průplavem, sníží Komise dovozní clo až o částku 3 EUR/t;
b)
v přístavech na pobřeží Atlantského oceánu na Iberském poloostrově, ve Spojeném království, v Irsku, v Dánsku, v Estonsku, v Lotyšsku, v Litvě, ve Finsku nebo ve Švédsku a pokud je zboží dopravované přes Atlantský oceán, sníží Komise dovozní clo až o částku 2 EUR/t.
Celní orgán v přístavu vykládky vydá podle vzoru uvedeného v příloze I osvědčení o množství jednotlivých vyložených produktů. Clo se podle prvního pododstavce sníží pouze v případě, že toto osvědčení doprovází zboží až do okamžiku splnění dovozních celních formalit.
Článek 3
1. Dovozní cla se sníží o 24 EUR za tunu u kukuřice seté tvrdozrnné, která splňuje specifikace stanovené v příloze II.
2. Aby se mohlo snížení podle odstavce 1 využít, musí být kukuřice setá tvrdozrnná zpracována v produktech kódů KN 1904 10 10, 1103 13 nebo 1104 23 do šesti měsíců ode dne propuštění do volného oběhu.
3. Použijí se ustanovení o zvláštním použití podle článku 82 nařízení (EHS) č. 2913/92 a článků 291 až 300 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (5).
4. Aniž je dotčen čl. 293 odst. 1 písm. e) nařízení (EHS) č. 2454/93, složí dovozce u příslušného orgánu dodatečnou jistotu 24 EUR za tunu kukuřice seté tvrdozrnné s výjimkou případu, kdy je dovozní licence doprovázena osvědčením o shodě vydaným argentinským Servicio Nacional de Sanidad y Calidad Agroalimentaria (Senasa) v souladu s čl. 7 odst. 2 písm. a) tohoto nařízení. V tomto případě žádost o dovozní licenci a dovozní licence obsahují v kolonce 24 údaj o druhu osvědčení o shodě a jeho číslo.
Pokud však clo použitelné v den přijetí prohlášení o propuštění do volného oběhu je nižší než 24 EUR za tunu kukuřice, jistota se rovná částce cla.
Článek 4
Jakostní kritéria, která musí být při dovozu do Unie dodržena, a povolené odchylky jsou uvedeny v příloze II.
Článek 5
1. Reprezentativní dovozní ceny CIF uvedené v čl. 136 odst. 2 nařízení (ES) 1234/2007 pro pšenici obecnou vysoké jakosti, pšenici tvrdou, kukuřici a další krmné zrní uvedené v čl. 2 odst. 1 tohoto nařízení se skládají z těchto složek:
a)
reprezentativní burzovní kotace na trhu Spojených států amerických;
b)
obchodní prémie a srážky připojené k této kotaci na trhu Spojených států amerických v den kotace, a zejména v případě pšenice tvrdé, spojené s jakostí mouky;
c)
nákladů na námořní dopravu a souvisejících nákladů mezi Spojenými státy americkými (Mexický záliv nebo Duluth) a přístavem v Rotterdamu pro plavidlo o kapacitě nejméně 25 000 tun.
2. Komise zaznamená každý pracovní den
a)
složku uvedenou v odst. 1 písm. a) podle burz a referenčních jakostí uvedených v příloze III;
b)
složky uvedené v odst. 1 písm. b) a c) podle veřejně dostupných údajů.
3. S ohledem na vypočítávání složky uvedené v odst. 1 písm. b) nebo příslušné kotace FOB se použijí následující prémie a srážky:
a)
prémie 14 EUR za tunu u pšenice obecné vysoké jakosti;
b)
srážka 10 EUR za tunu u pšenice tvrdé střední jakosti;
c)
srážka 30 EUR za tunu u pšenice tvrdé nízké jakosti.
4. Reprezentativní dovozní ceny CIF za pšenici tvrdou, pšenici obecnou vysoké jakosti a kukuřici jsou souhrnem složek uvedených v písmenech a), b) a c) odstavce 1. Reprezentativní dovozní ceny CIF pro žito a čirok se vypočítají pomocí kotace ječmene ve Spojených státech amerických podle ustanovení přílohy III.
5. Reprezentativní dovozní ceny CIF za osivo pšenice obecné kódu KN 1001 90 91 a osivo kukuřice kódu KN 1005 10 90 jsou ceny vypočítané pro pšenici obecnou vysoké jakosti a pro kukuřici.
Článek 6
1. Žádost o dovozní licence pro pšenici obecnou vysoké jakosti je platná, pokud
a)
žadatel uvede v kolonce 20 dovozní licence jakost, která má být dovážena;
b)
se žadatel písemně zaváže, že u příslušného subjektu v den přijetí prohlášení o propuštění do volného oběhu složí speciální dodatečnou jistotu k jistotám podle článku 12 nařízení Komise (ES) č. 1342/2003 (6).
Dodatečná jistota uvedená v písmenu b) prvního pododstavce činí 95 EUR za tunu. Avšak v případech, kde je dovozní licence doplněna osvědčeními o shodě vydanými „Federal Grain Inspection Service (FGIS)“ nebo „Canadian Grain Commission (CGC)“ v souladu s čl. 7 odst. 2 písm. b) nebo c), není požadována žádná dodatečná jistota. V tomto případě žádost o dovozní licenci a dovozní licence obsahují v kolonce 24 údaj o druhu osvědčení o shodě a jeho číslo.
2. Žádost o dovozní licence pro pšenici tvrdou je platná, pokud
a)
žadatel uvede v kolonce 20 dovozní licence jakost, která má být dovážena;
b)
se žadatel písemně zaváže, že u příslušného subjektu v den přijetí prohlášení o propuštění do volného oběhu složí speciální dodatečnou jistotu k jistotě podle článku 12 nařízení (ES) č. 1342/2003, pokud dovozní clo pro jakost uvedenou v kolonce 20 dovozní licence není nejvyšší clo pro danou skupinu produktů.
Částka dodatečné jistoty podle písmene b) prvního pododstavce se rovná rozdílu v den prohlášení o propuštění do volného oběhu mezi nejvyšším clem a clem používaným pro uvedenou jakost, k němuž je připočten příplatek 5 EUR za tunu. Kde však je dovozní clo používané pro různé jakosti pšenice tvrdé nula, závazek uvedený v písmenu b) prvního pododstavce se nevyžaduje.
Kde má být dovozní licence doprovázena osvědčeními o shodě vydanými „Federal Grain Inspection Service (FGIS)“ a „Canadian Grain Commission (CGC)“ uvedenými v článku 7, není požadována žádná dodatečná jistota. V takovém případě dovozní licence v kolonce 24 obsahuje údaj o druhu osvědčení o shodě.
3. V případě pozastavení cla na dovoz u všech jakostních kategorií pšenice obecné podle článku 187 nařízení (ES) č. 1234/2007 se po celé období, kdy se uplatňuje pozastavení, nepožaduje dodatečná jistota 95 EUR za tunu uvedená v odstavci 1 tohoto článku.
Článek 7
1. Celní úřad propouštějící zboží do volného oběhu odebere z každé zásilky pšenice obecné vysoké jakosti, pšenice tvrdé, kukuřice seté tvrdozrnné reprezentativní vzorky v souladu s přílohou I nařízení Komise (ES) č. 152/2009 (7). Odebrání vzorku však neproběhne tam, kde je dovozní clo pro různé jakosti stejné.
Pokud však Komise úředně uzná osvědčení o jakosti pšenice obecné vysoké jakosti, pšenice tvrdé nebo kukuřice seté tvrdozrnné vydané zemí původu obilovin, budou odebrány vzorky k ověření osvědčené jakosti pouze z dostatečně reprezentativního počtu zásilek.
2. Komise oficiálně uznává v souladu s principy stanovenými v článcích 63 až 65 nařízení (EHS) č. 2454/93 tato osvědčení o shodě:
a)
osvědčení vydaná argentinským „Servicio Nacional de Sanidad y Calidad Agroalimentaria (Senasa)“ pro kukuřici setou tvrdozrnnou;
b)
osvědčení vydaná „Federal Grain Inspection Service (FGIS)“ Spojených států amerických pro pšenici obecnou vysoké jakosti a pšenici tvrdou vysoké jakosti;
c)
osvědčení vydaná kanadským „Canadian Grain Commission (CGC)“ pro pšenici obecnou vysoké jakosti a pšenici tvrdou vysoké jakosti.
Vzor osvědčení o shodě vydaný Senasa je uveden v příloze IV. Vyobrazení razítek schválených argentinskou vládou bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
Vzory osvědčení o shodě a razítek vydaných FGIS jsou uvedeny v příloze V.
Vzory osvědčení o shodě, specifikace stupňů pro vývoz a razítek vydaných CGC jsou uvedeny v příloze VI.
Pokud analytické parametry uvedené v osvědčení o shodě vydaném subjekty uvedenými v prvním pododstavci vykazují shodu s normami jakosti pšenice obecné vysoké jakosti, pšenice tvrdé a kukuřice seté tvrdozrnné uvedenými v příloze II, odeberou se během hospodářského roku vzorky alespoň u 3 % zásilek přicházejících do každého vstupního přístavu.
Zboží se zařadí do standardní jakosti, pro kterou jsou splněny všechny požadavky uvedené v příloze II.
3. Standardními metodami analýzy podle odstavce 1 jsou metody uvedené v nařízení Komise (EU) č. 1272/2009 (8).
Kukuřice setá tvrdozrnná je kukuřice druhu Zea mays indurata, jejíž zrna představují převážně sklovitý endosperm (tvrdá nebo rohovitá struktura). Obvykle mají oranžovou nebo červenou barvu. Horní část (naproti klíčku) neboli koruna nemá žádnou rýhu.
Skelná zrna kukuřice seté tvrdozrnné musí splňovat tato dvě kritéria:
a)
jejich koruna nemá žádnou rýhu a
b)
jejich endosperm odhaluje při podélném řezu střední moučnatou část zcela obklopenou rohovitou částí. Rohovitá část musí tvořit dominantní část celkového povrchu řezu.
Obsah skelných zrn se určí spočítáním zrn v reprezentativním vzorku 100 zrn, která kritéria uvedená v třetím pododstavci splňují.
Referenční metoda pro určení flotačního indexu je uvedena v příloze VII.
4. Pokud výsledky analýzy ukážou, že dovážená pšenice obecná vysoké jakosti, pšenice tvrdá a kukuřice setá tvrdozrnná jsou nižší standardní jakosti, než je uvedeno v dovozní licenci, zaplatí dovozce rozdíl mezi dovozním clem použitelným pro produkt uvedený v licenci a clem pro produkt skutečně dovezený. V takovém případě se jistota pro dovozní licence uvedená v čl. 12 písm. a) nařízení (ES) č. 1342/2003 a dodatečná jistota podle čl. 3 odst. 4 a čl. 6 odst. 1 a 2 tohoto nařízení uvolní s výjimkou příplatku 5 EUR stanoveného ve druhém pododstavci odst. 2.
Pokud rozdíl uvedený v prvním pododstavci není zaplacen do jednoho měsíce, dodatečná jistota uvedená v čl. 3 odst. 4 a čl. 6 odst. 1 a 2 propadne.
5. Reprezentativní vzorky dovážených obilovin odebrané příslušným orgánem členského státu musí být uchovány po dobu šesti měsíců.
Článek 8
Nařízení (ES) č. 1249/96 se zrušuje.
Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze IX.
Článek 9
Tato nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 20. července 2010.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 642/2010
(2010. gada 20. jūlijs)
par Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanas noteikumiem attiecībā uz ievedmuitas nodokļiem labības nozarē
(kodificēta redakcija)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 143. pantu saistībā ar tās 4. pantu,
tā kā:
(1)
Komisijas 1996. gada 28. jūnija Regula (EK) Nr. 1249/96 par Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem (ievedmuitas nodokļi labības nozarē) (2) ir vairākas reizes būtiski grozīta (3). Skaidrības un praktisku iemeslu dēļ minētā regula ir jākodificē.
(2)
Regulas (EK) Nr. 1234/2007 135. pantā ir paredzēts, ka kopējā muitas tarifa nodokļi ir jānosaka tajos gadījumos, kad ieved 1. pantā uzskaitītos produktus. Tomēr produktiem, kas minēti minētās regulas 136. panta 1. punktā, ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu, kas ir spēkā importa laikā, kas palielināta par 55 % un tad samazināta par CIF importa cenu, kas piemērojama preču sūtījumam.
(3)
Lai ievestās preces sašķirotu, dažos gadījumos produkti, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā, ir sadalīti vairākās standarta kvalitātēs. Izmantojamās standarta kvalitātes līdz ar to būtu jānosaka, izmantojot objektīvus šķirošanas kritērijus, kā arī ir jānosaka pielaides koeficienti, kas ļautu produktus visatbilstošāk sašķirot pēc kvalitātes. No iespējamajiem objektīvajiem mīksto kviešu šķirošanas kritērijiem proteīnu saturs, īpatsvars un dažādu piemaisījumu (Schwarzbesatz) saturs ir tie, kurus parasti izmanto tirdzniecībā un kuri arī ir visvieglāk izmantojami. Cietajiem kviešiem šie kritēriji ir īpatsvars, dažādu piemaisījumu (Schwarzbesatz) saturs un stiklaino graudu saturs. Lai noteiktu šos raksturlielumus katrai ievestajai preču partijai, ievestajām precēm ir attiecīgi jāveic analīzes. Tomēr, tiklīdz Savienība ir izveidojusi oficiālu atzīšanas procedūru kvalitātes sertifikātiem, ko izdod šo preču izcelsmes valsts iestāde, tad šīs analīzes ir jāveic, pārbaudot pietiekami reprezentatīvu skaitu ievesto preču partiju.
(4)
Lai aprēķinātu ievedmuitas nodokli, Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 2. punktā ir paredzēts, ka produktiem, uz ko attiecas minētās regulas 1. punkts, būtu periodiski jānosaka reprezentatīvās CIF importa cenas. Lai noteiktu šīs cenas, būtu jāparedz to kotāciju izmantošana, kas reģistrētas vairākām kviešu kvalitātēm vai pārējai labībai, un ir jāprecizē faktiskie izmantojamie kotāciju avoti.
(5)
To kotāciju izmantošana, kas dažādiem kviešu veidiem un pārējai labībai reģistrētas Amerikas Savienoto Valstu preču biržās, būs gan atklāts, gan objektīvs pamats, lai noteiktu reprezentatīvās CIF importa cenas. Tirdzniecības uzcenojuma, ko Amerikas Savienoto Valstu tirgū uzliek katrai dažādās labības kvalitātei, pieskatīšana ļaus katras labības kotāciju biržā pārvērst FOB izvešanas cenā no Amerikas Savienotajām Valstīm. Pieskaitot jūras vedmaksas no Meksikas līča vai Lielajiem ezeriem līdz kādai Savienības ostai vedmaksu tirgū, šīs FOB cenas var pārvērst reprezentatīvajās CIF importa cenās. Ņemot vērā kravas un tirdzniecības apjomu Roterdamas ostā, šis ir tas Savienības galamērķis, kurā jūras vedmaksas kotācijas ir visplašāk zināmās, visatklātākās un visvieglāk pieejamās. Galaostai, kas būtu jāizvēlas Savienībai, līdz ar to ir jābūt Roterdamai.
(6)
Atklātības labad Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 2. punktā minētās reprezentatīvās CIF importa cenas tiek noteiktas pēc minētās labības preču kotācijas biržā, kurai pieskaitīts labībai piešķirtais tirdzniecības uzcenojums un jūras vedmaksa no Meksikas līča vai Lielajiem ezeriem līdz Roterdamas ostai. Tomēr atšķirības vedmaksā atkarībā no galamērķa ostas attaisno to, ka ievedmuitas nodokļa vienoto likmi pielāgo tām Savienības ostām, kas atrodas pie Vidusjūras un Melnās jūras, Ibērijas pussalas Atlantijas okeāna krastā un Apvienotajā Karalistē, Īrijā un ziemeļvalstīs, Baltijas valstīs, un Polijā. Tādējādi noteikto reprezentatīvo CIF importa cenu aprēķināšanas faktori ir ik dienas jāpārbauda, lai sekotu šo cenu tendencei, un gadījumā ar sorgo un rudziem reprezentatīvā CIF importa cena, kas aprēķināta miežiem, ļauj novērtēt tirgus situāciju abiem šiem produktiem un līdz ar to reprezentatīvo CIF importa cenu, kas noteikta miežiem, piemērot minētajai labībai.
(7)
Lai noteiktu ievedmuitas nodokli labībai, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. pantā, katras labības reprezentatīvo CIF importa cenu reģistrācija, kas veikta desmit darba dienu ilgā periodā, atspoguļos tirgus tendences, neieviešot nekādas neskaidrības, un ievedmuitas nodokļus šiem produktiem līdz ar to var noteikt katra mēneša piecpadsmitajā dienā un katra mēneša pēdējā darba dienā, izmantojot vidējo reprezentatīvo CIF importa cenu, kas reģistrēta desmit darba dienu ilgā laika periodā. Tādējādi aprēķināto ievedmuitas nodokli var piemērot divas nedēļas, bez manāmas izkropļojošas ietekmes uz importa cenu, kas aplikta ar nodokli. Ja reprezentatīvo CIF importa cenu aprēķināšanas periodā kotācija biržā nav pieejama vai arī ja ievedmuitas nodokļa aprēķināšanas noteicošo komponentu pēkšņu pārmaiņu dēļ tās aprēķināšanas perioda laikā ievērojami svārstās, tomēr ir jāpieņem mēri, lai minētajam produktam saglabātu atbilstošu reprezentatīvo cenu. Gadījumā, kad ievērojami svārstās kotācija biržā, kotācijai pieskaitītie tirdzniecības uzcenojumi, jūras vedmaksas izmaksas vai apmaiņas kurss, ko izmanto, lai aprēķinātu produkta reprezentatīvo CIF importa cenu, par reprezentatīvo ir jāuzskata tā cena, ko izmanto ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai, koriģējot to atbilstoši novirzei no tās, kādu izskaidro šīs izmaiņas. Pat gadījumos, kad ir veikta šāda korekcija, nākamās noteikšanas laiku nedrīkst ietekmēt.
(8)
Gadījumā, kad ieved kramkukurūzu, tajā kotācijā biržā, ko izmanto reprezentatīvās CIF importa cenas aprēķināšanai, vai nu šīs preces īpašās kvalitātes dēļ, vai tāpēc, ka tās cenā papildus parastajai cenai ir pieskaitīts kvalitātes uzcenojums, var neņemt vērā šādu uzcenojumu eksistenci, kas pārsniedz normālus tirgus nosacījumus. Lai ņemtu vērā šos kvalitātes uzcenojumus cenām vai kotācijām, ievedējiem, kuri parāda, ka viņi ir izmantojuši šo preci, lai izgatavotu augstas kvalitātes produktus, kas attaisno šāda uzcenojuma eksistenci, pēc vienotas likmes ir jāatlīdzina daļa no samaksātā ievedmuitas nodokļa.
(9)
Lai nodrošinātu, ka ievedēji ievēro šīs regulas noteikumus, no viņiem būtu jāpieprasa nodrošinājums papildus tam, kas attiecas uz licencēm.
(10)
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas sniegto atzinumu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Kopējā muitas tarifa nodokļa likmes, kā norādīts Regulas (EK) Nr. 1234/2007 135. pantā un 136. panta 1. punktā, ir tās, kas ir piemērojamas datumā, kurš noteikts Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 (4) 67. pantā.
2. pants
1. Ievedmuitas nodokļus, kas norādīti Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā produktiem, uz ko attiecas KN kodi 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (augstākā labuma parastie kvieši), 1002 00 00, 1005 10 90, 1005 90 00 un 1007 00 90, izņemot hibrīdu sēklas, kas paredzētas sēšanai, aprēķina katru dienu, bet nosaka Komisija katra mēneša 15. dienā un pēdējā darbdienā; tos attiecīgi piemēro no mēneša 16. dienas un nākamā mēneša pirmās dienas. Ja 15. datums nav Komisijas darbdiena, tad nodokļus nosaka darbdienā pirms attiecīgā mēneša 15. datuma.
Tomēr, ja tādējādi noteikto nodokļu piemērošanas laikā vidējais aprēķinātais ievedmuitas nodoklis par EUR 5 tonnā vai vairāk atšķiras no noteiktā, tad izdara attiecīgu korekciju.
2. Cena, kas jāizmanto ievedmuitas nodokļa aprēķinam, ir reprezentatīvā dienas CIF importa cena, kas noteikta, kā precizēts 5. pantā. Katrai noteikšanai vērā ņem ievedmuitas nodokli, kas ir vidējais no ievedmuitas nodokļiem, kuri aprēķināti iepriekšējās 10 darbdienās. Noteikšanai un korekcijām Komisija neņem vērā dienas ievedmuitas nodokļus, ko izmantoja iepriekšējai noteikšanai.
Intervences cena, kas jāizmanto nodokļu aprēķināšanai, ir tā mēneša intervences cena, kurā piemēro ievedmuitas nodokli.
3. Saskaņā ar šo regulu noteiktos ievedmuitas nodokļus piemēro, līdz spēkā stājas no jauna noteiktais nodoklis.
Pēc katras noteikšanas vai korekcijas Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē ievedmuitas nodokļus un datus, kas izmantoti to aprēķināšanai.
4. Ja izkraušanas osta Savienībā ir:
a)
Vidusjūrā (ārpus Gibraltāra jūras šauruma) vai Melnajā jūrā un ja preces ievestas pa Atlantijas okeānu vai Suecas kanālu, Komisija samazina ievedmuitas nodokli par EUR 3 par tonnu;
b)
Ibērijas pussalas Atlantijas okeāna ostā, Apvienotās Karalistes un Īrijas ostā, Dānijas, Igaunijas, Latvijas, Lietuvas, Polijas, Somijas vai Zviedrijas ostā un ja preces ievestas pa Atlantijas okeānu, Komisijas samazina nodokļus šīm precēm par EUR 2 par tonnu.
Muitas iestāde izkraušanas ostā izsniedz sertifikātu, kas atbilst šīs regulas I pielikumā iekļautajam paraugam un kas apliecina visu izkrauto produktu daudzumu. Lai piešķirtu pirmajā daļā paredzēto nodokļa samazinājumu, laikā, kamēr pabeidz muitas formalitātes, sertifikātam jābūt pievienotam precēm.
3. pants
1. Ievedmuitas nodokļus samazina par EUR 24 par tonnu kramkukurūzas, kas atbilst II pielikumā noteiktajām specifikācijām.
2. Lai gūtu labumu no 1. punktā paredzētā samazinājuma, sešu mēnešu laikā pēc izlaišanas brīvā apgrozībā kramkukurūzai jābūt pārstrādātai produktā, uz ko attiecas KN kodi 1904 10 10, 1103 13 vai 1104 23.
3. Piemēro Regulas (EEK) Nr. 2913/92 82. panta un Komisijas Regulas (EK) Nr. 2454/93 (5) 291. līdz 300. panta galapatēriņa noteikumus.
4. Neatkarīgi no Regulas (EEK) Nr. 2454/93 293. panta 1. punkta e) apakšpunkta ievedējs iesniedz kompetentajai iestādei papildu nodrošinājumu EUR 24 par tonnu kramkukurūzas, izņemot gadījumus, kad importa licencei ir pievienots atbilstības sertifikāts, ko izdevis Argentīnas Servicio Nacional de Sanidad y Calidad Agroalimentaria (Senasa) saskaņā ar šīs regulas 7. panta 2. punkta a) apakšpunktu. Tādā gadījumā importa licences pieteikumā un importa licences 24. ailē ir norādīts atbilstības sertifikāta veids un numurs.
Ja tomēr nodoklis, kas piemērojams dienā, kad pieņemta deklarācija par izlaišanu brīvā apgrozībā, ir mazāks nekā EUR 24 par tonnu kukurūzas, tad nodrošinājums ir vienāds ar nodokļa summu.
4. pants
Kvalitātes standarti, kas jāievēro, ievedot Savienībā, kā arī atļautās pielaides ir tās, kas minētas II pielikumā.
5. pants
1. Par augstas kvalitātes parastajiem kviešiem, cietajiem kviešiem, kukurūzu un citiem šīs regulas 2. panta 1. punktā minētajiem lopbarības graudiem, komponenti, kas nosaka Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 2. punktā norādītās reprezentatīvās CIF importa cenas, ir šādi:
a)
reprezentatīvā kotācija biržā Amerikas Savienoto Valstu tirgū;
b)
zināmās tirdzniecības piemaksas un atlaides, kas saistītas ar šo kotāciju Amerikas Savienoto Valstu tirgū kotēšanas dienā, jo īpaši saistībā ar cieto kviešu rupja maluma miltu kvalitāti;
c)
jūras vedmaksa un saistītie izdevumi starp Amerikas Savienotajām Valstīm (Meksikas līcis vai Dulūta) un Roterdamas ostu vismaz 25 000 tonnu kuģim.
2. Katru darbdienu Komisija reģistrē:
a)
1. punkta a) apakšpunktā minēto komponentu, izmantojot biržas un III pielikumā norādīto standarta kvalitāti;
b)
komponentus, kas minēti 1. punkta b) un c) apakšpunktā, no publiski pieejamas informācijas.
3. Lai aprēķinātu komponentu, kas minēts 1. punkta b) apakšpunktā, vai attiecīgo FOB kotāciju, piemēro šādas piemaksas un atlaides:
a)
piemaksu EUR 14 par tonnu augstas kvalitātes parasto kviešu;
b)
atlaidi EUR 10 par tonnu vidējas kvalitātes cieto kviešu;
c)
atlaidi EUR 30 par tonnu zemas kvalitātes cieto kviešu.
4. Cieto kviešu, augstas kvalitātes parasto kviešu un kukurūzas reprezentatīvo CIF importa cenu veido 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā norādīto komponentu summa. Rudzu un sorgo reprezentatīvo CIF importa cenu aprēķina, izmantojot miežu kotācijas Amerikas Savienotajās Valstīs, atbilstīgi III pielikuma noteikumiem.
5. Reprezentatīvā CIF importa cena parasto kviešu sēklām, uz kurām attiecas KN kods 1001 90 91, un kukurūzas sēklām, uz kurām attiecas KN kods 1005 10 90, ir tāda, kāda aprēķināta attiecīgi par augstas kvalitātes parastajiem kviešiem un kukurūzu.
6. pants
1. Importa licences pieteikumi attiecībā uz augstas kvalitātes parastajiem kviešiem ir derīgi tikai tad, ja pieteikuma iesniedzējs:
a)
importa licences 20. ailē ieraksta, kāda ir ievedamā kvalitāte;
b)
rakstiski apņemas dienā, kad pieņem deklarāciju par izlaišanu brīvā apgrozībā, papildus Komisijas Regulas (EK) Nr. 1342/2003 12. pantā noteiktajiem iesniegt attiecīgajai kompetentajai iestādei īpašu nodrošinājumu (6).
Papildu nodrošinājums, kas minēts pirmās daļas b) punktā, ir EUR 95 par tonnu. Tomēr gadījumos, kad importa licencei jāpievieno atbilstības sertifikāts, ko izdevis Federal Grain Inspection Service (FGIS) un Canadian Grain Commission (CGC), kas minēti 7. panta 2. punkta b) vai c) apakšpunktā, papildu nodrošinājums netiek prasīts. Tādā gadījumā importa licences pieteikumā un importa licences 24. ailē ir norādīts atbilstības sertifikāta veids un numurs.
2. Importa licences pieteikumi attiecībā uz cietajiem kviešiem ir derīgi tikai tad, ja pieteikuma iesniedzējs:
a)
importa licences 20. ailē ieraksta, kāda ir ievedamā kvalitāte;
b)
rakstiski apņemas dienā, kad pieņem deklarāciju par izlaišanu brīvā apgrozībā, iesniegt attiecīgajai kompetentajai iestādei īpašu nodrošinājumu papildus Regulas (EK) Nr. 1342/2003 12. pantā noteiktajiem, ja ievedmuitas nodoklis par importa licences 20. ailē norādīto kvalitāti nav augstākais nodoklis par attiecīgo produktu kategoriju.
Pirmās daļas b) punktā minētā papildu nodrošinājuma apjoms ir starpība, kas dienā, kad pieņem deklarāciju par izlaišanu brīvā apgrozībā, pastāv starp augstāko nodokli un to, ko piemēro norādītajai kvalitātei, pieskaitot EUR 5 par tonnu. Tomēr, ja ievedmuitas nodoklis, kas piemērojams atšķirīgas kvalitātes cietajiem kviešiem, ir nulle, tad pirmās daļas b) punktā minētās saistības nav jāuzņemas.
Ja importa licencei jāpievieno atbilstības sertifikāti, kurus izdevis Federal Grain Inspection Service (FGIS) un Canadian Grain Commission (CGC), kas minēti 7. pantā, papildu nodrošinājums netiek prasīts. Tādā gadījumā importa licences 24. ailē norāda atbilstības sertifikāta veidu.
3. Ja uz laiku atceļ ievedmuitas nodokli attiecībā uz visu kvalitātes kategoriju parasto kviešu importu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 187. pantu, šā panta 1. punktā minēto papildu nodrošinājumu EUR 95 par tonnu vairs nepieprasa laikā, kamēr ir atlikta ievedmuitas nodokļa piemērošana.
7. pants
1. Muitas iestāde, kas preces izlaiž brīvā apgrozībā, ņem reprezentatīvus paraugus no katra augstas kvalitātes parasto kviešu, cieto kviešu un kramkukurūzas sūtījuma saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 152/2009 (7) I pielikumu. Paraugu ņemšana tomēr nenotiek, ja ievedmuitas nodoklis par dažādas kvalitātes produktiem ir vienāds.
Ja tomēr Komisija oficiāli atzīst kvalitātes sertifikātu par augstas kvalitātes parastajiem kviešiem, cietajiem kviešiem vai kramkukurūzu, ko izdevusi labības izcelsmes valsts, tad paraugus sertificētas kvalitātes pārbaudei ņem tikai no pietiekami reprezentatīva sūtījumu skaita.
2. Ievērojot Regulas (EEK) Nr. 2454/93 63. līdz 65. pantā noteiktos principus, Komisija oficiāli atzīst šādus atbilstības sertifikātus:
a)
sertifikātus, ko izdevis Servicio Nacional de Sanidad y Calidad Agroalimentaria (Senasa) par kramkukurūzu;
b)
sertifikātus, ko izdevis Federal Grains Inspection Service (FGIS) par augstas kvalitātes parastajiem kviešiem un augstas kvalitātes cietajiem kviešiem;
c)
sertifikātus, ko izdevusi Canadian Grain Commission (CGC) par augstas kvalitātes parastajiem kviešiem un augstas kvalitātes cietajiem kviešiem.
Senasa izdoto atbilstības sertifikātu paraugi ir iekļauti IV pielikumā. Argentīnas valdības atļauto zīmogu atveidojumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
FGIS izdoto atbilstības sertifikātu un zīmogu paraugi ir norādīti V pielikumā.
CGC izdoto atbilstības sertifikātu, eksporta šķiru specifikāciju un zīmogu paraugi ir norādīti VI pielikumā.
Ja analītiskie parametri, kas ierakstīti atbilstības sertifikātos, kurus izdevušas pirmajā daļā minētās iestādes, norāda, ka augstas kvalitātes parastie kvieši, cietie kvieši un kramkukurūza atbilst II pielikumā norādītajai standartkvalitātei, tad paraugus ņem no vismaz 3 % kravu, kas ierodas katrā ostā tirdzniecības gada laikā.
Preces ieskaita tādā standartkvalitātes grupā, kas atbilst visām II pielikumā norādītajām prasībām.
3. Standarta metodes 1. punktā minētajai noteikšanai ir tās, kas noteiktas Komisijas Regulā (ES) Nr. 1272/2009 (8).
Kramkukurūza ir Zea mays indurata šķirnes kukurūza, kuras graudos pārsvarā ir stiklaina endosperma (cieta vai ragveida struktūra). Parasti graudi ir oranži vai sarkani. Augšējā daļa (pretējā dīglim) vai vainags ir bez rievām.
Kramkukurūzas stiklainie graudi ir definēti kā graudi, kuri atbilst diviem kritērijiem:
a)
to vainags ir bez rievām; un
b)
kad tie ir sagriezti gareniski, to endosperma uzrāda centrālo miltaino (irdeno) daļu, ko pilnībā ietver ragveida kārta. Ragveida kārtai uz griezuma virsmas ir jābūt pārsvarā.
Stiklaino graudu procentuālo saturu nosaka, saskaitot, cik graudu reprezentatīvā paraugā, kas sastāv no 100 graudiem, atbilst trešajā daļā minētajiem kritērijiem.
Standarta metode, lai noteiktu flotācijas indeksu, ir definēta VII pielikumā.
4. Ja analīzes rezultāti rāda, ka ievesto augstas kvalitātes parasto kviešu, cieto kviešu un kramkukurūzas kvalitāte ir zemāka par standartkvalitāti, kas norādīta importa licencē, tad ievedējs maksā starpību starp ievedmuitas nodokli, kas piemērojams licencē norādītajam produktam, un nodokli, kas piemērojams faktiski ievestajam produktam. Tādā gadījumā Regulas (EK) Nr. 1342/2003 12. panta a) punktā minētais importa licences nodrošinājums un šīs regulas 3. panta 4. punktā un 6. panta 1. un 2. punktā minēto papildu nodrošinājumu atmaksā, izņemot 2. punkta otrajā daļā paredzētos papildu EUR 5.
Ja starpību, kas minēta pirmajā daļā, nesamaksā viena mēneša laikā, tad 3. panta 4. punktā un 6. panta 1. un 2. punktā norādītais papildus nodrošinājums tiek ieturēts.
5. Ievesto labību reprezentatīvos paraugus, ko ir paņēmušas dalībvalsts kompetentās iestādes, saglabā sešus mēnešus.
8. pants
Regulu (EK) Nr. 1249/96 atceļ.
Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu un lasa saskaņā ar atbilstības tabulu, kas atrodas IX pielikumā.
9. pants
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2010. gada 20. jūlijā