PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 541/2012
ze dne 21. června 2012,
kterým se ukončuje prozatímní přezkum antidumpingových opatření týkajících se dovozu furfurylaldehydu pocházejícího z Čínské lidové republiky a kterým se tato opatření zrušují
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Platná opatření
(1)
V roce 1995 Rada uložila nařízením (ES) č. 95/95 (2) konečné antidumpingové opatření ve formě zvláštního cla na dovoz furfurylaldehydu pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) (dále jen „původní antidumpingová opatření“). Sazba zvláštního cla byla stanovena na 352 EUR za tunu.
(2)
Na základě prozatímního přezkumu zahájeného v květnu 1997 na žádost čínského vývozce byla opatření zachována nařízením Rady (ES) č. 2722/1999 (3) na další období čtyř let.
(3)
V dubnu 2005 na základě přezkumu před pozbytím platnosti prodloužilo nařízení Rady (ES) č. 639/2005 (4) opatření o dalších pět let.
(4)
V květnu 2011 na základě dalšího přezkumu před pozbytím platnosti prodloužila Rada prováděcím nařízením (EU) č. 453/2011 (5) opatření o dalších pět let. Zvláštní celní sazba byla stanovena na stejné úrovni jako v původních antidumpingových opatřeních, tj. 352 EUR za tunu.
2. Zahájení prozatímního přezkumu
(5)
V 84. bodě odůvodnění prováděcího nařízení (EU) č. 453/2011 se uvádí, že Rada považuje za vhodné zhodnotit, zda výše cla je stále přiměřená, vzhledem k tomu, že zvláštní clo bylo stanoveno na základě zjištění původního šetření v roce 1995 a nikdy nebylo revidováno. Komise by proto zvážila zahájení prozatímního přezkumu ex officio podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
(6)
Komise po konzultaci s poradním výborem a poté, co dospěla k závěru, že existují dostatečné důkazy prima facie pro zahájení prozatímního přezkumu ex officio, dne 5. července 2011 oznámila zahájení prozatímního přezkumu v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (6) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“).
3. Šetření
3.1 Období šetření
(7)
Šetření dumpingu se týkalo období od 1. července 2010 do 30. června 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů význačných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3.2 Strany dotčené šetřením
(8)
O zahájení prozatímního přezkumu Komise oficiálně vyrozuměla výrobní odvětví Unie, vyvážející výrobce v dotčené zemi, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i orgány dotčené země.
(9)
Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení.
3.3 Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Čínské lidové republice
(10)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR bylo považováno za vhodné přezkoumat v souladu s článkem 17 základního nařízení, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout, zda bude zapotřebí vybrat vzorek, a pokud ano, provést tento výběr, byli vyvážející výrobci v ČLR vyzváni, aby se přihlásili do patnácti dnů ode dne zahájení přezkumu a poskytli Komisi informace stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. Vzhledem k tomu, že žádní vyvážející výrobci se však ke spolupráci nepřihlásili, výběr vzorku nebyl nutný.
3.4 Odpovědi na dotazník a inspekce na místě
(11)
Komise zaslala dotazníky všem známým stranám, jichž se to týká. Žádné další strany se nepřihlásily ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení přezkumu.
(12)
Nebyly obdrženy žádné odpovědi na dotazníky od dvou výrobců v Unii, od čínských vyvážejících výrobců ani od dovozců ani uživatelů. Na otázky uvedené v dotazníku odpověděl jeden výrobce ve srovnatelné zemi - Argentině.
(13)
Vzhledem k nespolupráci stran nebyly uskutečněny žádné inspekce na místě.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(14)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je stejný jako v původním šetření a následných přezkumech uvedených výše, tedy furfurylaldehyd pocházející z ČLR, v současnosti kódu KN 2932 12 00 (dále jen „dotčený výrobek“). Furfurylaldehyd je též známý pod názvem 2-furaldehyd nebo furfural.
(15)
Furfurylaldehyd je nažloutlá kapalina s charakteristickým čpavým zápachem, která se získává zpracováním různých druhů zemědělského odpadu. Furfurylaldehyd má dvě hlavní oblasti použití: jako selektivní rozpouštědlo při rafinaci ropy pro výrobu mazacích olejů a jako surovina pro zpracování na furfurylalkohol, který se používá pro výrobu umělé pryskyřice na slévárenské licí formy.
2. Obdobný výrobek
(16)
Shodně s předchozími šetřeními se usuzovalo, že furfurylaldehyd vyráběný v ČLR a vyvážený do EU, furfurylaldehyd vyráběný a prodávaný na domácím trhu srovnatelné země Argentiny a furfurylaldehyd vyráběný a prodávaný v Unii výrobci z Unie mají tytéž základní fyzikální a chemické vlastnosti a tytéž základní způsoby použití. Proto se považovaly za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Obecně
(17)
Při šetření nespolupracoval ani nepředložil žádné informace žádný čínský vyvážející výrobce. Proto níže uvedené závěry týkající se dumpingu musely vycházet z dostupných údajů, zejména z údajů Eurostatu, úředních statistických údajů o vývozu ČLR a z informací předložených společností ve srovnatelné zemi Argentině.
2. Srovnatelná země
(18)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla určena běžná hodnota na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek ze srovnatelné země do jiných zemí včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo splatné za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí.
(19)
Stejně jako při původním šetření byla v oznámení o zahájení jako vhodná srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení navržena Argentina. Po zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu nebyly obdrženy žádné připomínky k navrhované srovnatelné zemi.
(20)
Jeden výrobce furfurylaldehydu v Argentině spolupracoval při šetření a odpověděl na dotazník. Šetření ukázalo, že Argentina má konkurenční trh pro furfurylaldehyd, který je asi z 90 % zásobován domácí produkcí a zbytek tvoří dovoz ze třetích zemí. Objem argentinské výroby představuje více než 70 % objemu čínského vývozu dotčeného výrobku do EU v režimu zušlechťovacího styku. Argentinský trh byl proto vyhodnocen jako dostatečně reprezentativní pro stanovení běžné hodnoty v případě ČLR.
(21)
Byl proto učiněn závěr, stejně jako při předchozích šetřeních, že Argentina představuje vhodnou srovnatelnou zemi v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
3.1 Běžná hodnota
(22)
Běžná hodnota byla stanovena na základě údajů poskytnutých spolupracujícím výrobcem ve srovnatelné zemi, tj. na základě ceny, kterou odběratelé, kteří nejsou ve spojení, na argentinském domácím trhu zaplatili, nebo ceny, kterou musí zaplatit, neboť bylo zjištěno, že tento prodej je prováděn v rámci běžného obchodního styku.
(23)
Běžná hodnota byla proto stanovena jako vážená průměrná cena, za niž spolupracující výrobce v Argentině prodává dotčený výrobek odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na domácím trhu.
(24)
Nejprve bylo určeno, zda je celkový objem prodeje obdobného výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení, tedy zda představuje nejméně 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku vyváženého do EU. Prodej jediného spolupracujícího výrobce z Argentiny na domácím trhu byl v období přezkumného šetření dostatečně reprezentativní.
(25)
Komise následně zkoumala, zda může být prodej obdobného výrobku na domácím trhu považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto zkoumání proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje obdobného výrobku odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na domácím trhu Argentiny v období přezkumného šetření. Vzhledem k tomu, že veškerý prodej obdobného výrobku v období přezkumného šetření byl ziskový, byla běžná hodnota vypočtena jako vážený průměr všech prodejních cen.
3.2 Vývozní cena
(26)
Vzhledem k tomu, že žádný z čínských vývozců do EU při šetření nespolupracoval, byly vývozní ceny stanoveny na základě dostupných údajů. Jako nejvhodnější výchozí základna byly zjištěny údaje o dovozu dotčeného výrobku do EU poskytnuté Eurostatem. Třebaže většina tohoto dovozu byla prováděna v režimu aktivního zušlechťovacího styku (čínský furfurylaldehyd byl dále zpracováván na furfurylalkohol pro vývoz), neexistoval žádný důvod k domněnce, že by neměl představovat přiměřenou základnu pro stanovení vývozních cen.
3.3 Srovnání
(27)
Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení se formou úprav přihlédlo k některým rozdílům v dopravném, úvěrových nákladech a pojistném, které se promítly do cen a jejich srovnatelnosti.
3.4 Dumpingové rozpětí
(28)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen na stejné obchodní úrovni. Toto srovnání vedlo k dumpingovému rozpětí 5,6 %.
4. Trvalá povaha změny okolností
(29)
Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření byla zkoumána též pravděpodobnost pokračování dumpingu v případě zrušení platných opatření. Vzhledem k tomu, že žádný vyvážející výrobce z ČLR při tomto šetření nespolupracoval, spočívají níže uvedené závěry na údajích dostupných v souladu s článkem 18 základního nařízení.
(30)
V této souvislosti byly analyzovány tyto prvky: čínská domácí poptávka a spotřeba a vývoj čínského vývozu do EU v režimu aktivního zušlechťovacího styku.
(31)
Podle dostupných údajů domácí spotřeba furfurylaldehydu v ČLR od roku 2007 roste rychleji (předpokládaný průměrný roční růst za období let 2007-2012 činí přibližně 9 %) než čínská výrobní kapacita dotčeného výrobku (přibližně + 6 %). Zvýšení čínské domácí spotřeby furfurylaldehydu se většinou vysvětluje rostoucí poptávkou po furfurylalkoholu, hlavním navazujícím výrobku furfurylaldehydu. Čínská výroba furfurylalkoholu se od roku 1999 výrazně zvýšila, což odráží význam výroby produktů z furfuralu s vyšší hodnotou a rostoucí poptávku po furanových pryskyřicích ze strany slévárenského průmyslu.
(32)
Kromě toho se zvýšila domácí poptávka po kukuřičných palicích, hlavní surovině používané čínskými výrobci furfurylaldehydu. S růstem světové populace, zejména v ČLR a Indii, a s přechodem ze stravy založené na obilí ke stravě založené na proteinech se předpokládá zvýšený růst celosvětové poptávky po kukuřici. ČLR je druhým největším světovým spotřebitelem kukuřice. Kromě zvýšení průmyslového využití kukuřice se čínská poptávka po krmivech a živočišné produkci zvyšuje ročně o 3 % až 6 %. Zatímco spotřeba kukuřice v ČLR během několika posledních let rychle vzrostla, její produkce zaostávala za poptávkou. Očekává se, že během období let 2011 až 2015 se vývoz kukuřice z USA do ČLR zpětinásobí. Je třeba rovněž poznamenat, že čínští výrobci furfuralu čelí čím dál větší konkurenci výrobců xylózy a xylitolu, s nimiž sdílejí stejné vstupní suroviny (kukuřičné palice).
(33)
Pokud jde o čínský vývoz do EU v období přezkumného šetření, je třeba uvést, že prakticky veškerý furfurylaldehyd z dotčené země se dováží výhradně v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku. Tato praxe byla zahájena v roce 2000 s tím, že do Unie bylo dopraveno přibližně 75 % čínského ročního množství furfurylaldehydu za účelem jeho dalšího zpracování na furfurylalkohol určený na vývoz do třetích zemí, a to aniž by se na něj vztahovalo antidumpingové clo. Od roku 2001 téměř úplně ustal dovoz na volný trh z dotčené země.
(34)
Dlouhodobé změny v domácí poptávce po furfuralu v ČLR a kritická situace nabídky a poptávky na čínském trhu s kukuřicí společně se strukturou dovozu z Číny do EU, jak je uvedeno v předchozím bodě odůvodnění, patrně vedly ke změně úrovně dumpingu ze strany čínských vyvážejících výrobců. Srovnání veškerých náležitě upravených údajů týkajících se čínských vývozních cen do EU s běžnou hodnotou dotčeného výrobku ukazuje pokles dumpingového rozpětí během období přezkumného šetření ve srovnání s předchozím šetřením v rámci přezkumu před pozbytím platnosti.
(35)
Závěrem lze říci, že z výše uvedené analýzy vyplývá, že změny v čínské domácí poptávce a spotřebě kukuřičných palic a furfurylaldehydu a následně cen jsou trvalé povahy. Proto lze dojít k závěru, že pokud by antidumpingová opatření byla zrušena, čínský vývoz do Unie by se významně nezvýšil.
D. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
(36)
Výrobní odvětví Unie zahrnuje dvě společnosti: společnost Lenzing AG (Rakousko) a společnost Tanin Sevnica kemicna industrija d.d (Slovinsko), které dohromady představují 100 % výroby obdobného výrobku v období přezkumného šetření v Unii. Na tomto základě uvedení dva výrobci z Unie tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Společnosti neodpověděly na dotazníky, které jim byly zaslány, ani při šetření plně nespolupracovaly.
(37)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany výrobního odvětví Unie byly údaje pro posouzení situace na trhu Unie a újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem z ČLR získány z dostupných údajů, včetně údajů odvozených z informací získaných v rámci nedávného přezkumu před pozbytím platnosti, který se týkal období od 1. ledna 2007 do 31. března 2010. Není-li stanoveno jinak, veškeré zdroje související s údaji v níže uvedených tabulkách se tudíž vztahují k období 2007-2009. Společnost Nutrafur, španělský výrobce, který podal původní stížnost v roce 1994 pod názvem Furfural Espanol S.A., ukončila výrobu v říjnu 2008. Údaje o výrobě společnosti Nutrafur v roce 2008 byly zahrnuty do spotřeby na trhu Unie. Z důvodů ochrany důvěrných informací jsou údaje o výsledcích výrobního odvětví Unie uváděny pouze v podobě indexu.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba na trhu Unie
(38)
Spotřeba furfurylaldehydu za roky 2008 a 2009 v Unii se stanovila na základě ověřeného objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie (včetně prodeje společnosti Nutrafur do října 2008, dokud vyráběla furfurylaldehyd) a dovozu v režimu aktivního zušlechťovacího styku z ČLR a dovozů z dalších třetích zemí do volného oběhu na základě údajů dovozce, společnosti International Furan Chemicals BV (dále jen „IFC“), ověřených při předchozím šetřením v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, a Eurostatu. Jelikož Eurostat nezveřejňuje veškeré údaje z důvodů ochrany důvěrných informací, byly údaje Eurostatu použity pouze pro dovoz ze třetích zemí kromě ČLR a Dominikánské republiky, protože IFC je jediným dovozcem furfurylaldehydu z těchto zdrojů.
(39)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany odvětví Unie i jediného dovozce a z důvodu důvěrné povahy velkého množství údajů, které jsou obvykle k dispozici od Eurostatu, byly použity dostupné údaje pro rok 2010 a období přezkumného šetření. Při nedostatku důkazů o opaku nebyl žádný důvod se domnívat, že došlo k znatelnému posunu ve spotřebě Unie od roku 2009, a bylo shledáno, že spotřeba zůstala na stejné úrovni v průběhu roku 2010 a období přezkumného šetření.
(40)
V posuzovaném období se tak spotřeba Unie snížila o 17 %, z 45 738 tun v roce 2008 na 38 000 tun v období přezkumného šetření.
Tabulka 1 - Spotřeba v Unii
Rok
2008
2009
2010
OPŠ
Tuny
45 738
38 175
38 000
38 000
Index (2008 = 100)
100
83
83
83
Meziroční vývoj
-17
0
0
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník a IFC, Eurostat.
2. Dovoz z ČLR
2.1 Objem, podíl na trhu a ceny
(41)
Podle čínských statistik vývozu se dovoz z Číny během období přezkumného šetření uskutečňoval v režimu aktivního zušlechťovacího styku. Objem čínského dovozu v režimu aktivního zušlechťovacího styku se zvýšil z 10 002 tun v roce 2008 na 13 975 tun v období přezkumného šetření, tj. o 40 %. V posuzovaném období vzrostl podíl čínského dovozu v režimu aktivního zušlechťovacího styku na trhu z 22 % na 37 %, tj. o 15 procentních bodů.
(42)
Cena čínského dovozu v režimu aktivního zušlechťovacího styku vzrostla o 47 % z 1 014 EUR na členský stát v roce 2008 na 1 488 EUR v období přezkumného šetření. Je třeba uvést, že během období přezkumného šetření ceny čínského dovozu rychle vzrostly až na vysokou hodnotu přesahující 1 700 EUR na členský stát.
Tabulka 2 - Dovoz z ČLR
Rok
2008
2009
2010
OPŠ
Tuny
10 002
5 159
8 375
13 975
Index (2008 = 100)
100
52
84
140
Meziroční vývoj
-48
32
56
Podíl na trhu
22 %
14 %
22 %
37 %
Cena (v EUR za tunu)
1 014
690
1 362
1 488
Index (2008 = 100)
100
68
134
147
Zdroj:
Ověřené odpovědi společnosti IFC na dotazník, čínské vývozní statistiky.
3. Objem a ceny dovozu z jiných třetích zemí
(43)
Je třeba konstatovat, že stejně jako při původním šetření tvořil dovoz z Dominikánské republiky výhradně zásilky od mateřské společnosti její evropské dceřiné společnosti pro účely výroby furfurylalkoholu. Proto ceny uplatňované při těchto transakcích jsou cenami mezi spřízněnými společnostmi, jež nemusí vyjadřovat reálné tržní ceny. Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany dotčeného dovozce a z důvodu důvěrné povahy údajů Eurostatu se předpokládá, že dovoz z Dominikánské republiky a příslušné ceny zůstaly v průběhu roku 2010 a období přezkumného šetření stejné.
Tabulka 3 - Dovoz do Unie z Dominikánské republiky
Rok
2008
2009
2010
OPŠ
Tuny
27 662
24 996
25 000
25 000
Index (2008 = 100)
100
90
90
90
Meziroční vývoj
-10
0
0
Podíl na trhu
60 %
65 %
66 %
66 %
Cena (v EUR za tunu)
982
582
582
582
Index (2008 = 100)
100
59
59
59
(44)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu furfurylaldehydu do Unie z dalších zemí kromě ČLR a jejich průměrné ceny vyvíjely takto:
Tabulka 4 - Dovoz do Unie z jiných třetích zemí
Rok
2008
2009
2010
OPŠ
Tuny
1 583
1 226
138
162
Index (2008 = 100)
100
77
9
10
Meziroční vývoj
-23
-68
1
Podíl na trhu
3 %
3 %
1 %
1 %
Cena (v EUR za tunu)
997
632
1 473
1 685
Index (2008 = 100)
100
63
148
169
4. Objem vývozu a ceny z EU do ostatních třetích zemí
(45)
Během posuzovaného období byly k dispozici pouze údaje pro roky 2008 a 2009. Nebyly k dispozici žádné spolehlivé statistické údaje k posouzení vývoje datového souboru v roce 2010 a v období přezkumného šetření. Při absenci spolupráce ze strany odvětví Unie byly použity dostupné údaje a byl učiněn předpoklad, že vývoz z EU by pokračoval na stejné úrovni objemu jako v roce 2009 se zvýšením ceny v souladu s cenou zjištěnou na trhu Unie.
Tabulka 5 - Objem vývozu a ceny výrobního odvětví Unie do ostatních třetích zemí
Rok
2008
2009
2010
OPŠ
Objem - Index (2008 = 100)
100
155
155
155
Meziroční vývoj
55
0
0
Ceny - Index (2008 = 100)
100
77
134
147
Meziroční vývoj
-23
57
13
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(46)
Hospodářská situace výrobního odvětví Unie, tj. dvou společností Lenzing a Tanin, je analyzována níže za použití údajů shromážděných během přezkumu před pozbytím platnosti a dostupných údajů pro stávající období přezkumného šetření (OPŠ).
5.1 Výroba
(47)
Celková výroba výrobního odvětví Unie obdobného výrobku vzrostla o 5 % do roku 2009. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici jiné údaje, předpokládalo se, že výroba zůstala stálá v roce 2010 a období přezkumného šetření.
Tabulka 6 - Výroba v Unii
Rok
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
105
105
105
Meziroční vývoj
5
0
0
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
5.2 Výrobní kapacita a využití kapacity
(48)
Celková výrobní kapacita výrobního odvětví Unie zůstala v letech 2008 a 2009 stejná. Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany výrobního odvětví Unie se předpokládalo, že kapacita a její využití zůstaly stejné v roce 2010 a období přezkumného šetření.
Tabulka 7 - Kapacita Unie
Rok
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
100
100
100
Využití kapacity
92 %
96 %
96 %
96 %
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
5.3 Úroveň zásob
(49)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci výrobního odvětví Unie se předpokládalo, že úrovně zásob zůstaly stejné, jako byly na konci roku 2009.
Tabulka 8 - Zásoby
Rok
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
56
56
56
Meziroční vývoj
-44
0
0
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
5.4 Objem prodeje a podíl na trhu
(50)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie se v období let 2008-2009 zvýšil o 12 %. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici údaje ze strany výrobního odvětví Unie, předpokládalo se, že se objem prodeje v roce 2010 nebo v období přezkumného šetření nezvýšil.
Tabulka 9 - Objem prodeje a podíl na trhu Unie
Rok
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
112
112
112
Rozpětí podílu na trhu
10-20 %
14-24 %
14-24 %
14-24 %
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců v Unii na dotazní.
5.5 Průměrné prodejní ceny
(51)
V posuzovaném období došlo k významnému nárůstu průměrných prodejních cen účtovaných výrobním odvětvím Unie na trhu Unie o 36 %. To bylo způsobeno velkým zvýšením cen během roku 2010 a období přezkumného šetření.
Tabulka 10 - Průměrná prodejní cena v EU
Rok
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
89
108
136
Meziroční vývoj
-11
19
28
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců v Unii na dotazník a fakta zpřístupněná Komisi.
5.6 Průměrné výrobní náklady
(52)
Jelikož výrobní odvětví Unie nezpřístupnilo údaje o výrobních nákladech za rok 2010 a období přezkumného šetření, byly údaje z předchozího přezkumu před pozbytím platnosti zvýšeny o 6 % s cílem zohlednit inflaci v průběhu daného období.
Tabulka 11 - Průměrné výrobní náklady
Rok
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
100
102
106
Meziroční vývoj
0
2
4
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
5.7 Ziskovost a peněžní tok
(53)
Výpočet zisku výrobního odvětví Unie vycházející z výše uvedených údajů o cenách a nákladech ukázal významný nárůst během posuzovaného období, a to z důvodu zvýšení cen na trhu Unie v kombinaci s neexistencí důkazů o zvýšení výrobních nákladů očištěném o inflaci. Vzhledem k tomu, že nebyly poskytnuty žádné další údaje, se má za to, že se peněžní tok vyvíjel podobně jako ziskovost.
Tabulka 12 - Ziskovost a peněžní tok
Rok
2008
2009
2010
OPŠ
Ziskovost - Index (2008 = 100)
100
96
153
297
Meziroční vývoj
-4
57
144
Peněžní toky - Index (2008 = 100)
100
34
69
69
Meziroční vývoj
-66
35
0
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
5.8 Investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál
(54)
Vzhledem k tomu, že nebyly poskytnuty údaje ze strany výrobního odvětví Unie, se vzhledem ke zvýšení cen v roce 2010 a v období přezkumného šetření předpokládalo, že došlo k návratu na úroveň investic z roku 2007. Předpokládalo se, že návratnost investic sleduje stejný základní trend jako ziskovost uvedená v tabulce 12.
Tabulka 13 - Investice a návratnost investic
Rok
2008
2009
2010
OPŠ
Investice - Index (2008 = 100)
100
3
163
163
Meziroční vývoj
-97
160
0
Návratnost investic - Index (2008 = 100)
100
-4
100
200
Meziroční vývoj
- 104
104
100
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
5.9 Zaměstnanost a produktivita
(55)
Vzhledem k nedostatku informací ze strany výrobního odvětví Unie za rok 2010 a období přezkumného šetření se vycházelo z předpokladu, že zaměstnanost a produktivita během posuzovaného období zůstaly stejné.
Tabulka 14 - Zaměstnanost a produktivita
Rok
2008
2009
2010
OPŠ
Zaměstnanost - Index
100
100
100
100
Produktivita (tuny/zaměstnanci) - Index
100
100
100
100
Náklady na pracovní sílu - Index
100
100
100
100
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
5.10 Velikost dumpingového rozpětí
(56)
I přes nedostatečnou spolupráci ze strany čínských vyvážejících výrobců provedl Eurostat analýzu objemu a hodnoty dovozu společně s odhadem podílu na trhu. Výrazné zvýšení cen v letech 2010 a 2011 podstatně snížilo dumpingové rozpětí z ČLR od období šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti.
5.11 Zotavení z účinků dumpingového dovozu
(57)
Jak naznačuje pozitivní vývoj většiny výše uvedených ukazatelů, ekonomická situace výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období plně zotavila ze škodlivých účinků silného dumpingového dovozu pocházejícího z ČLR, který byl zjištěn předchozími šetřeními.
6. Závěr o hospodářské situaci výrobního odvětví Unie
(58)
Opatření vůči ČLR měla pozitivní dopad na hospodářskou situaci ve výrobním odvětví Unie, neboť většina ukazatelů újmy vykázala příznivý vývoj: zvýšila se výroba, objem prodeje a hodnota prodeje mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření. Vzhledem k podstatnému zvýšení cen na trhu Unie však výrobní odvětví Unie nyní dosahuje mnohem vyšších zisků, než představuje cílový zisk stanovený v původním šetření ve výši 5 %, s cílem zajistit svůj rozvoj.
(59)
Vzhledem k významnému zvýšení cen na trhu Unie v průběhu období přezkumného šetření a při neexistenci důkazů souběžného nárůstu nákladů byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5.
7. Závěr ohledně trvalé povahy těchto změněných okolností
(60)
Zvažovalo se, zda zvýšení cen na trhu Unie je trvalá změna okolností, a to na základě zjištění předchozích šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti. Z dostupných údajů vyplývá, že ceny na trhu Unie se výrazně zvýšily a dosáhly úrovně odpovídající úrovni z roku 2008 a poté tyto částky překročily, zatímco v šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti ceny klesaly. Kromě toho na rozdíl od přezkumu před pozbytím platnosti bylo zjištěno, že neexistuje žádný důkaz o podbízení. V rámci přezkumu před pozbytím platnosti měla ziskovost klesající tendenci, avšak údaje po skončení tohoto šetření ukázaly, že ziskovost výrazně vzrostla a dosáhla úrovně odpovídající úrovni z roku 2008 a poté ji překročila.
(61)
Bylo však analyzováno, zda by se změny cen od konce období šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti mohly zakládat na velmi nízké sklizni v ČLR, jelikož furfurylaldehyd se tam vyrábí ze zemědělských odpadů. Nicméně cena se podstatně nesnížila od sklizně na konci roku 2010, a proto nebyla tato možnost zohledněna. Zdálo se, že došlo k nárůstu cen dovozu pocházejícího z ČLR, způsobenému dlouhodobým růstem domácí poptávky po furfurylaldehydu a rostoucími náklady na suroviny v dotčené zemi. Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínských vyvážejících výrobců nemohla být tato skutečnost ověřena, avšak Komise neobdržela žádné důkazy, že tomu tak nebylo.
(62)
Vzhledem k výše uvedeným důkazům, které má Komise k dispozici, a k nedostatku informací prokazujících, že uvedený růst cen byl dočasný, byl učiněn závěr, že tato změna je trvalé povahy.
F. UKONČENÍ ANTIDUMPINGOVÉHO ŘÍZENÍ A ZRUŠENÍ PLATNÝCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(63)
S ohledem na výše uvedené se má za to, že současný antidumpingový přezkum by měl být ukončen a platná antidumpingová opatření zrušena.
(64)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření ukončena. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky. Nebyly předloženy žádné připomínky.
(65)
Z výše uvedeného vyplývá, že současný antidumpingový přezkum by měl být ukončen a antidumpingová opatření uložená prováděcím nařízením (EU) č. 453/2011 na dovoz furfurylaldehydu pocházejícího z ČLR by měla být ukončena a platná cla zrušena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Prozatímní přezkum antidumpingového cla vztahujícího se na dovoz 2-furaldehydu (známého též pod názvem furfurylaldehyd nebo furfural), v současné době kódu KN 2932 12 00, pocházejícího z Čínské lidové republiky se ukončuje.
Článek 2
Prováděcí nařízení (EU) č. 453/2011 se zrušuje.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 21. června 2012.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 541/2012
(2012. gada 21. jūnijs),
ar ko izbeidz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes furfuraldehīda importam noteikto antidempinga pasākumu starpposma pārskatīšanu un atceļ minētos pasākumus
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu un 11. panta 3., 5. un 6. punktu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Spēkā esošie pasākumi
(1)
Padome 1995. gadā Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes furfuraldehīda importam ar Regulu (EK) Nr. 95/95 (2) piemēroja galīgo antidempinga maksājumu īpaša maksājuma veidā (“sākotnējie antidempinga pasākumi”). Īpašā maksājuma likme tika noteikta EUR 352 par tonnu.
(2)
Pēc starpposma pārskatīšanas, kas pēc kāda Ķīnas eksportētāja pieprasījuma tika sākta 1997. gada maijā, pasākumi ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2722/1999 (3) tika saglabāti spēkā vēl četrus gadus.
(3)
Pēc termiņbeigu pārskatīšanas Padome 2005. gada aprīlī ar Regulu (EK) Nr. 639/2005 (4) pagarināja pasākumu termiņu vēl uz pieciem gadiem.
(4)
Pēc nākamās termiņbeigu pārskatīšanas Padome 2011. gada maijā ar Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 453/2011 (5) pagarināja pasākumu termiņu vēl uz pieciem gadiem. Īpašā maksājuma likme tika noteikta sākotnējo antidempinga pasākumu līmenī, t. i., EUR 352 par tonnu.
2. Starpposma pārskatīšanas sākšana
(5)
Padome saskaņā ar Īstenošanas Regulas (ES) Nr. 453/2011 84. apsvērumu, ievērojot to, ka šis īpašais maksājums tika noteikts, pamatojoties uz 1995. gada sākotnējās izmeklēšanas konstatējumiem, un nekad nav ticis pārskatīts, uzskatīja par lietderīgu izvērtēt, vai maksājuma līmenis joprojām ir atbilstīgs. Tāpēc Komisija apsvēra iespēju ex officio sākt starpposma pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam.
(6)
Pēc tam, kad Komisija bija noteikusi, ka tās rīcībā ir pietiekami daudz pirmšķietamu pierādījumu ex officio starpposma pārskatīšanas sākšanai, un apspriedusies ar Padomdevēju komiteju, tā ar 2011. gada 5. jūlijāEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēto paziņojumu (6) (“paziņojums par pārskatīšanas sākšanu”) paziņoja par starpposma pārskatīšanas sākšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam.
3. Izmeklēšana
3.1. Izmeklēšanas periods
(7)
Dempinga izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2010. gada 1. jūlija līdz 2011. gada 30. jūnijam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2008. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais laikposms”).
3.2. Personas, uz kurām attiecas šī izmeklēšana
(8)
Par starpposma pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli informēja Savienības ražošanas nozari, ražotājus eksportētājus attiecīgajā valstī, importētājus, lietotājus, kurus tas skar, un attiecīgās valsts iestādes.
(9)
Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.
3.3. Ķīnas Tautas Republikas ražotāju eksportētāju atlase
(10)
Ņemot vērā ĶTR ražotāju eksportētāju acīmredzami lielo skaitu, tika uzskatīts par lietderīgu pārbaudīt, vai saskaņā ar pamatregulas 17. pantu nebūtu jāizmanto atlase. Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā izveidot izlasi, ĶTR ražotāji eksportētāji tika lūgti pieteikties 15 dienu laikā no pārskatīšanas sākšanas un sniegt Komisijai paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu prasīto informāciju. Nepieteicās neviens ražotājs eksportētājs, kurš vēlētos sadarboties, tāpēc atlase nebija vajadzīga.
3.4. Atbildes uz anketas jautājumiem un sniegto atbilžu pārbaude
(11)
Komisija nosūtīja anketu visām zināmajām iesaistītajām personām. Neviena persona nepieteicās paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu noteiktajā termiņā.
(12)
Atbildes uz anketas jautājumiem netika saņemtas ne no abiem Savienības ražotājiem, ne no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, ne no importētājiem, ne lietotājiem. Aizpildītu anketu iesniedza viens analogās valsts - Argentīnas - ražotājs.
(13)
Personas nesadarbojās, tāpēc pārbaudes apmeklējumi netika veikti.
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
1. Attiecīgais ražojums
(14)
Ražojums, uz kuru attiecas šī pārskatīšana, ir sākotnējā izmeklēšanā un tai sekojošās iepriekšminētajās pārskatīšanās definētais ražojums, proti, ĶTR izcelsmes furfuraldehīds, ko patlaban klasificē ar KN kodu 2932 12 00 (“attiecīgais ražojums”). Furfuraldehīds ir arī pazīstams kā 2-furaldehīds jeb furfurols.
(15)
Furfuraldehīds ir gaiši dzeltens šķidrums, kuram ir īpaša kodīga smarža un kuru iegūst, pārstrādājot dažādus lauksaimniecības atkritumus. Furfuraldehīdu izmanto galvenokārt divējādi: kā selektīvu šķīdinātāju naftas pārstrādē smēreļļu ražošanai un kā izejvielu pārstrādei furfurilspirtā, ko izmanto lietņu veidnēs sintētisko sveķu ražošanai.
2. Līdzīgais ražojums
(16)
Līdzīgi kā iepriekšējās izmeklēšanās, arī šoreiz tika uzskatīts, ka furfuraldehīdam, ko ražo ĶTR un eksportē uz ES, furfuraldehīdam, ko ražo un pārdod analogās valsts - Argentīnas - iekšzemes tirgū, un furfuraldehīdam, ko Savienības ražotāji ražo un pārdod ES, ir vienas un tās pašas fizikālās un ķīmiskās īpašības un tos izmanto vienam un tam pašam mērķim. Tāpēc tie tika uzskatīti par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
C. DEMPINGS
1. Vispārīgā informācija
(17)
Neviens Ķīnas ražotājs eksportētājs izmeklēšanā nesadarbojās un nesniedza nekādu informāciju. Tāpēc turpmāk izklāstītie konstatējumi par dempingu bija jāizdara, balstoties uz pieejamajiem faktiem, jo īpaši Eurostat datiem, oficiālajiem statistikas datiem par eksportu no ĶTR un analogās valsts - Argentīnas - uzņēmuma iesniegto informāciju.
2. Analogā valsts
(18)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību noteica, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību, kas iegūta atbilstīgā trešā valstī ar tirgus ekonomiku (“analogā valsts”), vai uz cenu, par kādu šī analogā valsts pārdod preces citām valstīm, arī Savienībai, vai tad, ja tas nav iespējams, izmantojot jebkuru citu saprātīgu pamatu, arī cenu, kāda par līdzīgo ražojumu faktiski samaksāta vai būtu maksājama Savienībā, to vajadzības gadījumā attiecīgi koriģējot, lai ietvertu samērīgu peļņas normu.
(19)
Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, arī šoreiz paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu tika ierosināts izmantot Argentīnu par atbilstīgu analogo valsti normālās vērtības noteikšanai, ievērojot pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu. Pēc tam, kad bija publicēts paziņojums par pārskatīšanas uzsākšanu, netika saņemtas nekādas piezīmes par ierosināto analogo valsti.
(20)
Viens furfuraldehīda ražotājs Argentīnā izmeklēšanā sadarbojās un atbildēja uz anketas jautājumiem. Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka Argentīnas furfuraldehīda tirgū ir konkurence un tajā apmēram 90 % no tirgus apjoma nodrošina vietējie ražotāji, bet pārējo daļu - imports no trešām valstīm. Ražošanas apjoms Argentīnā veido vairāk nekā 70 % no tā attiecīgā ražojuma apjoma, ko ĶTR eksportē uz ES ievešanai pārstrādei. Tāpēc Argentīnas tirgus tika uzskatīts par pietiekami reprezentatīvu normālās vērtības noteikšanai attiecībā uz ĶTR.
(21)
Tādējādi tiek secināts, ka, tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, arī šoreiz Argentīna ir uzskatāma par atbilstīgu analogo valsti saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu.
3. Imports par dempinga cenām PIP
3.1. Normālā vērtība
(22)
Normālo vērtību noteica, pamatojoties uz informāciju, kas tika saņemta no analogās valsts ražotāja, kurš sadarbojās, t. i., pamatojoties uz nesaistītu pircēju samaksāto vai maksājamo cenu Argentīnas iekšzemes tirgū, jo tika konstatēts, ka šī pārdošana notikusi parastā tirdzniecības apritē.
(23)
Tādējādi par normālo vērtību noteica Argentīnas ražotāja, kas sadarbojās, vidējo svērto pārdošanas cenu iekšzemes tirgū nesaistītiem pircējiem.
(24)
Vispirms tika pārbaudīts, vai līdzīgā ražojuma kopējie pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū neatkarīgiem pircējiem ir reprezentatīvi saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu, t. i., vai tie veido 5 % vai lielāku daļu no tā attiecīgā ražojuma kopējā pārdošanas apjoma, kas tiek eksportēts uz ES. Pārdošanas apjomi, kurus Argentīnas ražotājs, kurš sadarbojās, bija pārdevis iekšzemes tirgū, PIP bija pietiekami reprezentatīvi.
(25)
Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai var uzskatīt, ka līdzīgā ražojuma pārdošana iekšzemes tirgū ir veikta parastā tirdzniecības apritē atbilstīgi pamatregulas 2. panta 4. punktam. To veica, nosakot Argentīnas iekšzemes tirgū pārdotā līdzīgā ražojuma rentablos pārdošanas apjomus neatkarīgiem pircējiem PIP. Tā kā visi līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomi PIP bija rentabli, normālo vērtību noteica, izmantojot visu iekšzemes tirgū pārdoto apjomu vidējo svērto rādītāju.
3.2. Eksporta cena
(26)
Neviens no ĶTR eksportētājiem uz ES izmeklēšanā nesadarbojās, tāpēc eksporta cenas tika noteiktas, izmantojot pieejamos faktus. Tika konstatēts, ka vispiemērotākie ir Eurostat dati par attiecīgā ražojuma importu ES. Lai arī lielākā daļa šā importa tika veikta atbilstīgi režīmam “ievešana pārstrādei” (Ķīnas furfuraldehīds tika pārstrādāts furfurilspirtā, kas pēc tam tika eksportēts), nebija pamata apšaubīt šā rādītāja izmantošanu eksporta cenu noteikšanai.
3.3. Salīdzinājums
(27)
Lai nodrošinātu godīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu, tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā transporta, kredīta izmaksu un apdrošināšanas atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību.
3.4. Dempinga starpība
(28)
Dempinga starpību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu noteica, vidējo svērto normālo vērtību salīdzinot ar vidējām svērtajām eksporta cenām vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī. Šā salīdzinājuma rezultātā iegūtā dempinga starpība bija 5,6 %.
4. Jauno apstākļu ilglaicīgums
(29)
Papildus analīzei, vai PIP ir pastāvējis dempings, tika pārbaudīta arī dempinga turpināšanās iespējamība, ja pasākumi tiktu atcelti. Tā kā neviens no ĶTR ražotājiem eksportētājiem šajā izmeklēšanā nesadarbojās, turpmāk izklāstītie secinājumi saskaņā ar pamatregulas 18. pantu izdarīti, balstoties uz pieejamajiem faktiem.
(30)
Šajā ziņā tika analizēti šādi elementi: pieprasījums un patēriņš Ķīnas iekšzemes tirgū un Ķīnas eksporta uz ES attīstības dinamika atbilstīgi režīmam “ievešana pārstrādei”.
(31)
Saskaņā ar pieejamo informāciju furfuraldehīda patēriņš ĶTR iekšzemes tirgū kopš 2007. gada ir pieaudzis daudz straujāk (tika prognozēts, ka laikposmā no 2007. gada līdz 2012. gadam vidējais patēriņa pieaugums būs aptuveni 9 % gadā) nekā minētā ražojuma ražošanas jauda Ķīnā (kas palielinājās aptuveni par 6 %). Furfurola patēriņa pieaugums Ķīnas iekšzemes tirgū galvenokārt skaidrojams ar aizvien pieaugošo pieprasījumu pēc furfuraldehīda galvenā saistītā ražojuma - furfurilspirta. Furfurilspirta ražošanas apjoms Ķīnā kopš 1999. gada ir būtiski palielinājies, tādējādi demonstrējot, ka arvien lielāka nozīme ir vērtīgāku furfurola produktu ražošanai, un atspoguļojot arvien lielāku lietuvju nozares pieprasījumu pēc furāna gumijas.
(32)
Turklāt iekšzemes tirgū aizvien palielinās Ķīnas furfuraldehīda ražotāju pieprasījums pēc galvenās izejvielas - kukurūzas vālītēm. Tiek prognozēts, ka līdz ar pasaules iedzīvotāju skaita palielināšanos, jo īpaši Indijā un ĶTR, un līdz ar pāreju no uztura uz graudaugu bāzes uz uzturu, kura pamatā ir olbaltumvielas, pieprasījums pēc kukurūzas pasaulē pieaugs arvien straujāk. ĶTR ir otrā lielākā kukurūzas patērētāja pasaulē. Palielinās ne vien kukurūzas lietojums rūpniecībā, bet ik gadu par 3 % līdz 6 % pieaug arī pieprasījums pēc lopbarības un lopkopības produkcijas Ķīnā. Kukurūzas patēriņš ĶTR pēdējos gados strauji palielinās, līdz ar to ražošanas apjoms nespēj apmierināt pieprasījumu. Sagaidāms, ka laikposmā no 2011. gada līdz 2015. gadam kukurūzas eksporta apjomi no Amerikas Savienotajām Valstīm uz ĶTR pieckāršosies. Turklāt jānorāda, ka furfurola ražotāji arvien biežāk konkurē ar ksilozes un ksilīta ražotājiem Ķīnā, jo tie visi izmanto vienas un tās pašas izejvielas (kukurūzas vālītes).
(33)
Attiecībā uz Ķīnas eksportu uz ES PIP laikā būtu jānorāda, ka gandrīz viss furfuraldehīds no attiecīgās valsts tika importēts tikai atbilstīgi režīmam “ievešana pārstrādei”. Šī prakse aizsākās 2000. gadā, kad aptuveni 75 % no ikgadējā Ķīnā saražotā furfuraldehīda apjoma tika nosūtīti uz Savienību turpmākai pārstrādei eksportam uz trešām valstīm paredzētā furfurilspirtā, tam nepiemērojot antidempinga maksājumu. Kopš 2001. gada imports no attiecīgās valsts atbilstīgi brīvā tirgus režīmam ir gandrīz pilnībā izsīcis.
(34)
Tā kā ilgtermiņā pieprasījums pēc furfurola ĶTR iekšzemes tirgū ir mainījies, Ķīnas kukurūzas tirgū ir bijušas grūtības apmierināt pieprasījumu un piedāvājumu, kā arī ņemot vērā no Ķīnas uz ES veiktā importa struktūru, kā paskaidrots iepriekšējā apsvērumā, tas, šķiet, ir ietekmējis Ķīnas ražotāju eksportētāju veiktā dempinga līmeni. No Ķīnas uz ES veiktā eksporta pienācīgi koriģēto cenu salīdzinājums ar attiecīgā ražojuma pienācīgi koriģēto normālo vērtību liecina par dempinga starpības samazināšanos PIP salīdzinājumā ar iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā noteikto.
(35)
Visbeidzot, iepriekš veiktā analīze liecina par Ķīnas iekšzemes pieprasījuma, kukurūzas vālīšu un furfuraldehīda patēriņa un tādējādi arī cenu izmaiņu ilglaicīgumu. Tāpēc var secināt, ka antidempinga pasākumu atcelšanas gadījumā eksports no Ķīnas uz Savienību būtiski nepalielinātos.
D. SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARE
(36)
Savienības ražošanas nozarē (“SRN”) ietilpst divi uzņēmumi - Lenzing AG (Austrija) un Tanin Sevnica kemicna industrija d.d. (Slovēnija), kuru saražotā produkcija kopā veido 100 % no līdzīgā ražojuma produkcijas Savienībā PIP. Tādējādi abi šie ražotāji veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē. Neviens no šiem uzņēmumiem neatbildēja uz tiem nosūtītās anketas jautājumiem, kā arī izmeklēšanā nesadarbojās.
(37)
Savienības ražošanas nozares pārstāvji nesadarbojās, tāpēc, lai pārbaudītu stāvokli Savienības tirgū un kaitējumu, ko Savienības ražošanas nozarei bija nodarījis imports par dempinga cenām no ĶTR, tika izmantoti pieejamie fakti, tostarp dati no informācijas, kas iegūta jaunākajā termiņbeigu pārskatīšanā, kura aptvēra laikposmu no 2007. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. martam. Tāpēc visi turpmāk tabulās sniegtie dati attiecas uz laikposmu no 2007. gada līdz 2009. gadam, ja vien nav norādīts citādi. Spānijas ražotājs Nutrafur, kurš 1994. gadā iesniedza sākotnējo sūdzību vēl tad, kad tā nosaukums bija Furfural Espanol S.A., 2008. gada oktobrī pārtrauca ražošanu. Dati par šā uzņēmuma saražoto produkciju 2008. gadā tika iekļauti rādītājos “patēriņš Savienības tirgū”. Lai ievērotu konfidencialitāti, Savienības ražošanas nozares darbības rādītāji ir sniegti tikai indeksētā veidā.
E. STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ
1. Patēriņš Savienības tirgū
(38)
Furfuraldehīda patēriņš Savienībā par 2008. un 2009. gadu tika noteikts, pamatojoties uz pārbaudītajiem Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomiem Savienības tirgū (ietverot Nutrafur pārdošanas apjomus līdz 2008. gada oktobrim, kamēr tas vēl ražoja furfuraldehīdu), tiem pieskaitot importu saskaņā ar režīmu “ievešana pārstrādei” no ĶTR un importu no citām trešām valstīm laišanai brīvā apgrozībā, izmantojot pēdējā termiņbeigu pārskatīšanā pārbaudītos datus, ko bija sniedzis importētājs International Furan Chemicals BV (“IFC”) un kas iegūti no Eurostat. Tā kā Eurostat neizpauž pilnīgu informāciju konfidencialitātes dēļ, Eurostat datus izmantoja tikai saistībā ar importu no citām trešām valstīm, izņemot ĶTR un Dominikānas Republiku, jo IFC vienīgais importē furfuraldehīdu no šīm divām valstīm.
(39)
Ne Savienības ražošanas nozare, ne vienīgais importētājs nesadarbojās un liela daļa no Eurostat datiem bija konfidenciāli, tāpēc par 2010. gadu un PIP izmantoja pieejamos faktus. Tā kā nekas neliecināja par pretējo, nebija pamata uzskatīt, ka kopš 2009. gada patēriņš Savienībā būtu ievērojami mainījies, un tika uzskatīts, ka 2010. gadā un PIP tas bija saglabājies tādā pašā līmenī.
(40)
Saskaņā ar iepriekš minēto patēriņš Savienībā attiecīgajā laikposmā samazinājās par 17 % - no 45 738 tonnām 2008. gadā līdz 38 000 tonnām PIP.
1. tabula. Patēriņš Savienībā
Gads
2008
2009
2010
PIP
Tonnas
45 738
38 175
38 000
38 000
Indekss (2008. g. = 100)
100
83
83
83
Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu
-17
0
0
Avots:
pārbaudītās Savienības ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem, IFC un Eurostat statistikas dati.
2. Imports no ĶTR
2.1. Apjoms, tirgus daļa un cenas
(41)
Saskaņā ar Ķīnas eksporta statistikas datiem imports no Ķīnas PIP tika veikts atbilstīgi režīmam “ievešana pārstrādei”. ĶTR importa apjoms atbilstīgi režīmam “ievešana pārstrādei” palielinājās no 10 002 tonnām 2008. gadā līdz 13 975 tonnām PIP, t. i., par 40 %. ĶTR tirgus daļa atbilstīgi režīmam “ievešana pārstrādei” attiecīgajā laikposmā palielinājās no 22 % līdz 37 %, t. i., par 15 procentpunktiem.
(42)
Cenas ĶTR importam atbilstīgi režīmam “ievešana pārstrādei” palielinājās par 47 % - no EUR 1 014 par tonnu 2008. gadā līdz EUR 1 488 par tonnu PIP. Tiek norādīts, ka Ķīnas importa cenas PIP strauji pieauga un pārsniedza EUR 1 700 par tonnu.
2. tabula. Imports no ĶTR
Gads
2008
2009
2010
PIP
Tonnas
10 002
5 159
8 375
13 975
Indekss (2008. g. = 100)
100
52
84
140
Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu
-48
32
56
Tirgus daļa
22 %
14 %
22 %
37 %
Cena (EUR/t)
1 014
690
1 362
1 488
Indekss (2008. g. = 100)
100
68
134
147
Avots:
pārbaudītās IFC sniegtās atbildes uz anketas jautājumiem un statistikas dati par Ķīnas eksportu.
3. No citām trešām valstīm veiktā importa apjomi un cenas
(43)
Būtu jānorāda, ka tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā imports no Dominikānas Republikas bija vienīgi ražojuma sūtījumi no mātesuzņēmuma tā filiālei Eiropā furfurilspirta ražošanai. Tādējādi šajos darījumos izmantotās cenas ir transfertcenas darījumos starp saistītiem uzņēmumiem, un tās var neatspoguļot patiesās tirgus cenas. Tā kā attiecīgais importētājs nesadarbojās un Eurostat dati bija konfidenciāli, tad tiek pieņemts, ka apjomi un cenas importam no Dominikānas Republikas 2010. gadā un PIP palika nemainīgi.
3. tabula. Imports no Dominikānas Republikas Savienībā
Gads
2008
2009
2010
PIP
Tonnas
27 662
24 996
25 000
25 000
Indekss (2008. g. = 100)
100
90
90
90
Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu
-10
0
0
Tirgus daļa
60 %
65 %
66 %
66 %
Cena (EUR/t)
982
582
582
582
Indekss (2008. g. = 100)
100
59
59
59
(44)
Saskaņā ar Eurostat datiem furfuraldehīda importa apjomi Savienībā no citām trešām valstīm, izņemot ĶTR, un to vidējās cenas mainījās šādi.
4. tabula. Imports no citām trešām valstīm Savienībā
Gads
2008
2009
2010
PIP
Tonnas
1 583
1 226
138
162
Indekss (2008. g. = 100)
100
77
9
10
Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu
-23
-68
1
Tirgus daļa
3 %
3 %
1 %
1 %
Cena (EUR/t)
997
632
1 473
1 685
Indekss (2008. g. = 100)
100
63
148
169
4. No ES uz citām trešām valstīm veiktā eksporta apjomi un cenas
(45)
Attiecīgajā laikposmā bija pieejami dati tikai par 2008. un 2009. gadu. Nebija ticamu statistikas datu, lai novērtētu datu kopas attīstību 2010. gadā un PIP. Tā kā Savienības ražošanas nozares pārstāvji nesadarbojās, tika izmantoti pieejamie fakti un tika izdarīts pieņēmums, ka eksports no ES arī turpmāk ir tādā pašā apjomā kā 2009. gadā un cenas pieaugums ir atbilstīgs ES tirgū konstatētajam.
5. tabula. Savienības ražošanas nozares uz citām trešām valstīm veiktā eksporta apjomi un cenas
Gads
2008
2009
2010
PIP
Daudzumu indekss (2008. g. = 100)
100
155
155
155
Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu
55
0
0
Cenas indekss (2008. g. = 100)
100
77
134
147
Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu
-23
57
13
5. Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis
(46)
Turpmāk analizēts Savienības ražošanas nozares, proti, abu uzņēmumu - Lenzing un Tanin - ekonomiskais stāvoklis, izmantojot termiņbeigu pārskatīšanā iegūtos datus un faktus, kas pieejami par pašreizējo PIP.
5.1. Ražošanas apjoms
(47)
Kopējais Savienības ražošanas nozares saražotā līdzīgā ražojuma ražošanas apjoms līdz 2009. gadam palielinājās par 5 %. Tā kā citu datu nebija, tika pieņemts, ka 2010. gadā un PIP ražošanas apjoms palika nemainīgs.
6. tabula. Savienības ražošanas apjoms
Gads
2008
2009
2010
PIP
Indekss (2008. g. = 100)
100
105
105
105
Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu
5
0
0
Avots:
pārbaudītās Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
5.2. Ražošanas jauda un tās izmantojums
(48)
Savienības ražošanas nozares kopējā ražošanas jauda 2008. un 2009. gadā saglabājās nemainīga. Tā kā Savienības ražošanas nozare nesadarbojās, tika pieņemts, ka 2010. gadā un PIP ražošanas jauda un tās izmantojums saglabājās nemainīgi.
7. tabula. Savienības ražošanas jauda
Gads
2008
2009
2010
PIP
Indekss (2008. g. = 100)
100
100
100
100
Jaudas izmantojums
92 %
96 %
96 %
96 %
Avots:
pārbaudītās Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
5.3. Krājumu līmenis
(49)
Savienības ražošanas nozare nesadarbojās, tāpēc tika pieņemts, ka krājumu līmenis bija tāds pats kā 2009. gada beigās.
8. tabula. Krājumi
Gads
2008
2009
2010
PIP
Indekss (2008. g. = 100)
100
56
56
56
Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu
-44
0
0
Avots:
pārbaudītās Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
5.4. Pārdošanas apjoms un tirgus daļa
(50)
Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū no 2008. gada līdz 2009. gadam palielinājās par 12 %. Tā kā nebija datu no Savienības ražošanas nozares, tika pieņemts, ka pārdošanas apjoms 2010. gadā vai PIP nebija palielinājies.
9. tabula. Pārdošanas apjoms un Savienības tirgus daļa
Gads
2008
2009
2010
PIP
Indekss (2008. g. = 100)
100
112
112
112
Tirgus daļas apjoms
10-20 %
14-24 %
14-24 %
14-24 %
Avots:
pārbaudītās Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
5.5. Vidējās pārdošanas cenas
(51)
Vidējās pārdošanas cenas, ko prasīja Savienības ražošanas nozare Savienības tirgū, attiecīgajā laikposmā ievērojami pieauga - par 36 %. To izraisīja būtisks cenu pieaugums 2010. gadā un PIP.
10. tabula. Vidējā pārdošanas cena ES
Gads
2008
2009
2010
PIP
Indekss (2008. g. = 100)
100
89
108
136
Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu
-11
19
28
Avots:
pārbaudītās Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem un Komisijai pieejamie fakti.
5.6. Vidējās ražošanas izmaksas
(52)
Savienības ražošanas nozares pārstāvji nesniedza datus par ražošanas izmaksām 2010. gadā, tāpēc iepriekšējā termiņbeigu pārskatīšanā iegūtie dati par PIP tika palielināti par 6 %, lai minētajā laikposmā ņemtu vērā inflāciju.
11. tabula. Vidējās ražošanas izmaksas
Gads
2008
2009
2010
PIP
Indekss (2008. g. = 100)
100
100
102
106
Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu
0
2
4
Avots:
pārbaudītās Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
5.7. Rentabilitāte un naudas plūsma
(53)
Savienības ražošanas nozares aprēķinātā peļņa balstījās uz iepriekšminētajiem datiem par cenām un izmaksām, kas norādīja uz ievērojamu pieaugumu attiecīgajā laikposmā Savienības tirgus cenu palielinājuma dēļ, kurpretim nebija nekādu pierādījumu, ka ražošanas izmaksas būtu palielinājušās vairāk nekā inflācija. Citu datu trūkuma dēļ tiek uzskatīts, ka naudas plūsma attīstījās tāpat kā rentabilitāte.
12. tabula. Rentabilitāte un naudas plūsma
Gads
2008
2009
2010
PIP
Rentabilitātes indekss (2008. g. = 100)
100
96
153
297
Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu
-4
57
144
Naudas plūsmas indekss (2008. g. = 100)
100
34
69
69
Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu
-66
35
0
Avots:
pārbaudītās Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
5.8. Ieguldījumi, ienākumi no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu
(54)
Tā kā Savienības ražošanas nozare nebija sniegusi nekādus datus un cenas 2010. gadā un PIP bija palielinājušas, tiek pieņemts, ka notika atgriešanās pie 2007. gadā konstatētā ieguldījumu līmeņa. Tiek pieņemts, ka ienākumi no ieguldījumiem sekoja tai pašai pamattendencei kā rentabilitāte, kas norādīta 12. tabulā.
13. tabula. Ieguldījumi un ienākumi no ieguldījumiem
Gads
2008
2009
2010
PIP
Ieguldījumu indekss (2008. g. = 100)
100
3
163
163
Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu
-97
160
0
Ienākumu no ieguldījumiem indekss (2008. g. = 100)
100
-4
100
200
Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu
- 104
104
100
Avots:
pārbaudītās Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
5.9. Nodarbinātība un produktivitāte
(55)
Tā kā nebija informācijas no Savienības ražošanas nozares par 2010. gadu un PIP, tiek uzskatīts, ka nodarbinātība un produktivitāte attiecīgajā laikposmā bija saglabājušās nemainīgas.
14. tabula. Nodarbinātība un produktivitāte
Gads
2008
2009
2010
PIP
Nodarbinātības indekss
100
100
100
100
Produktivitātes indekss (tonnas/nodarbinātie)
100
100
100
100
Darbaspēka izmaksu indekss
100
100
100
100
Avots:
pārbaudītās Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
5.10. Dempinga starpības lielums
(56)
Lai gan Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tika analizēti Eurostat dati par importa apjomu un vērtību, kā arī aplēstā tirgus daļa. Straujais cenu pieaugums 2010. un 2011. gadā ir būtiski samazinājis kopš termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas perioda konstatēto ĶTR dempinga starpību.
5.11. Atgūšanās no sekām, ko radījis imports par dempinga cenām
(57)
Tas, ka lielākā daļa iepriekšminēto rādītāju ir uzlabojušies, liecina, ka Savienības ražošanas nozare finansiālā stāvokļa ziņā ir pilnībā atguvusies no kaitējuma, ko izraisīja nozīmīgais ĶTR izcelsmes imports par dempinga cenām, kuru konstatēja iepriekšējās izmeklēšanās.
6. Secinājums par Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli
(58)
Pasākumi pret ĶTR ir labvēlīgi ietekmējuši Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli, jo lielākā daļa kaitējuma rādītāju ir demonstrējuši pozitīvas izmaiņas - ražošanas apjoms, pārdošanas apjoms un pārdošanas vērtība laikposmā no 2008. gada līdz PIP palielinājās. Tomēr, ņemot vērā ievērojamo cenu pieaugumu Savienības tirgū, Savienības ražošanas nozares peļņa patlaban būtiski pārsniedz plānoto peļņu, kas attīstības nodrošināšanai sākotnējā izmeklēšanā bija noteikta 5 % apmērā.
(59)
Tā kā cenu pieaugums Savienības tirgū PIP laikā bija ievērojams un nekas neliecināja, ka palielinās arī izmaksas, tiek secināts, ka Savienības ražošanas nozare nav cietusi būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.
7. Secinājums par šo jauno apstākļu ilglaicīgumu
(60)
Tika pārbaudīts, vai no iepriekšējās termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas konstatējumiem var secināt, ka cenu pieaugums Savienības tirgū liecina par apstākļu maiņas ilglaicīgumu. Saskaņā ar pieejamajiem datiem cenas Savienības tirgū strauji atgūst iepriekšējo līmeni un sasniedz 2008. gada cenu līmeni, pat pārsniedzot to, turpretim termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā cenas samazinājās. Turklāt atšķirībā no termiņbeigu pārskatīšanas netika konstatēti nekādi pierādījumi par cenu samazinājumu. Termiņbeigu pārskatīšanā rentabilitāte samazinājās, savukārt dati par laikposmu pēc minētās izmeklēšanas beigām liecina, ka rentabilitāte strauji atgūstas līdz 2008. gada līmenim un pat pārsniedz to.
(61)
Tika analizēts, vai cenas kopš termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām tomēr varētu būt mainījušās īpaši sliktās ražas dēļ ĶTR, jo furfuraldehīdu tur ražo no lauksaimniecības atkritumiem. Tomēr kopš ražas sezonas 2010. gada beigās cena nav būtiski samazinājusies, tāpēc tas netika ņemts vērā. Izrādījās, ka bija vērojams ĶTR izcelsmes importa cenu pieaugums, ko bija izraisījis ilgtermiņa pieprasījuma palielinājums pēc furfuraldehīda iekšzemes tirgū un arvien pieaugošās izejvielu izmaksas attiecīgajā valstī. Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tāpēc to nevarēja pārbaudīt, savukārt Komisija nesaņēma nekādus pierādījumus par to, ka tas tā nav.
(62)
Ņemot vērā Komisijas rīcībā esošos iepriekšminētos pierādījumus un tā kā nebija informācijas, kas apliecinātu iepriekšminētā cenu pieauguma īslaicīgumu, tiek secināts, ka šīs pārmaiņas ir ilglaicīgas.
F. ANTIDEMPINGA PROCEDŪRAS IZBEIGŠANA UN SPĒKĀ ESOŠO ANTIDEMPINGA PASĀKUMU ATCELŠANA
(63)
Ievērojot iepriekš minēto, tiek uzskatīts ka pašreizējā antidempinga pārskatīšana būtu jāizbeidz un spēkā esošie antidempinga pasākumi jāatceļ.
(64)
Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem bija iecerēts ieteikt spēkā esošos pasākumus izbeigt. Pēc minētās informācijas izpaušanas tām arī deva laiku izteikt savu viedokli. Netika saņemtas nekādas piezīmes.
(65)
No iepriekš minētā izriet, ka pašreizējā antidempinga pārskatīšana un ar Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 453/2011 ĶTR izcelsmes furfuraldehīda importam noteiktie antidempinga pasākumi būtu jāizbeidz un spēkā esošais maksājums būtu jāatceļ,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Ar šo tiek izbeigta starpposma pārskatīšana attiecībā uz antidempinga maksājumiem, kuri piemērojami, importējot ĶTR izcelsmes 2-furaldehīdu (pazīstams arī kā furfuraldehīds jeb furfurols), ko patlaban klasificē ar KN kodu 2932 12 00.
2. pants
Ar šo tiek atcelta Īstenošanas Regula (ES) Nr. 453/2011.
3. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Luksemburgā, 2012. gada 21. jūnijā