NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 386/2012
ze dne 19. dubna 2012,
kterým se Úřadu pro harmonizaci na vnitřním trhu (ochranné známky a průmyslové vzory) svěřují úkoly související s prosazováním práv duševního vlastnictví, včetně sdružování zástupců veřejného a soukromého sektoru v podobě Evropského střediska pro sledování porušování práv duševního vlastnictví
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 a čl. 118 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Hospodářský blahobyt Unie závisí na trvalé tvořivosti a inovaci. Opatření pro jejich účinnou ochranu jsou tedy při zajišťování budoucí prosperity Unie nepostradatelná.
(2)
Práva duševního vlastnictví jsou důležitým obchodním majetkem, který tvůrcům a inovátorům pomáhá zajistit přiměřenou návratnost jejich práce a ochranu jejich investice do výzkumu a nových myšlenek.
(3)
Řádný, harmonizovaný a progresivní přístup k právům duševního vlastnictví je zásadní v rámci úsilí o naplnění ambicí strategie Evropa 2020 včetně Digitální agendy pro Evropu.
(4)
Neustálý nárůst porušování práv duševního vlastnictví představuje skutečné ohrožení nejen hospodářství Unie, ale také v mnoha případech zdraví a bezpečnosti spotřebitelů v Unii. Úspěšný boj proti tomuto jevu tedy vyžaduje účinná, okamžitá a koordinovaná opatření na vnitrostátní, evropské i světové úrovni.
(5)
V rámci celkové strategie práv duševního vlastnictví stanovené usnesením Rady ze dne 25. září 2008 o komplexním evropském plánu boje proti padělání a pirátství (3) vyzvala Rada Komisi, aby zřídila Evropské středisko pro sledování padělání a pirátství. Komise proto vytvořila síť odborníků z veřejného i soukromého sektoru a úkoly dané sítě popsala ve svém sdělení nazvaném „Posílení dodržování práv duševního vlastnictví na vnitřním trhu“. Název Evropského střediska pro sledování padělání a pirátství by měl být změněn na Evropské středisko pro sledování porušování práv duševního vlastnictví (dále jen „středisko“).
(6)
Uvedené sdělení stanovilo, že středisko by se mělo stát centrálním zdrojem pro shromažďování, monitorování a oznamování informací a údajů týkajících se veškerého porušování práv duševního vlastnictví. Mělo by být používáno jako platforma pro spolupráci mezi zástupci vnitrostátních orgánů a zúčastněných stran pro výměnu názorů a odborných znalostí o osvědčených postupech a vydávání doporučení tvůrcům politiky ohledně společných strategií prosazování. Sdělení uvedlo, že středisko bude spravováno a řízeno útvary Komise.
(7)
Ve svém usnesení ze dne 1. března 2010 o posílení dodržování práv duševního vlastnictví na vnitřním trhu (4) vyzvala Rada Komisi, členské státy a příslušné odvětví, aby středisku poskytly dostupné spolehlivé a srovnatelné údaje o padělání a pirátství a aby společně v souvislosti se střediskem vyvinuly a odsouhlasily plány získávání dalších informací. Rada také středisko vyzvala, aby každoročně zveřejňovalo souhrnnou výroční zprávu o rozsahu, míře a základních rysech padělání a pirátství, jakož i jejich dopadu na vnitřní trh. Tato výroční zpráva by měla být vypracována na základě příslušných informací poskytnutých k tomuto účelu orgány členských států, Komisí a soukromým sektorem v mezích práva v oblasti ochrany údajů. Rada rovněž uznala, že je třeba rozvíjet nové konkurenceschopné obchodní modely, které rozšiřují legální nabídku kulturního a tvůrčího obsahu a současně předcházejí porušování práv duševního vlastnictví a bojují proti němu, neboť tyto modely jsou nezbytnými prostředky podpory hospodářského růstu, zaměstnanosti a kulturní rozmanitosti.
(8)
Ve svých závěrech ze dne 25. května 2010 týkajících se budoucí revize systému ochranných známek v Evropské unii (5) vyzvala Rada Komisi, aby zřídila právní základ pro zapojení Úřadu pro harmonizaci na vnitřním trhu (ochranné známky a průmyslové vzory) (dále jen „úřad“) do činností spojených s posílením prosazování těchto práv, včetně boje proti padělání, především prostřednictvím podpory spolupráce s vnitrostátními úřady pro ochranné známky i se střediskem. V této souvislosti stanoví směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/48/ES ze dne 29. dubna 2004 o dodržování práv duševního vlastnictví (6) mimo jiné některá opatření pro podporu spolupráce, včetně výměny informací, mezi členskými státy a mezi členskými státy a Komisí.
(9)
Ve svém doporučení ze dne 26. března 2009 k posílení bezpečnosti a základních svobod na internetu (7) Evropský parlament doporučil, aby Rada zachovala úplný a bezpečný přístup k internetu a současně povzbuzovala spolupráci mezi soukromými a veřejnými subjekty při posilování spolupráce v oblasti prosazování práva.
(10)
Ve svém usnesení ze dne 22. září 2010 o dodržování práv duševního vlastnictví na vnitřním trhu (8) Evropský parlament vyzval členské státy a Komisi, aby rozšířily spolupráci mezi úřadem a vnitrostátními úřady pro duševní vlastnictví tak, aby zahrnula i boj proti porušování práv duševního vlastnictví.
(11)
Ve svém usnesení ze dne 12. května 2011 o uvolnění potenciálu kulturních a tvůrčích odvětví (9) Evropský parlament naléhavě vyzval Komisi, aby zohlednila specifické problémy, se kterými se potýkají malé a střední podniky, pokud jde o uplatňování jejich práv duševního vlastnictví, a aby prosazovala osvědčené postupy a účinné metody s ohledem na tato práva.
(12)
Ve svém usnesení ze dne 6. července 2011 o komplexním přístupu k ochraně osobních údajů v Evropské unii (10) Evropský parlament vyzval Komisi, aby zajistila úplnou harmonizaci a právní jistotu poskytující jednotnou a kvalitní ochranu jednotlivců za všech okolností.
(13)
S ohledem na rozsah úkolů, kterými je středisko pověřeno, je zapotřebí řešení, které zajistí odpovídající a udržitelnou infrastrukturu pro plnění úkolů střediska.
(14)
Nařízení Rady (ES) č. 207/2009 ze dne 26. února 2009 o ochranné známce Společenství (11) stanoví správní spolupráci mezi úřadem a soudy nebo orgány členských států a výměnu publikací mezi úřadem a ústředními úřady průmyslového vlastnictví členských států. Na základě toho úřad navázal spolupráci s vnitrostátními úřady působícími v oblasti ochrany práv duševního vlastnictví. Úřad již tedy do značné míry má nezbytné zkušenosti a odborné znalosti pro poskytování odpovídající a udržitelné infrastruktury v oblasti úkolů střediska.
(15)
Úřad má proto dobrou pozici, aby mohl být uvedenými úkoly pověřen.
(16)
Tyto úkoly by se měly týkat všech práv duševního vlastnictví, na které se vztahuje směrnice 2004/48/ES, neboť v mnoha případech má porušování vliv na celou řadu práv duševního vlastnictví. Jsou také zapotřebí údaje a výměna osvědčených postupů v oblasti výše uvedené škály práv duševního vlastnictví, aby bylo možné získat kompletní obraz o situaci a umožnit navržení komplexních strategií s cílem omezit porušování práv duševního vlastnictví.
(17)
Úkoly, které by měl úřad plnit, mohou být spojeny s opatřeními týkajícími se dodržování práv a předkládání zpráv podle směrnice 2004/48/ES. Úřad by tak měl poskytovat služby vnitrostátním orgánům nebo subjektům, které mají vliv zejména na jednotné provádění směrnice a které pravděpodobně usnadní její uplatňování. Úkoly úřadu by tedy měly být považovány za úzce související s oblastmi, které jsou předmětem aktů sbližujících právní a správní předpisy členských států.
(18)
Jako součást úřadu by se středisko mělo stát centrem excelence v oblasti informací a údajů souvisejících s porušováním práv duševního vlastnictví tím, že bude využívat odborných znalostí, zkušeností a zdrojů úřadu.
(19)
Úřad by měl poskytnout fórum, které spojí veřejné orgány a soukromý sektor, a zajistit tak shromažďování, analýzu a šíření příslušných objektivních, srovnatelných a spolehlivých údajů týkajících se hodnoty práv duševního vlastnictví a porušování těchto práv, identifikaci a podporu osvědčených postupů a strategií prosazování práv duševního vlastnictví a zvyšování informovanosti veřejnosti o dopadech porušování práv duševního vlastnictví. Úřad by měl plnit také další úkoly, jako například zlepšovat chápání hodnoty práv duševního vlastnictví, zajišťovat výměnu informací o nových konkurenceschopných obchodních modelech, které rozšiřují legální nabídku kulturního a tvůrčího obsahu, rozšiřovat odborné znalosti osob zapojených do prosazování práv duševního vlastnictví vhodnými opatřeními v oblasti odborné přípravy, rozšiřovat znalosti o postupech předcházení padělání a zlepšovat spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi. Komise by měla být zapojena do činnosti střediska podle tohoto nařízení.
(20)
Úřad by měl proto usnadňovat a podporovat činnost vnitrostátních orgánů, soukromého sektoru a orgánů Unie v oblasti prosazování práv duševního vlastnictví, zejména pak jejich činnost v boji proti porušování těchto práv. Pravomoci vykonávané úřadem podle tohoto nařízení nebrání členským státům ve výkonu jejich pravomocí. Úkoly a činnosti úřadu podle tohoto nařízení nezahrnují účast na jednotlivých operacích nebo šetřeních prováděných příslušnými orgány.
(21)
S cílem plnit uvedené úkoly co nejúčinněji by úřad měl konzultovat a spolupracovat s ostatními orgány na vnitrostátní, evropské a případně mezinárodní úrovni, vytvářet součinnost s prací těchto orgánů a vyhýbat se jakémukoli zdvojování opatření.
(22)
Úřad by měl plnit úkoly a činnosti spojené s prosazováním práv duševního vlastnictví za využití svých vlastních rozpočtových prostředků.
(23)
Pokud jde o zástupce soukromého sektoru, úřad by měl při svolávání zasedání střediska v souvislosti s jeho činností zahrnout reprezentativní výběr hospodářských odvětví, včetně tvůrčích odvětví, která jsou bojem proti porušování práv duševního vlastnictví nejvíce dotčena a mají s tímto bojem nejvíce zkušeností, zejména zástupce držitelů práv, včetně autorů a dalších tvůrců, jakož i zprostředkovatele internetových služeb. Mělo by být rovněž zajištěno odpovídající zastoupení spotřebitelů a malých a středních podniků.
(24)
V důsledku informačních povinností, které toto nařízení ukládá členským státům a soukromému sektoru, by neměla vznikat zbytečná administrativní zátěž a nemělo by docházet k tomu, aby musely být opětovně poskytovány údaje, které členské státy a zástupci soukromého sektoru již poskytli orgánům Unie na základě stávajících ohlašovacích povinností v Unii.
(25)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž svěřit úřadu úkoly související s prosazováním práv duševního vlastnictví, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být z důvodu jeho účinků lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
Toto nařízení svěřuje Úřadu pro harmonizaci na vnitřním trhu (ochranné známky a průmyslové vzory) (dále jen „úřad“) úkoly, jejichž cílem je usnadňovat a podporovat činnost vnitrostátních orgánů, soukromého sektoru a orgánů Unie v boji proti porušování práv duševního vlastnictví, na něž se vztahuje směrnice 2004/48/ES. Při plnění těchto úkolů úřad pořádá, technicky zajišťuje a podporuje setkání odborníků, orgánů a zúčastněných subjektů pod názvem „Evropské středisko pro sledování porušování práv duševního vlastnictví“ (dále jen „středisko“).
Úkoly a činnosti úřadu podle tohoto nařízení nezahrnují účast na jednotlivých operacích nebo šetřeních prováděných příslušnými orgány.
Článek 2
Úkoly a činnosti
1. Úřad má tyto úkoly:
a)
zlepšovat chápání hodnoty duševního vlastnictví;
b)
zlepšovat chápání rozsahu a dopadu porušování práv duševního vlastnictví;
c)
rozšiřovat znalosti osvědčených postupů veřejného a soukromého sektoru s cílem chránit práva duševního vlastnictví;
d)
pomáhat při zvyšování povědomí občanů o dopadu porušování práv duševního vlastnictví;
e)
rozšiřovat odborné znalosti osob zapojených do prosazování práv duševního vlastnictví;
f)
rozšiřovat znalosti technických nástrojů pro předcházení a řešení porušování práv duševního vlastnictví, včetně systémů sledování, které pomáhají rozlišit mezi pravými a padělanými výrobky;
g)
poskytovat mechanismy, které pomáhají zlepšovat on-line výměnu informací souvisejících s prosazováním práv duševního vlastnictví mezi orgány členských států činnými v této oblasti a podporovat spolupráci s uvedenými orgány a mezi nimi navzájem;
h)
na základě konzultací s členskými státy usilovat o podporu mezinárodní spolupráce s úřady pro duševní vlastnictví ve třetích zemích s cílem vytvářet strategie a rozvíjet postupy, dovednosti a nástroje pro prosazování práv duševního vlastnictví.
2. Při plnění úkolů stanovených v odstavci 1 provádí úřad tyto činnosti v souladu s pracovním programem přijatým podle článku 7 a v souladu s právem Unie:
a)
vytváří transparentní metodiku sběru, analýzy a oznamování nezávislých, objektivních, srovnatelných a spolehlivých údajů týkajících se porušování práv duševního vlastnictví;
b)
sbírá, analyzuje a šíří příslušné objektivní, srovnatelné a spolehlivé údaje týkající se porušování práv duševního vlastnictví;
c)
sbírá, analyzuje a šíří příslušné objektivní, srovnatelné a spolehlivé údaje týkající se hospodářské hodnoty duševního vlastnictví a jeho přínosu pro hospodářský růst, blahobyt, inovace, tvořivost, kulturní rozmanitost, vytváření vysoce kvalitních pracovních míst a vývoj vysoce kvalitních výrobků a služeb v rámci Unie;
d)
předkládá pravidelná hodnocení a specifické zprávy podle hospodářského odvětví, zeměpisné oblasti a druhu porušeného práva duševního vlastnictví, které mimo jiné hodnotí dopad porušování práv duševního vlastnictví na společnost a hospodářství, včetně hodnocení dopadů na malé a střední podniky, jakož i zdraví, životní prostředí, bezpečnost a zabezpečení;
e)
sbírá, analyzuje a šíří informace o osvědčených postupech mezi zástupci, kteří zasedají v rámci střediska, a případně na základě těchto postupů vydává doporučení ohledně strategií;
f)
vypracovává zprávy a publikace pro zvyšování informovanosti občanů Unie o dopadu porušování práv duševního vlastnictví a za uvedeným účelem organizuje konference, akce a setkání na evropské i mezinárodní úrovni a pomáhá při organizaci vnitrostátních a celoevropských akcí, včetně kampaní on-line a off-line, zejména formou poskytování údajů a informací;
g)
sleduje rozvoj nových konkurenceschopných obchodních modelů, které rozšiřují legální nabídku kulturního a tvůrčího obsahu, podněcují k výměně informací a zvyšuje povědomí spotřebitelů v této oblasti;
h)
rozvíjí a organizuje - on-line i v dalších formách - odbornou přípravu pro úředníky členských států zapojené do ochrany práv duševního vlastnictví;
i)
organizuje ad hoc setkání odborníků, včetně setkání odborníků z akademické sféry a příslušných zástupců občanské společnosti, na podporu své práce podle tohoto nařízení;
j)
identifikuje a podporuje technické nástroje pro odborníky a referenční postupy, včetně systémů sledování, které pomáhají odlišit pravé výrobky od padělaných;
k)
spolupracuje s vnitrostátními orgány a Komisí při vytváření on-line sítě pro usnadnění výměny informací týkajících se porušování práv duševního vlastnictví mezi orgány veřejné správy, orgány a organizacemi v členských státech, které se zabývají ochranou a prosazováním těchto práv;
l)
spolupracuje s ústředními úřady průmyslového vlastnictví členských států, včetně Úřadu Beneluxu pro ochranu duševního vlastnictví, a s orgány ostatních členských států činnými v oblasti práv duševního vlastnictví, a vytváří s nimi součinnosti, s cílem rozvíjet a propagovat postupy, dovednosti a nástroje související s prosazováním práv duševního vlastnictví, včetně odborné přípravy a informačních kampaní;
m)
na základě konzultací s členskými státy rozvíjí programy technické pomoci třetím zemím a rovněž připravuje a organizuje zvláštní vzdělávací programy a akce pro úředníky ze třetích zemí zapojené do ochrany práv duševního vlastnictví;
n)
poskytuje Komisi na její žádost doporučení týkající se otázek, které spadají do působnosti tohoto nařízení;
o)
provádí další obdobné činnosti nezbytné k tomu, aby úřad mohl plnit úkoly stanovené v odstavci 1.
3. Při provádění úkolů a činností uvedených v odstavcích 1 a 2 úřad dodržuje stávající ustanovení právních předpisů Unie o ochraně údajů.
Článek 3
Financování
Úřad vždy zajistí, aby činnosti, jež mu byly svěřeny tímto nařízením, byly prováděny s využitím jeho vlastních rozpočtových prostředků.
Článek 4
Zasedání střediska
1. Za účelem provádění činností uvedených v čl. 2 odst. 2 úřad přizve nejméně jednou ročně k účasti na zasedáních střediska zástupce orgánů veřejné správy, orgánů a organizací v členských státech zabývajících se ochranou práv duševního vlastnictví a zástupce soukromého sektoru, aby se mohli účastnit činnosti úřadu podle tohoto nařízení.
2. Zástupci soukromého sektoru přizvaní na zasedání střediska zahrnují širokou, reprezentativní a vyváženou škálu unijních a vnitrostátních organizací zastupujících různá hospodářská odvětví, včetně tvůrčích odvětví, která jsou bojem proti porušování práv duševního vlastnictví nejvíce dotčena nebo mají s tímto bojem nejvíce zkušeností.
Řádně zastoupeny jsou organizace spotřebitelů a malé a střední podniky, autoři a další tvůrci.
3. Úřad vyzve každý členský stát, aby na zasedání střediska vyslal nejméně jednoho zástupce ze své veřejné správy. V tomto ohledu členské státy zajišťují kontinuitu činnosti střediska.
4. Zasedání uvedená v odstavci 1 mohou být doplněna pracovními skupinami v rámci střediska složenými ze zástupců členských států a zástupců soukromého sektoru.
5. Kromě zasedání uvedených v odstavci 1 úřad ve vhodných případech pořádá zasedání, jichž se účastní:
a)
zástupci orgánů veřejné správy, orgánů a organizací v členských státech nebo
b)
zástupci soukromého sektoru.
6. Na zasedání, na něž se vztahuje tento článek, jsou přizváni členové nebo jiní zástupci Evropského parlamentu a Komise, a to podle potřeby jako účastníci nebo jako pozorovatelé.
7. Jména přítomných zástupců, program a zápisy ze zasedání uvedených v tomto článku se zveřejňují na internetových stránkách úřadu.
Článek 5
Informační povinnosti
1. V souladu s vnitrostátními právními předpisy, včetně právních předpisů, které upravují zpracování osobních údajů, členské státy na žádost úřadu nebo případně z vlastního podnětu:
a)
informují úřad o svých politikách a strategiích v oblasti prosazování práv duševního vlastnictví a o veškerých jejich změnách;
b)
poskytují dostupné statistické údaje o porušování práv duševního vlastnictví;
c)
informují úřad o důležité judikatuře.
2. Aniž jsou dotčeny právní předpisy, které upravují zpracování osobních údajů a ochranu důvěrných informací, zástupci soukromého sektoru zasedající v rámci střediska na žádost úřadu, je-li to možné,:
a)
informují úřad o politikách a strategiích v oblasti své činnosti týkajících se prosazování práv duševního vlastnictví a o veškerých jejich změnách;
b)
poskytují statistické údaje o porušování práv duševního vlastnictví v oblasti své činnosti.
Článek 6
Úřad
1. Na provádění úkolů a činností stanovených tímto nařízením se použije hlava XII nařízení (ES) č. 207/2009.
2. Na základě pravomocí, jež jsou mu svěřeny článkem 124 nařízení (ES) č. 207/2009, přijímá prezident úřadu interní správní pokyny a zveřejňuje oznámení, které jsou nezbytné pro plnění všech úkolů, jimiž byl úřad pověřen podle tohoto nařízení.
Článek 7
Obsah pracovního programu a zprávy o činnosti
1. Úřad vypracuje roční pracovní program, který vhodným způsobem stanoví priority činností podle tohoto nařízení, a program zasedání střediska v souladu s politikami a prioritami Unie v oblasti ochrany práv duševního vlastnictví a ve spolupráci se zástupci uvedenými v čl. 4 odst. 5 písm. a).
2. Pracovní program uvedený v odstavci 1 se pro informaci předkládá správní radě úřadu.
3. Zpráva o činnosti podle čl. 124 odst. 2 písm. d) nařízení (ES) č. 207/2009 obsahuje minimálně následující informace o úkolech a činnostech úřadu podle tohoto nařízení:
a)
přehled hlavních činností provedených v předcházejícím kalendářním roce;
b)
výsledky dosažené během předcházejícího kalendářního roku, případně doprovázené oborovými zprávami analyzujícími situaci v různých odvětvích a produktových sektorech;
c)
celkové zhodnocení plnění úkolů úřadu, jak stanoví toto nařízení a pracovní program vypracovaný podle odstavce 1;
d)
přehled činností, které úřad hodlá uskutečnit v budoucnosti;
e)
připomínky k prosazování práv duševního vlastnictví a k případným budoucím politikám a strategiím, včetně způsobů zlepšování účinné spolupráce s členskými státy a mezi nimi navzájem;
f)
celkové posouzení řádného zastoupení všech subjektů uvedených v čl. 4 odst. 2 ve středisku.
Prezident úřadu před tím, než předloží Evropskému parlamentu, Komisi a správní radě zprávu o činnosti, konzultuje její příslušné části se zástupci uvedenými v čl. 4 odst. 5 písm. a).
Článek 8
Hodnocení
1. Komise přijme zprávu hodnotící uplatňování tohoto nařízení do 6. června 2017.
2. Tato hodnotící zpráva posoudí provádění tohoto nařízení, zejména pokud jde o jeho dopad na prosazování práv duševního vlastnictví na vnitřním trhu.
3. Při přípravě hodnotící zprávy Komise konzultuje otázky uvedené v odstavci 2 s úřadem, členskými státy a zástupci, kteří zasedají v rámci střediska.
4. Komise předloží hodnotící zprávu Evropskému parlamentu, Radě a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a uskuteční o ní širokou konzultaci mezi zúčastněnými subjekty.
Článek 9
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 19. dubna 2012.
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 386/2012
(2012. gada 19. aprīlis)
par tādu uzdevumu uzticēšanu Iekšējā tirgus saskaņošanas birojam (preču zīmes un dizainparaugi), kuri saistīti ar intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu, tostarp par publiskā un privātā sektora pārstāvju sapulcēšanu Eiropas Intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu novērošanas centrā
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu un 118. panta pirmo daļu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),
tā kā:
(1)
Savienības ekonomiskā labklājība ir atkarīga no noturīgas jaunrades un inovācijām. Tādēļ efektīvi pasākumi jaunrades un inovāciju aizsardzībai ir neaizstājami nākotnes labklājības nodrošināšanai Savienībā.
(2)
Intelektuālā īpašuma tiesības ir vērtīgi uzņēmējdarbības aktīvi, kas palīdz nodrošināt to, lai radošo profesiju pārstāvji un inovāciju radītāji saņemtu taisnīgu atlīdzību par savu darbu un lai tiktu aizsargāts viņu ieguldījums pētniecībā un jaunās idejās.
(3)
Racionāla, saskaņota un progresīva pieeja intelektuālā īpašuma tiesībām ir ārkārtīgi svarīga, lai sasniegtu stratēģijas “Eiropa 2020”, tostarp Eiropas digitalizācijas programmas mērķus.
(4)
Pastāvīgi pieaugošais intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu skaits apdraud ne tikai Savienības ekonomiku, bet daudzos gadījumos arī Savienības patērētāju veselību un drošību. Tādēļ, lai veiksmīgi cīnītos ar šo parādību, ir vajadzīga efektīva, tūlītēja un vienota darbība valstu, Eiropas un pasaules līmenī.
(5)
Padomes Rezolūcijā (2008. gada 25. septembris) par visaptverošu Eiropas mēroga plānu cīņai pret viltošanu un pirātismu (3) paredzētās vispārējās intelektuālā īpašuma tiesību stratēģijas kontekstā Padome aicināja Komisiju izveidot Eiropas Viltošanas un pirātisma novērošanas centru. Tādēļ Komisija izveidoja publiskā un privātā sektora ekspertu tīklu un sīkāk izskaidroja minētā tīkla uzdevumus paziņojumā “Intelektuālā īpašuma tiesību stingrāka piemērošana iekšējā tirgū”. Viltošanas un pirātisma novērošanas centra nosaukums būtu jāmaina, pārsaucot to par “Eiropas Intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu novērošanas centru” (“Novērošanas centrs”).
(6)
Minētajā paziņojumā tika noteikts, ka Novērošanas centram vajadzētu būt centrālajam resursam tādas informācijas un datu vākšanai, pārraudzībai un apkopošanai, kuri saistīti ar visiem intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumiem. Centram vajadzētu būt vietai, kur valstu iestāžu un ieinteresēto personu pārstāvji varētu dalīties idejās un pieredzē par paraugpraksi un sniegt ieteikumus politikas veidotājiem par kopīgām piemērošanas stratēģijām. Paziņojumā tika norādīts, ka Novērošanas centru uzturēs un pārvaldīs Komisijas dienesti.
(7)
Padome 2010. gada 1. marta rezolūcijā par intelektuālā īpašuma tiesību stingrāku piemērošanu iekšējā tirgū (4) aicināja Komisiju, dalībvalstis un nozaru pārstāvjus sniegt Novērošanas centram ticamus un salīdzināmus pieejamos datus par viltošanu un pirātismu, kā arī kopīgi izstrādāt un vienoties par plāniem turpmākas informācijas vākšanai Novērošanas centra kontekstā. Padome arī aicināja Novērošanas centru katru gadu publiskot visaptverošu gada pārskatu, kas ietvertu informāciju par viltošanas un pirātisma apjomu, mērogu un galvenās iezīmes, kā arī to ietekmi uz iekšējo tirgu. Minētais gada pārskats būtu jāsagatavo, izmantojot būtisko informāciju, ko šajā sakarā sniegušas dalībvalstu iestādes, Komisija un privātais sektors, ievērojot datu aizsardzības tiesību aktus. Padome arī atzina, ka ir svarīgi izstrādāt jaunus konkurētspējīgus uzņēmējdarbības modeļus, kas paplašinātu kultūras un radoša satura likumīgo piedāvājumu un vienlaikus novērstu un apkarotu intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumus, kā nepieciešamu līdzekli, lai sekmētu ekonomikas izaugsmi, nodarbinātību un kultūras daudzveidību.
(8)
Padome 2010. gada 25. maija secinājumos par Eiropas Savienības preču zīmju sistēmas turpmāku pārskatīšanu (5) aicināja Komisiju noteikt juridisku pamatu Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja (preču zīmes un dizainparaugi) (“Birojs”) iesaistīšanai tiesību piemērošanas pasākumos, tostarp cīņā pret viltošanu, jo īpaši - sekmējot Biroja sadarbību ar valstu preču zīmju iestādēm un Novērošanas centru. Šajā sakarā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/48/EK (2004. gada 29. aprīlis) par intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu (6) nosaka, inter alia, dažus pasākumus sadarbības, tostarp informācijas apmaiņas, veicināšanai dalībvalstu starpā un starp dalībvalstīm un Komisiju.
(9)
Eiropas Parlaments 2009. gada 26. marta ieteikumā par drošības un pamatbrīvību stiprināšanu internetā (7) ieteica Padomei nodrošināt pilnvērtīgu un drošu piekļuvi internetam, vienlaikus veicinot privātā un publiskā sektora sadarbību, lai uzlabotu sadarbību tiesībaizsardzības jomā.
(10)
Eiropas Parlaments 2010. gada 22. septembra rezolūcijā par intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu iekšējā tirgū (8) aicināja dalībvalstis un Komisiju paplašināt sadarbību starp Biroju un valstu intelektuālā īpašuma birojiem, tajā iekļaujot arī jautājumus par intelektuāla īpašuma tiesību pārkāpumu apkarošanu.
(11)
Eiropas Parlaments 2011. gada 12. maija rezolūcijā par kultūras un radošo nozaru potenciāla īstenošanu (9) mudināja Komisiju ņemt vērā īpašās problēmas, ar kurām saskaras mazie un vidējie uzņēmumi, aizstāvot savas intelektuālā īpašuma tiesības, kā arī veicināt paraugpraksi un iedarbīgas metodes šo tiesību ievērošanai.
(12)
Eiropas Parlaments 2011. gada 6. jūlija rezolūcijā par vispusīgu pieeju personas datu aizsardzībai Eiropas Savienībā (10) aicināja Komisiju nodrošināt pilnīgu saskaņošanu un juridisko noteiktību tā, lai jebkuros apstākļos tiktu nodrošināta personu vienota un augsta līmeņa aizsardzība.
(13)
Ņemot vērā Novērošanas centram uzticēto uzdevumu spektru, ir nepieciešamas risinājums, lai nodrošinātu piemērotu un ilgtspējīgu infrastruktūru tā uzdevumu izpildei.
(14)
Padomes Regula (EK) Nr. 207/2009 (2009. gada 26. februāris) par Kopienas preču zīmi (11) paredz administratīvu sadarbību starp Biroju un dalībvalstu tiesām vai iestādēm, kā arī publikāciju apmaiņu starp Biroju un dalībvalstu centrālajiem rūpnieciskā īpašuma birojiem. Pamatojoties uz to, Birojs ir iedibinājis sadarbību ar tiem valstu birojiem, kas aktīvi darbojas intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības jomā. Tādējādi Biroja rīcībā jau ir ievērojama daļa nepieciešamās pieredzes un kompetences, lai Novērošanas centra uzdevumu jomā nodrošinātu piemērotu un ilgtspējīgu infrastruktūru.
(15)
Tādēļ Birojs ir piemērots, lai tam tiktu uzticēta minēto uzdevumu veikšana.
(16)
Minētajiem uzdevumiem būtu jāattiecas uz visām Direktīvā 2004/48/EK ietvertajām intelektuālā īpašuma tiesībām, jo daudzos gadījumos pārkāpums attiecas uz intelektuālā īpašuma tiesību kopumu. Turklāt, lai iegūtu pilnīgu priekšstatu par situāciju un varētu izstrādāt visaptverošas stratēģijas intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu skaita samazināšanai, nepieciešami dati un paraugprakses apmaiņa par visu iepriekš minēto intelektuālā īpašuma tiesību spektru.
(17)
Uzdevumi, kas Birojam būtu jāveic, var tikt saistīti ar Direktīvā 2004/48/EK noteiktajiem tiesību piemērošanas un paziņošanas pasākumiem. Tādējādi Birojam valstu iestādēm vai uzņēmumiem būtu jāsniedz pakalpojumi, kas jo īpaši ietekmē direktīvas vienveidīgu īstenošanu un kas varētu sekmēt tās piemērošanu. Tāpēc Biroja uzdevumi būtu jāuzskata par cieši saistītiem ar jomām, kas ir dalībvalstu normatīvo un administratīvo normu tuvināšanas priekšmets.
(18)
Biroja sapulcētajam Novērošanas centram būtu jākļūst par intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu datu un informācijas izcilības centru, izmantojot Biroja kompetences, pieredzes un resursu sniegtās priekšrocības.
(19)
Birojam būtu jāpiedāvā vieta, kur sapulcināt valsts iestāžu un privātā sektora pārstāvjus, nodrošinot tādu būtisku objektīvu, salīdzināmu un ticamu datu vākšanu, analīzi un izplatīšanu, kuri attiecas uz intelektuālā īpašuma tiesību vērtību un minēto tiesību pārkāpumiem, paraugprakses un intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanas stratēģiju noteikšanu un veicināšanu, kā arī sabiedrības izpratnes veicināšanu par intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu ietekmi. Turklāt Birojam būtu jāveic papildu uzdevumi, piemēram, jāpalielina izpratne par intelektuālā īpašuma tiesību vērtību, jāveicina informācijas apmaiņa par jauniem konkurētspējīgiem uzņēmējdarbības modeļiem, kas ļautu paplašināt kultūras un radoša satura likumīgo piedāvājumu, jāpaaugstina intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanā iesaistīto personu kompetence ar atbilstošiem mācību pasākumiem, jāpaplašina zināšanas par paņēmieniem viltošanas novēršanai un jāuzlabo sadarbība ar trešām valstīm un starptautiskajām organizācijām. Komisija būtu jāiesaista pasākumos, ko Birojs veic saskaņā ar šo regulu.
(20)
Birojam tādējādi būtu jāveicina un jāatbalsta valsts iestāžu, privātā sektora un Savienības iestāžu pasākumi, kas attiecas uz intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu, un jo īpaši tie pasākumi, kas paredzēti cīņai pret minēto tiesību pārkāpumiem. Šajā regulā noteikto Biroja pilnvaru īstenošana nekavē dalībvalstis īstenot savas kompetences. Šajā regulā noteiktajos Biroja uzdevumos un pasākumos neietilpst līdzdalība atsevišķās operācijās vai izmeklēšanās, ko veic kompetentās iestādes.
(21)
Lai minētos uzdevumus izpildītu pēc iespējas efektīvāk, Birojam būtu jākonsultējas un jāsadarbojas ar citām valsts, Eiropas un vajadzības gadījumā starptautiska līmeņa iestādēm, jāveido sinerģijas ar šo iestāžu veiktajiem pasākumiem un jāizvairās no pasākumu dublēšanās.
(22)
Birojam ar intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu saistītie uzdevumi un pasākumi būtu jāīsteno, izmantojot savus budžeta līdzekļus.
(23)
Novērošanas centra sasaukšanā savas darbības kontekstā Birojam būtu jāiesaista privātā sektora pārstāvji, t. i., reprezentatīva pārstāvju izlase no tiem tautsaimniecības sektoriem - tostarp radošajām nozarēm - kurus visvairāk skar intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumi vai kuriem ir vislielākā pieredze cīņā ar šiem pārkāpumiem, jo īpaši tiesību īpašnieku, tostarp autoru un citu radošo profesiju, kā arī interneta starpnieku pārstāvji. Turklāt būtu jānodrošina arī pienācīga patērētāju un mazo un vidējo uzņēmumu pārstāvība.
(24)
Šajā regulā dalībvalstīm un privātā sektora pārstāvjiem noteiktajam pienākumam sniegt informāciju nevajadzētu radīt lieku administratīvo slogu, un būtu jācenšas panākt, lai netiktu dublēti dati, kurus dalībvalstis un privātā sektora pārstāvji jau ir snieguši Savienības iestādēm saskaņā ar pašreizējām Savienības ziņošanas prasībām.
(25)
Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi - proti, uzticēt Birojam uzdevumus saistībā ar intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu - nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka tā ietekmes dēļ minēto mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Priekšmets un darbības joma
Ar šo regulu Iekšējā tirgus saskaņošanas birojam (preču zīmes un dizainparaugi) (“Birojs”) uztic uzdevumus, kuru mērķis ir veicināt un atbalstīt valsts iestāžu, privātā sektora un Savienības iestāžu pasākumus cīņā pret Direktīvā 2004/48/EK par intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu ietverto intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumiem. Veicot šos uzdevumus, Birojs organizē, vada un atbalsta “Eiropas Intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu novērošanas centra” (“Novērošanas centrs”) sanāksmes, kurās ir sapulcināti eksperti, iestāžu pārstāvji un ieinteresētās personas.
Šajā regulā noteiktajos Biroja uzdevumos un pasākumos neietilpst līdzdalība atsevišķās operācijās vai izmeklēšanās, ko veic kompetentās iestādes.
2. pants
Uzdevumi un pasākumi
1. Birojam ir šādi uzdevumi:
a)
uzlabot izpratni par intelektuālā īpašuma vērtību;
b)
uzlabot izpratni par intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu jomu un ietekmi;
c)
vairot zināšanas par publiskā un privātā sektora paraugpraksi intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzībā;
d)
palīdzēt veicināt iedzīvotāju izpratni par intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu ietekmi;
e)
paaugstināt intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanā iesaistīto personu kompetenci;
f)
uzlabot zināšanas par tehnisko aprīkojumu intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu novēršanai un risināšanai, tostarp par uzraudzības un izsekošanas sistēmām, kas palīdz atšķirt oriģinālas preces no viltojumiem;
g)
nodrošināt mehānismus, kas palīdz uzlabot ar intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu saistītās informācijas apmaiņu tiešsaistē starp tām dalībvalstu iestādēm, kas darbojas šādu tiesību piemērošanas jomā, un veicināt sadarbību ar minētajām iestādēm un starp tām;
h)
apspriežoties ar dalībvalstīm, sekmēt starptautisko sadarbību ar intelektuālā īpašuma birojiem trešās valstīs, lai izstrādātu stratēģijas un pilnveidotu metodes, prasmes un līdzekļus intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanai.
2. Lai izpildītu 1. punktā noteiktos uzdevumus, Birojs saskaņā ar darba programmu, kas pieņemta atbilstīgi 7. pantam, un saskaņā ar Savienības tiesību aktiem veic šādus pasākumus:
a)
izstrādā pārredzamu metodoloģiju neatkarīgu, objektīvu, salīdzināmu un ticamu intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu datu vākšanai, analīzei un paziņošanai;
b)
vāc, analizē un izplata būtiskus objektīvus, salīdzināmus un ticamus datus par intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumiem;
c)
vāc, analizē un izplata būtiskus objektīvus, salīdzināmus un ticamus datus par intelektuālā īpašuma tiesību ekonomisko vērtību un tā devumu ekonomikas izaugsmē, labklājībā, inovācijās, jaunradē, kultūras daudzveidībā, augstas kvalitātes darba vietu radīšanā un augstas kvalitātes preču un pakalpojumu izstrādē Savienībā;
d)
nodrošina tādus regulārus novērtējumus un īpašus ziņojumus par intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumiem nozaru, teritorijas un pārkāpto intelektuālā īpašuma tiesību veida griezumā, kuros novērtēta, inter alia, intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu ietekme uz sabiedrību un ekonomiku, tostarp novērtējums par ietekmi uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kā arī veselību, vidi, drošumu un drošību;
e)
vāc, analizē un izplata pārstāvjiem, kas piedalās Novērošanas centra sanāksmēs, informāciju par paraugpraksi un vajadzības gadījumā izstrādā ieteikumus stratēģijām, pamatojoties uz šādu paraugpraksi;
f)
sagatavo ziņojumus un publikācijas Savienības pilsoņu izpratnes veicināšanai par intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu ietekmi, un tādēļ organizē konferences, pasākumus un sanāksmes Eiropas un starptautiskā līmenī, kā arī atbalsta valsts un Eiropas mēroga pasākumus, tostarp tiešsaistes un bezsaistes kampaņas, galvenokārt sniedzot datus un informāciju;
g)
pārrauga tādu jaunu konkurētspējīgu uzņēmējdarbības modeļu attīstību, kuri paplašina kultūras un radoša satura likumīgo piedāvājumu, mudina apmainīties ar informāciju un šajā sakarā palielina patērētāju informētību;
h)
izveido un organizē mācības - tiešsaistē un citā formā - tām valstu amatpersonām, kas iesaistītas intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzībā;
i)
organizē ekspertu, tostarp akadēmisko ekspertu, un attiecīgo pilsoniskās sabiedrības pārstāvju ad hoc sanāksmes, lai atbalstītu šajā regulā noteiktā darba veikšanu;
j)
nosaka un popularizē profesionālo tehnisko aprīkojumu un salīdzinošās novērtēšanas paņēmienus, tostarp uzraudzības un izsekošanas sistēmas, kas palīdz atšķirt oriģinālas preces no viltojumiem;
k)
sadarbojas ar valstu iestādēm un Komisiju ar mērķi izveidot tiešsaistes tīklu, lai dalībvalstīs atvieglotu informācijas apmaiņu par intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumiem starp tām valsts administratīvajām iestādēm, struktūrām un organizācijām, kuras nodarbojas ar minēto tiesību aizsardzību un piemērošanu;
l)
sadarbojas ar dalībvalstu centrālajiem rūpnieciskā īpašuma birojiem, tostarp Beniluksa Intelektuālā īpašuma biroju, un veido sinerģijas starp šiem birojiem un citām dalībvalstu iestādēm, kuras darbojas intelektuālā īpašuma tiesību jomā, lai izstrādātu un veicinātu ar intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu saistītas metodes, prasmes un līdzekļus, tostarp mācību programmas un izpratnes veicināšanas kampaņas;
m)
apspriežoties ar dalībvalstīm, izstrādā programmas tehniskās palīdzības sniegšanai trešām valstīm, kā arī izstrādā un vada īpašas mācību programmas un pasākumus tām trešo valstu amatpersonām, kas iesaistītas intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzībā;
n)
pēc Komisijas pieprasījuma sniedz ieteikumus Komisijai par jautājumiem, kas attiecas uz šīs regulas darbības jomu;
o)
veic līdzīgus pasākumus, kas nepieciešami, lai Birojs varētu izpildīt 1. punktā minētos uzdevumus.
3. Pildot 1. un 2. punktā minētos uzdevumus un pasākumus, Birojs ievēro pašreizējos Savienības tiesību aktu noteikumus par datu aizsardzību.
3. pants
Finansējums
Birojs pastāvīgi nodrošina, lai tam ar šo regulu uzticētie pasākumi tiktu veikti par Biroja budžeta līdzekļiem.
4. pants
Novērošanas centra sanāksmes
1. Lai izpildītu 2. panta 2. punktā noteiktos pasākumus, Birojs vismaz reizi gadā aicina uz Novērošanas centra sanāksmēm pārstāvjus no tām dalībvalstu valsts pārvaldes iestādēm, struktūrām un organizācijām, kas nodarbojas ar intelektuālā īpašuma tiesībām, un privātā sektora pārstāvjus, lai nodrošinātu viņu līdzdalību Biroja darbā saskaņā ar šo regulu.
2. To privātā sektora pārstāvju vidū, kas aicināti uz Novērošanas centra sanāksmēm, iekļauj plašu, reprezentatīvu un līdzsvarotu izlasi no tām Savienības un valstu struktūrām, kuras pārstāv dažādas tautsaimniecības nozares, tostarp radošās nozares, ko visvairāk skar intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumi vai kam ir vislielākā pieredze cīņā ar tiem.
Tiek nodrošināta pienācīga patērētāju organizāciju, mazo un vidējo uzņēmumu, autoru un citu radošo profesiju pārstāvība.
3. Birojs aicina ikvienu dalībvalsti nosūtīt uz Novērošanas centra sanāksmēm vismaz vienu pārstāvi no valsts pārvaldes. Tādējādi dalībvalstis nodrošina Novērošanas centra darba nepārtrauktību.
4. Papildus 1. punktā minētajām sanāksmēm var darboties arī Novērošanas centra darba grupas, ko veido dalībvalstu pārstāvji un privātā sektora pārstāvji.
5. Vajadzības gadījumā un papildus 1. punktā minētajām sanāksmēm Birojs organizē sanāksmes, kurās piedalās:
a)
dalībvalstu valsts pārvaldes iestāžu, struktūru un organizāciju pārstāvji, vai
b)
privātā sektora pārstāvji.
6. Eiropas Parlamenta deputātus vai citus pārstāvjus un Komisijas pārstāvjus uz šajā pantā minētajām sanāksmēm aicina kā dalībniekus vai, attiecīgā gadījumā, kā novērotājus.
7. Šajā pantā minēto sanāksmju dalībnieku vārdus, darba kārtību un protokolu publicē Biroja tīmekļa vietnē.
5. pants
Pienākums sniegt informāciju
1. Attiecīgā gadījumā pēc Biroja pieprasījuma vai pašu dalībvalstu iniciatīvas dalībvalstis, ievērojot valsts tiesību aktus, tostarp tos tiesību aktus, ar kuriem reglamentē personas datu apstrādi:
a)
informē Biroju par savām vispārējo intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanas politikas nostādnēm un stratēģijām, kā arī par jebkurām izmaiņām tajās;
b)
nodrošina pieejamos statistikas datus par intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumiem;
c)
informē Biroju par svarīgu judikatūru.
2. Neskarot personas datu apstrādi reglamentējošos tiesību aktus un konfidenciālas informācijas aizsardzību, privātā sektora pārstāvji, kas piedalās Novērošanas centra sanāksmēs, visos iespējamos gadījumos pēc Biroja pieprasījuma:
a)
informē Biroju par intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanas politikas nostādnēm un stratēģijām savā darbības jomā, kā arī par jebkurām izmaiņām tajās;
b)
nodrošina statistikas datus par savā darbības jomā konstatētajiem intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumiem.
6. pants
Birojs
1. Šajā regulā paredzēto uzdevumu un pasākumu veikšanai piemēro Regulas (EK) Nr. 207/2009 XII sadaļas attiecīgos noteikumus.
2. Izmantojot ar Regulas (EK) Nr. 207/2009 124. pantu piešķirtās pilnvaras, Biroja priekšsēdētājs pieņem iekšējās administratīvās instrukcijas un publicē paziņojumus, kas Birojam nepieciešami, lai veiktu visus uzdevumus, kuri tam uzticēti ar šo regulu.
7. pants
Darba programmas un vadības ziņojuma saturs
1. Saskaņā ar Savienības politikas nostādnēm un prioritātēm intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības jomā un sadarbībā ar 4. panta 5. punkta a) apakšpunktā minētajiem pārstāvjiem Birojs ik gadu sagatavo darba programmu, kurā Novērošanas centra sanāksmju vajadzībām atbilstīgi prioretizē šajā regulā paredzētos pasākumus.
2. Šā panta 1. punktā minēto darba programmu informatīvos nolūkos iesniedz Biroja Administratīvajai padomei.
3. Regulas (EK) Nr. 207/2009 124. panta 2. punkta d) apakšpunktā paredzētajā vadības ziņojumā iekļauj vismaz šādu informāciju par Biroja uzdevumiem un pasākumiem saskaņā ar šo regulu:
a)
iepriekšējā kalendārajā gadā veikto galveno pasākumu pārskats;
b)
iepriekšējā kalendārajā gadā sasniegtie rezultāti, kuriem vajadzības gadījumā pievienoti nozaru ziņojumi, kuros analizēta situācija dažādos nozaru un ražojumu sektoros;
c)
šajā regulā noteikto un saskaņā ar 1. punktu sagatavotajā darba programmā paredzēto Biroja uzdevumu izpildes vispārējais novērtējums;
d)
Biroja plānoto turpmāko pasākumu pārskats;
e)
novērojumi par intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu un iespējamās nākotnes politikas nostādnes un stratēģijas, tostarp par to, kā uzlabot efektīvu sadarbību ar dalībvalstīm un starp tām;
f)
visu 4. panta 2. punktā minēto Novērošanas centra sanāksmju dalībnieku pienācīgas pārstāvības vispārējs novērtējums.
Pirms vadības ziņojuma iesniegšanas Eiropas Parlamentam, Komisijai un Administratīvajai padomei Biroja priekšsēdētājs par ziņojuma attiecīgajām daļām apspriežas ar 4. panta 5. punkta a) apakšpunktā minētajiem pārstāvjiem.
8. pants
Novērtējums
1. Komisija līdz 2017. gada 6. jūnijs pieņem ziņojumu, kurā izvērtē šīs regulas piemērošanu.
2. Novērtējuma ziņojumā novērtē šīs regulas darbību, jo īpaši attiecībā uz tās ietekmi uz intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu iekšējā tirgū.
3. Sagatavojot novērtējuma ziņojumu, Komisija par 2. punktā minētajiem jautājumiem apspriežas ar Biroju, dalībvalstīm un Novērošanas centra darbā iesaistītajiem pārstāvjiem.
4. Komisija nosūta novērtējuma ziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un par novērtējuma ziņojumu veic plašu apspriešanos ar ieinteresētajām personām.
9. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Strasbūrā, 2012. gada 19. aprīlī