ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 10. června 2010
o pokynech pro výpočet zásob uhlíku v půdě pro účely přílohy V směrnice 2009/28/ES
(oznámeno pod číslem K(2010) 3751)
(2010/335/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES ze dne 23. dubna 2009 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů a o změně a následném zrušení směrnic 2001/77/ES a 2003/30/ES (1), a zejména na přílohu V část C bod 10 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Směrnice 2009/28/ES stanoví pravidla pro výpočet dopadu skleníkových plynů z biopaliv a biokapalin a z referenčních fosilních paliv při současném zohlednění emisí vyvolaných změnami v zásobě uhlíku v důsledku změn ve využívání půdy. Směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/70/ES ze dne 13. října 1998 o jakosti benzinu a motorové nafty a o změně směrnice Rady 93/12/EHS (2) zahrnuje odpovídající pravidla pro biopaliva.
(2)
Komise by měla své pokyny pro výpočet zásob uhlíku v půdě vypracovat na základě pokynů Mezivládního panelu pro změnu klimatu (IPCC) pro národní inventury skleníkových plynů z roku 2006. Uvedené pokyny byly určeny pro národní inventury skleníkových plynů a nejsou uvedeny v podobě snadno použitelné pro hospodářské subjekty. V případě, že pokyny IPCC pro národní inventury skleníkových plynů neobsahují informace nezbytné pro účely výroby biopaliv a biokapalin nebo takové informace nejsou dostupné, je proto vhodné vycházet z údajů pocházejících z jiných vědeckých zdrojů.
(3)
Pro výpočet zásob uhlíku v organické hmotě půdy je nutné zohlednit klima, půdní typ, pokryv půdy, způsob hospodaření s půdou a vstupy. Pro minerální půdy je pro tento účel vhodné použít metodiku IPCC úroveň 1 pro organický uhlík v půdě, neboť pokrývá tuto problematiku na světové úrovni. U organických půd se metodika IPCC zaměřuje zejména na ztrátu uhlíku v důsledku odvodňování půdy, přičemž sleduje pouze roční ztráty. Vzhledem k tomu, že odvodňování půdy všeobecně vede k velkým ztrátám zásob uhlíku, které nelze nahradit úsporou skleníkových plynů z biopaliv nebo biokapalin, a odvodňování rašelinišť zakazují kritéria udržitelnosti stanovená směrnicí 2009/28/ES, postačí stanovit obecná pravidla pro určování množství organického uhlíku v půdě nebo ztráty uhlíku v organických půdách.
(4)
Pro výpočet zásoby uhlíku v živé biomase a v neživé organické hmotě lze použít nepříliš složitý postup odpovídající metodice IPCC úroveň 1 pro vegetaci. V souladu s uvedenou metodikou lze oprávněně předpokládat, že při přeměně půdy dochází ke ztrátě celé zásoby uhlíku v živé biomase I v neživé organické hmotě. Neživá organická hmota má při přeměně půdy za účelem pěstování zemědělských plodin na výrobu biopaliv a biokapalin obvykle jen malý význam, měla by však být zohledněna, alespoň pokud jde o uzavřené lesy.
(5)
Při výpočtu dopadů skleníkových plynů vyvolaných přeměnou půdy by hospodářské subjekty měly mít možnost používat skutečné hodnoty zásob uhlíku spojených s referenčním využíváním půdy a s využíváním půdy po přeměně. Měly by také mít možnost používat standardní hodnoty, které by tyto pokyny měly stanovit. Není však nutné poskytovat standardní hodnoty pro nepravděpodobné kombinace klimatu a půdního typu.
(6)
Příloha V směrnice 2009/28/ES stanoví způsob výpočtu dopadů skleníkových plynů a obsahuje pravidla pro výpočet anualizovaných emisí ze změn zásoby uhlíku vyvolaných změnami ve využívání půdy. Pokyny, jež tvoří přílohu k tomuto rozhodnutí, stanoví pravidla pro výpočet zásob uhlíku v půdě, která doplňují pravidla stanovená v příloze V,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Pokyny pro výpočet zásob uhlíku v půdě pro účely přílohy V směrnice 2009/28/ES jsou stanoveny v příloze tohoto rozhodnutí.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
V Bruselu dne 10. června 2010.
KOMISIJAS LĒMUMS
(2010. gada 10. jūnijs)
par pamatnostādnēm, kā aprēķināt oglekļa krāju zemē Direktīvas 2009/28/EK V pielikuma piemērošanas vajadzībām
(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 3751)
(2010/335/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīvu 2009/28/EK par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu un ar ko groza un sekojoši atceļ Direktīvas 2001/77/EK un 2003/30/EK (1), un jo īpaši tās V pielikuma C daļas 10. punktu,
tā kā:
(1)
Direktīvā 2009/28/EK ir paredzēti biodegvielas, bioloģisko šķidro kurināmo un to fosilo kurināmo komparatoru siltumnīcefekta gāzu ietekmes aprēķina noteikumi, kuros ņemtas vērā emisijas, kas rodas, zemes izmantojuma izmaiņu ietekmē mainoties oglekļa koncentrācijai (krājai). Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 13. oktobra Direktīvā 1998/70/EK, kas attiecas uz benzīna un dīzeļdegvielu kvalitāti un ar ko groza Padomes Direktīvu 93/12/EEK (2), ir iekļauti atbilstošie noteikumi attiecībā uz biodegvielām.
(2)
Pamatnostādnes, kā aprēķināt oglekļa krāju zemē, Komisijai jāizstrādā, pamatojoties uz Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) 2006. gada pamatnostādnēm par valstu siltumnīcefekta gāzu emisiju inventarizāciju. Minētās pamatnostādnes bija paredzētas valstu siltumnīcefekta gāzu emisiju inventarizācijai, un tās nav sagatavotas tādā formā, lai ekonomikas dalībnieki tās varētu viegli izmantot. Tāpēc gadījumos, kad IPCC pamatnostādnēs par valstu siltumnīcefekta gāzu emisiju inventarizāciju trūkst vajadzīgās informācijas saistībā ar biodegvielas un bioloģisko šķidro kurināmo ražošanu vai šāda informācija nav pieejama, ir lietderīgi izmantot citus zinātniskus datu avotus.
(3)
Aprēķinot oglekļa krāju augsnes organiskajā vielā, ir lietderīgi ņemt vērā klimatu, augsnes tipu, zemes virsmas apaugumu, zemes apsaimniekošanu un ienesi. Attiecībā uz minerālaugsnēm IPCC 1. līmeņa metodika augsnes organiskā oglekļa aprēķināšanai ir piemērota šim nolūkam, jo tā ir izmantojama pasaules mērogā. Attiecībā uz organiskām augsnēm IPCC metodikā galvenā uzmanība tiek pievērsta oglekļa zudumiem pēc augsnes nosusināšanas, un tajā tiek ņemti vērā tikai ikgadējie zudumi. Tā kā augsnes nosusināšana parasti izraisa lielus oglekļa krājas zudumus, kurus nevar kompensēt ar siltumnīcefekta gāzu emisiju ietaupījumu, ko iegūst, izmantojot biodegvielu un bioloģisko šķidro kurināmo, un tā kā kūdrāju nosusināšana saskaņā ar Direktīvā 2009/28/EK noteiktajiem ilgtspējības kritērijiem ir aizliegta, ir pietiekami paredzēt vispārīgus noteikumus, kā nosakāma organiskā oglekļa krāja augsnē vai oglekļa zudumi organiskās augsnēs.
(4)
Lai aprēķinātu oglekļa krāju dzīvajā biomasā un atmirušajā organiskajā vielā, piemērota metode būtu vienkārša pieeja, kas atbilstu IPCC 1. līmeņa metodikai attiecībā uz veģetāciju. Saskaņā ar minēto metodiku ir lietderīgi pieņemt, ka pēc zemes pārveides tiek zaudēta visa oglekļa krāja dzīvajā biomasā un atmirušajā organiskajā vielā. Pārveidojot zemi par platībām biodegvielas un bioloģisko šķidro kurināmo ieguvei vajadzīgo kultūru audzēšanai, atmirusī organiskā viela parasti ir mazsvarīga, bet tā jāuzskaita vismaz attiecībā uz mežiem, kuros koku vainagi ir saslēgušies.
(5)
Veicot aprēķinus par zemes pārveides ietekmi uz siltumnīcefekta gāzu emisijām, ekonomikas dalībniekiem vajadzētu būt iespējai izmantot oglekļa krājas faktiskās vērtības, kas saistītas ar atsauces zemes izmantojumu un zemes izmantojumu pēc pārveides. Viņiem vajadzētu būt arī iespējai izmantot standartvērtības, un ir lietderīgi tās norādīt šajās pamatnostādnēs. Tomēr nereālām klimata un augsnes tipa kombinācijām standartvērtības nav jānorāda.
(6)
Direktīvas 2009/28/EK V pielikumā ir paredzēta metode siltumnīcefekta gāzu ietekmes aprēķināšanai un iekļauti noteikumi, kā aprēķināmas gada emisijas, kas rodas, zemes izmantojuma izmaiņu ietekmē mainoties oglekļa krājai. Šā lēmuma pielikumā izklāstītajās pamatnostādnēs ir paredzēti noteikumi, kā aprēķināt oglekļa krāju zemē, un tie papildina V pielikumā izklāstītos noteikumus,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Šā lēmuma pielikumā ir izklāstītas pamatnostādnes, kā aprēķināt oglekļa krāju zemē Direktīvas 2009/28/EK V pielikuma piemērošanas vajadzībām.
2. pants
Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.
Briselē, 2010. gada 10. jūnijā