PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1331/2011
ze dne 14. prosince 2011,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo z dovozu některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 627/2011 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila Komise prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno v návaznosti na podnět, který dne 16. srpna 2010 (dále jen „podnět“) podal Výbor na obranu odvětví Evropské unie vyrábějícího bezešvé duté profily z nerezavějící oceli (dále jen „výbor na obranu“) jménem dvou skupin výrobců v Unii (dále jen „žadatelé“) představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli v Unii.
(3)
Připomíná se, že (jak je uvedeno v 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) se šetření dumpingu a újmy týkalo období od 1. července 2009 do 30. června 2010 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. NÁSLEDNÝ POSTUP
(4)
Po zveřejnění nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních opatření (dále jen „zveřejnění prozatímních zjištění“), předložila řada zúčastněných stran k těmto prozatímním zjištěním písemná podání. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení. Komise nadále shromažďovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění.
(5)
Co se týká tří žádostí o individuální zjišťování, s konečnou platností bylo rozhodnuto, že individuální zjišťování nelze přiznat, jelikož by při šetření znamenalo příliš velké zatížení a znemožnilo by dokončit šetření včas. Jak je uvedeno v 6. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise vybrala reprezentativní vzorek představující 25 % celkového dovozu zaznamenaného v databázi Eurostatu během období šetření a více než 38 % celkového objemu spolupracujících vývozců v období šetření. Jak je uvedeno v 13. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dva ze tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku představují velké skupiny. Velikost skupin představovala při tomto šetření obzvláštní zátěž, a to s ohledem na úsilí vynaložené při šetření i analýzu. Za této situace nebylo možno žádostem dalších vyvážejících výrobců o individuální zjišťování vyhovět.
C. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(6)
Připomíná se, že (jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) dotčeným výrobkem jsou bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli (jiné než s připojeným příslušenstvím, vhodné pro vedení plynů nebo kapalin, pro použití v civilních letadlech) pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 a ex 7304 90 00 (dále jen „dotčený výrobek“).
(7)
Jelikož s ohledem na dotčený výrobek nebyly po zveřejnění prozatímních zjištění předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 15. až 19. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Obdobný výrobek
(8)
Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 20. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
D. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(9)
Po zveřejnění prozatímních zjištění zpochybnily některé strany zjištění týkající se rozhodnutí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, jak bylo uvedeno v 21. až 43. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(10)
Jedna strana uvedla, že Komise nezveřejnila rozdíl v cenách surovin mezi trhem EU a trhem ČLR. V tomto ohledu je nutno uvést, že zveřejněná zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství stejně jako prozatímní nařízení uvádějí rozdíl mezi nominálními cenami surovin v EU, USA a nominálními cenami surovin v ČLR. Jak je uvedeno v 27. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tento rozdíl činí průměrně a v závislosti na kvalitě oceli přibližně 30 %. Pokud jde o zdroje informací, které tvořily základ pro toto srovnání, Komise použila údaje, jež byly k dispozici od spolupracujících výrobců v Unii a vyvážejících výrobců v ČLR. Tyto údaje byly podrobeny křížové kontrole s některými veřejně dostupnými zdroji (3).
(11)
Dále se uvádělo, že Komise nesrovnala ceny železné rudy dovážené do ČLR a mezinárodní tržní ceny. Podle souvisejícího tvrzení nebyly poskytnuty žádné údaje o dopadu cen železné rudy na náklady na suroviny (předvalky, ingoty, tyče kruhového průřezu) pořizované výrobci dotčeného výrobku. Odkaz na železnou rudu v 28. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byl učiněn v souvislosti s konkurenční výhodou s cílem analyzovat možné vysvětlení nízkých cen předvalků, ingotů a tyčí kruhového průřezu v ČLR. Železná ruda a rovněž nikl a chrom jsou hlavními nákladovými činiteli při výrobě předvalků, ingotů a tyčí kruhového průřezu z nerezavějící oceli. Avšak vzhledem ke skutečnosti, že ceny železné rudy, niklu a chromu obvykle vycházejí z mezinárodních tržních cen, může být jejich dopad na rozdíl v cenách předvalků, ingotů a tyčí kruhového průřezu pocházejících z EU a ČLR a následně na bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli pouze omezený. Zjištění, která vedla k odmítnutí prvního kritéria v souvislosti se žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství, nebyla proto založena na cenách železné rudy, nýbrž na rozdílu v cenách surovin, tj. předvalků, ingotů a tyčí kruhového průřezu, jež se přímo používají při výrobě dotčeného výrobku; tento cenový rozdíl spolu se zjištěným zásahem státu (vývozní daň a žádné vrácení DPH) vedl k závěru, že nebylo prokázáno splnění prvního kritéria pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
(12)
Jedna strana několikrát zopakovala stejné tvrzení týkající se procesních aspektů rozhodnutí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Toto tvrzení se týkalo konzultací s poradním výborem členských států, konkrétně informací předaných tomuto výboru v průběhu tohoto šetření. Záležitost byla objasněna ve dvou dopisech, jež byly této straně zaslány, a byla předmětem řady výměn s úředníkem pro slyšení. V této souvislosti je třeba uvést, že podle čl. 19 odst. 5 základního nařízení se vyměňované informace týkající se konzultací s poradním výborem členských států nesdělují, nestanoví-li základní nařízení jinak. Platné předpisy proto neumožňují povolit stranám přístup k informacím vyměňovaným mezi Komisí a členskými státy.
(13)
Tatáž strana předložila určitá tvrzení týkající se především otázky narušení na trhu surovin. Uvádělo se, že na předvalky z nerezavějící oceli nakupované na domácím trhu ČLR připadala během období šetření pouze část nákupů surovin. V tomto ohledu se především podotýká, že čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení nestanoví žádnou prahovou hodnotu, pokud jde o podíl nakoupených surovin, který musí být dotčen narušením. V čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení je stanoveno, že se náklady nejdůležitějších vstupů v zásadě zakládají na tržní hodnotě. Co je však důležitější, Komise objasnila, že se narušení na trhu surovin v ČLR týkala hlavních surovin používaných při výrobě bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli, a nikoli pouze předvalků. Hlavními surovinami používanými při výrobě bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli jsou předvalky, ingoty a tyče kruhového průřezu z nerezavějící oceli, které představují více než 50 % nákladů na výrobu dotčeného výrobku. Tyto suroviny spadají společně do kódu HS 7218 10 (ingoty a jiné primární formy nerezavějící oceli). Na všechny tyto suroviny se vztahuje 15 % vývozní daň a při vývozu se nevrací 17 % DPH. V této souvislosti vedla zjištěná narušení k závěru, že žádný z vyvážejících výrobců ČLR, kteří byli zařazeni do vzorku, nesplňuje první kritérium používané při posuzování zacházení jako v tržním hospodářství.
U dotyčné společnosti připadala na suroviny používané při výrobě dotčeného výrobku a nakoupené na domácím trhu ČLR významná část - přibližně 30 % nákupů. Mimoto je nutno podotknout, že další velká část byla dovážena od společností ve spojení. Zaměříme-li se konkrétně na nákupy od dodavatelů, kteří nejsou ve spojení, pak nákupy na domácím trhu činí dokonce 56 %. Na rozdíl od tvrzení této strany proto nedošlo k nesprávnému uvedení skutečností, pokud jde o dotyčné rozhodnutí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, a to ani při komunikaci s touto stranou, ani v procesu konzultací s poradním výborem, který byl informován o všech předložených tvrzeních. Toto tvrzení je proto třeba odmítnout.
(14)
Jedna společnost uvedla, že by rozhodnutí o nepřiznání zacházení jako v tržním hospodářství mělo být individuální a specifické pro každou společnost, zatímco v daném případě rozšířily orgány obecná zjištění na úrovni země na jednotlivé výrobce. Toto tvrzení nelze přijmout; analýza provedená orgány byla provedena individuálně pro každého výrobce zařazeného do vzorku. Je pravdou, že orgány dospěly ke stejnému závěru u tří výrobců zařazených do vzorku, to je však zapříčiněno skutečností, že do rozhodovacího procesu každého výrobce zasahoval stát, jak je objasněno v prozatímním nařízení.
(15)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se potvrzuje zjištění, že všechny žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství je nutno zamítnout, jak je stanoveno v 21. až 43. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Běžná hodnota
a) Srovnatelná země
(16)
Jedna strana uvedla, že jako srovnatelná země měly být použity Spojené státy americké. V této souvislosti je třeba zmínit, že důvody rozhodnutí nepoužít jako srovnatelnou zemi USA byly důkladně projednány v 46. až 48. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Vzhledem ke skutečnosti, že dotyčná strana své tvrzení neodůvodnila a nepředložila žádné další argumenty, jež by mohly změnit zjištění týkající se USA jako možné srovnatelné země, je nutno toto tvrzení odmítnout.
(17)
Současně je třeba zdůraznit, že Komise nadále usilovala o navázání spolupráce ze strany vhodné srovnatelné země. Kromě úsilí uvedeného v 47. bodě odůvodnění prozatímního nařízení kontaktovala Komise výrobce v Brazílii, Kanadě, Malajsii, Mexiku, Jižní Africe, Jižní Koreji, na Tchaj-wanu a Ukrajině. Celkem bylo kontaktováno 46 společností, spolupráci se však nepodařilo navázat.
(18)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se potvrzuje prozatímní závěr, že by běžná hodnota měla být založena na cenách skutečně zaplacených nebo cenách, které je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, které byly v případě nutnosti náležitě opraveny o přiměřené ziskové rozpětí, jak je uvedeno v 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
b) Stanovení běžné hodnoty
(19)
Jak je podrobně uvedeno v 49. až 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, běžná hodnota je založena na cenách skutečně zaplacených nebo cenách, které je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, které byly v případě nutnosti náležitě opraveny o přiměřené ziskové rozpětí, to pro nejpodobnější typy výrobků se stejným průměrem, jakostní třídou oceli a druhem výroby (např. tažení za studena nebo za tepla).
(20)
Připomínky stran týkající se cen skutečně zaplacených nebo cen, které je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii a rovněž připomínky týkající se úprav (jako je obchodní úroveň a jakost), jsou projednány níže v 45. a 46. bodě odůvodnění.
(21)
Jedna společnost tvrdila, že by běžnou hodnotu bylo možno zjistit početně na základě cen dutých prvků z nerezavějící oceli při dovozu z EU do USA nebo do EU výrobci v Unii. Toto tvrzení nebylo blíže doloženo. Společnost nepředložila žádná tvrzení ohledně toho, proč by toto početní zjištění bylo při stanovení běžné hodnoty vhodnější než způsob použitý v prozatímním nařízení. Nebylo zejména odůvodněno, proč by bylo vhodnější určit běžnou hodnotu početně na základě cen dutých prvků než na základě cen výrobního odvětví Unie za obdobný výrobek.
(22)
Nebylo rovněž doloženo, proč by se měl uvážit vývoz EU do USA. Tato alternativa se nejeví jako vhodná zejména s ohledem na skutečnost, že všichni spolupracující výrobci v USA spoléhají na dovoz od svých mateřských společností v EU, jak již bylo zmíněno v 48. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Vysoké náklady na zpracování v USA, jak je uvedeno v 48. bodě odůvodnění prozatímního nařízení (což je právě důvod, proč se USA nepovažovaly za vhodnou srovnatelnou zemi), znamenají, že navrhovaná metoda není vhodná.
(23)
Pokud jde o vývoz z USA do EU, tato otázka byla výslovně projednána v 49. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Usuzovalo se, že by ceny vývozu z USA byly poznamenány vysokými výrobními náklady a skutečností, že objem tohoto vývozu je velmi omezený.
(24)
Tatáž společnost navrhla určit běžnou hodnotu početně na základě skutečných cen dutých prvků z nerezavějící oceli při dovozu výrobci v Unii. Výrobce v Unii, který do EU dováží duté prvky z Indie a který byl zmíněn v podnětu, však při tomto šetření nespolupracoval. Stejně tak nespolupracoval ani žádný z výrobců v Unii zařazených do vzorku, kteří dovážejí duté prvky z jakékoli země mimo EU. Navrhovanou metodiku proto nelze použít.
(25)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se potvrzuje stanovení běžné hodnoty, jak je uvedeno v 49. až 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Vývozní cena
(26)
Jedna strana zopakovala své tvrzení, že by se v zájmu zajištění spravedlivého srovnání mělo za datum prodeje považovat spíše datum objednávky než datum vystavení faktury. Toto tvrzení bylo předloženo s odkazem na čl. 2 odst. 10 písm. j) základního nařízení. Jak již bylo dotyčné straně vysvětleno během slyšení u úředníka pro slyšení, které se konalo dne 11. března 2011, dotyčné ustanovení se vztahuje výhradně na měnové přepočty, tj. použitelné směnné kurzy v případě, je-li za účelem srovnání cen nutný přepočet měn. Odkaz na data objednávek se proto týká měnových přepočtů v rámci spravedlivého srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty a nesouvisí s obratem a objemem vývozu do EU během období šetření.
(27)
Ve všech případech byl dotčený výrobek vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii, a vývozní cena byla proto stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tj. na základě vývozních cen skutečně zaplacených nebo vývozních cen, které je třeba zaplatit. Potvrzuje se proto 52. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Srovnání
(28)
Jak je uvedeno výše ve 20. bodě odůvodnění, připomínky stran týkající se skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii a rovněž připomínky týkající se úprav (jako je obchodní úroveň a jakost) jsou podrobněji projednány níže v 45. a 46. bodě odůvodnění.
(29)
Jedna strana zpochybnila způsob srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty na základě tří konkrétních parametrů (průměr, jakostní třída oceli a druh výroby (např. tažení za studena nebo za tepla)). Tato strana uvedla, že srovnání mělo být provedeno na podrobnější úrovni, tj. s přihlédnutím rovněž k dalším parametrům, zejména tloušťce stěny, délce a zkouškám.
(30)
Útvary Komise skutečně shromáždily informace týkající se řady parametrů, včetně délky, tloušťky stěny a zkoušek.
(31)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení se dumpingové rozpětí obvykle zjišťuje na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem cen ze všech srovnatelných vývozních obchodů. Ustanovení čl. 2 odst. 11 základního nařízení vyžaduje, aby byly výpočty dumpingu založeny na „všech srovnatelných vývozních obchodech“, pokud „ustanovení upravující spravedlivé srovnání nestanoví jinak“. Společnost poukázala na tzv. kontrolní číslo výrobku a parametry, které jsou v něm obsaženy. V tomto ohledu je nutno podotknout, že kontrolní číslo výrobku je nástroj, který se při šetření používá za účelem strukturování a uspořádání značného množství velmi podrobných údajů poskytnutých společnostmi. Jedná se o pomůcku k provedení podrobnější analýzy různých vlastností výrobků v rámci dané kategorie dotčeného výrobku a obdobného výrobku. V zájmu spravedlivého srovnání bylo toto srovnání založeno na nejvhodnějších vlastnostech.
(32)
Na základě tvrzení společnosti Komise v dopise objasnila, že tloušťka stěny trubky souvisí úměrně s její hmotností, a srovnání se na ni tudíž vztahovalo nepřímo. Ostatní vlastnosti, jako zkoušky, mají na srovnání menší dopad. Téměř všechny dotčené výrobky jsou například podrobeny běžným zkušebním aplikacím.
(33)
Je nutno zdůraznit, že v rozporu s tvrzeními této strany Komise neopomenula žádné údaje. Není však neobvyklé, že určité parametry použité v kontrolním čísle výrobku mají menší váhu a že některé parametry tvoří více než jiné lepší základ pro spravedlivé srovnání. Při srovnání na základě fyzických rozdílů nebo z jakýchkoli jiných důvodů nebyly opominuty žádné trubky, ani nebyly vytvořeny nové typy výrobků. Naopak, do srovnání byl zahrnut veškerý prodej bez ohledu na průměr nebo délku trubky.
(34)
Společnost dále uvedla, že přístup, který Komise použila, jí znemožnil požádat o úpravy s ohledem na fyzické vlastnosti. Toto tvrzení se opět zakládalo na skutečnosti, že Komise provedla srovnání na základě tří parametrů, a nikoli více parametrů, jak již bylo projednáno výše v 31. bodě odůvodnění a v následujících bodech odůvodnění.
(35)
Co se týká procesního aspektu srovnání, který taktéž nadnesla stejná strana, je nutno podotknout, že společnost měla plně možnost vyjádřit se k výpočtům, jež byly provedeny v jejím případě. Úplné údaje o těchto výpočtech byly zveřejněny ke dni vyhlášení prozatímního nařízení. Společnost se k otázce parametrů použitých při srovnání vyjádřila v dopise ze dne 11. července 2011, v němž požádala o další objasnění. Útvary Komise odpověděly dne 19. července 2011. Společnost poté zopakovala svá tvrzení v dopise ze dne 29. července 2011. Společnost nesouhlasila se základem pro srovnání a opakovaně tvrdila, že parametry jako tloušťka stěny, délka nebo zkoušky mají dopad na ceny. Jak bylo uvedeno výše, Komise uznává, že tyto parametry mají určitý dopad na ceny. Pokládalo se však za vhodnější, aby byly výpočty založeny na 3 nejdůležitějších parametrech, jelikož to vede k nejvyšší úrovni shody a současně umožňuje nalézt odpovídající prodej pro všechny srovnatelné vývozní obchody.
(36)
Společnost tvrdila, že jí bylo znemožněno požádat o úpravu. Toto tvrzení je nutno odmítnout. Možnost podat žádosti existovala v průběhu celého řízení, v neposlední řadě v době zveřejnění prozatímních zjištění, kdy se společnost dozvěděla o všech podrobnostech výpočtů.
(37)
Jedna strana uvedla, že použití výrobních nákladů u menších průměrů na větší průměry neodráží skutečné náklady, jelikož u větších průměrů jsou náklady mnohem vyšší. Tato strana však nepředložila žádnou alternativu, ani své tvrzení nedoložila. Vzhledem ke skutečnosti, že nebyla předložena žádná alternativní metoda, považovala se použitá metoda za nejpřiměřenější.
(38)
Jedna společnost uvedla, že počet úprav (úpravy s ohledem na skutečnost, že Komise použila tři parametry, a nikoli více parametrů, a úpravy o jakost a obchodní úroveň) naznačuje, že výrobky výrobců v Unii jsou těžko srovnatelné s dováženými výrobky z ČLR. V této souvislosti se podotýká, že skutečnost, že orgány provádějí úpravy, je nedílnou součástí jakéhokoli výpočtu dumpingu. Tyto úpravy se předpokládají v základním nařízení, a jako takové proto nezpochybňují srovnatelnost mezi dotčeným výrobkem a obdobným výrobkem. Vysoký poměr shody ve skutečnosti potvrzuje, že dotčený výrobek a obdobný výrobek jsou zcela srovnatelné.
(39)
S ohledem na výše uvedená tvrzení se potvrzují zjištění uvedená v 53. a 54. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Dumpingové rozpětí
(40)
Jedna strana uvedla, že kvůli vysokému kolísání cen niklu mělo být dumpingové rozpětí vypočítáno na čtvrtletním základě. V tomto ohledu se podotýká, že v daném případě není srovnání mezi vývozní cenou a běžnou hodnotou srovnáním cen a nákladů, nýbrž pouze srovnáním váženého průměru prodejních cen (běžná hodnota byla stanovena na základě prodejních cen výrobního odvětví EU). Růst cen niklu byl mimoto odrazem růstu světových tržních cen, a nejednalo se proto o ojedinělý jev v ČLR. Tento růst cen ovlivnil nejvýše tři měsíce období šetření, zatímco prodej dotčeného výrobku se uskutečňoval v celém období šetření. Změny cen surovin je mimoto nutno považovat za běžnou součást obchodních operací. Rostoucí ceny niklu by měly ovlivnit výrobce v Unii i v ČLR stejně, jelikož cena niklu je stanovena na Londýnské burze kovů. Případné rozdíly by byly zapříčiněny narušením cen surovin v ČLR, a neměly by být proto při výpočtu brány v potaz. Tvrzení bylo proto nutno odmítnout, a srovnání bylo založeno na ročních průměrných vývozních cenách ČLR a ročních průměrných cenách EU s náležitou úpravou o přiměřené ziskové rozpětí. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(41)
Jeden výrobce v ČLR předložil odůvodněné tvrzení, že výpočet úprav ve výpočtu jeho individuálního dumpingu nebyl správný. Komise toto tvrzení uznala a provedla nový výpočet, který vedl k dumpingovému rozpětí ve výši 83,7 %. Kromě této změny se potvrzují zjištění uvedená v 55. až 61. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Revidovaná dumpingová rozpětí činí:
Konečná antidumpingová rozpětí
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
83,7 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
62,6 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
67,1 %
Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku a kteří jsou uvedeni v příloze I
71,5 %
Všechny ostatní společnosti
83,7 %
E. ÚJMA
1. Výrobní odvětví Unie
(42)
Pokud jde o vymezení výrobního odvětví Unie a reprezentativnost vzorku výrobců v Unii, po zveřejnění prozatímních zjištění nebyla obdržena žádná tvrzení. Potvrzuje se proto 62. a 63. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Spotřeba v Unii
(43)
S ohledem na spotřebu v Unii nebyla obdržena žádná tvrzení. Potvrzuje se proto 64. až 66. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Dovoz z dotčené země
(44)
Co se týká prozatímních zjištění ohledně objemu, podílu na trhu a vývoje ceny dumpingového dovozu, zúčastněné strany nepředložily žádná tvrzení. Potvrzuje se proto 67. až 69. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(45)
Pokud jde o výpočet cenového podbízení ze strany dovozu z ČLR, vyžádali si vyvážející výrobci v ČLR i výrobní odvětví Unie další informace o způsobu stanovení určitých úprav (jako jsou náklady vynaložené po dovozu, obchodní úroveň a jakost), které byly použity při výpočtu. Komise těmto žádostem vyhověla a zveřejnila údaje o způsobu stanovení těchto úprav, přičemž bylo současně zajištěno dodržení pravidel týkajících se zachování důvěrnosti.
(46)
Na základě připomínek jednoho výrobce v ČLR byla provedena menší oprava ve výpočtu cenového podbízení, jelikož v prozatímním výpočtu zahrnovala úprava o obchodní úroveň rovněž část nákladů vynaložených po dovozu, jež byly současně předmětem zvláštní úpravy o všechny náklady vynaložené po dovozu. Tato oprava měla za následek změnu rozpětí cenového podbízení a úrovně pro odstranění újmy o méně než jeden procentní bod (pokud jde o revizi úrovně pro odstranění újmy, viz níže 82. a 83. bod odůvodnění) v porovnání s prozatímní fází.
(47)
Kromě výše uvedených změn se při neexistenci jakýchkoli jiných připomínek potvrzuje 70. a 71. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(48)
Po zveřejnění prozatímních zjištění někteří vyvážející výrobci v ČLR tvrdili, že by z analýzy újmy měly být vyloučeny určité ukazatele. Zejména uváděli, že výroba a využití kapacity klesalo stejným tempem jako spotřeba v Unii, a tvrdili, že z tohoto důvodu by se tyto ukazatele neměly v analýze týkající se podstatné újmy brát v úvahu. Obdobné tvrzení bylo předloženo s ohledem na pokles prodeje Unie, k němuž údajně rovněž docházelo tempem srovnatelným se snižováním spotřeby.
(49)
V této souvislosti se za prvé poznamenává, že podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení by v analýze újmy měly být přezkoumány „všechny relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav daného výrobního odvětví“. Pokud jde o možné účinky jiných činitelů, které mohly vedle dumpingového dovozu přispět k újmě, těmito účinky se zabývá kapitola F. Příčinná souvislost, zejména bod týkající se účinků případných jiných činitelů (viz níže 59. až 69. bod odůvodnění).
(50)
Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, potvrzuje se 72. až 89. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Závěr ohledně újmy
(51)
Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, potvrzuje se 90. až 92. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
F. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Účinky dumpingového dovozu a hospodářského poklesu
(52)
Některé strany zopakovaly svá tvrzení, která byla předložena v prozatímní fázi, že významnou část podstatné újmy, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, je nutno přičíst jiným činitelům než dumpingovému dovozu.
(53)
V této souvislosti někteří vyvážející výrobci v ČLR po zveřejnění prozatímních zjištění zejména uváděli, že značná část úbytku objemu prodeje a podílu na trhu byla zapříčiněna spíše klesající poptávkou v důsledku hospodářské krize než dumpingovým dovozem z ČLR. Tito vyvážející výrobci dále tvrdili, že srovnatelné snížení cen dovozu z ČLR a výrobního odvětví Unie v posuzovaném období (o 9 %, resp. 8 %) rovněž naznačuje, že klesající ceny výrobního odvětví Unie byly zapříčiněny pouze klesající tržní poptávkou, a nikoli účinkem dumpingového dovozu.
(54)
Za prvé je třeba podotknout, že se v 103. až 106. bodě odůvodnění prozatímního nařízení uznává, že hospodářský pokles a výsledné zmenšení poptávky měly nepříznivý dopad na stav výrobního odvětví Unie a že jako takové mohly přispět k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie. To však nezmenšuje účinek levného dumpingového dovozu z ČLR působícího újmu, který v posuzovaném období značně zvýšil svůj podíl na trhu Unie.
(55)
Jak je objasněno v 104. a 105. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, účinek dumpingového dovozu způsoboval v době klesající poptávky ještě větší újmu než v letech rychlého růstu. Zdá se, že během celého posuzovaného období byly ceny dovozu z ČLR trvale nižší než ceny Unie. V období šetření bylo cenové podbízení v rozmezí od 21 % do 32 % a podíl dovozu z ČLR na trhu Unie činil více než 18 %, a to v důsledku značného přírůstku v posuzovaném období o 7,9 procentního bodu. Zatímco dovoz z ČLR vyvíjel zjevný cenový tlak, který výrobnímu odvětví Unie bránil ve stanovení cen pokrývajících náklady (neřkuli ziskových cen), vyšší objem a podíl tohoto dovozu na trhu současně výrobnímu odvětví Unie znemožnil rovněž dosáhnout vyšších objemů výroby, využití kapacity a prodeje, zejména s ohledem na výrobky komoditního typu, které se prodávají především prostřednictvím distributorů.
(56)
Za druhé, vyvození závěrů pouze na základě vybraných ukazatelů újmy, jako je objem prodeje a podíl na trhu či pouze prodejní ceny, by v tomto případě narušilo analýzu. Úbytek objemu prodeje a podílu na trhu byl například spojen mimo jiné s vážným zhoršením ziskovosti a byl do značné míry zapříčiněn cenovým tlakem ze strany dumpingového dovozu. Co se týká konkrétně otázky podílu na trhu, během posuzovaného období přišlo výrobní odvětví Unie o podíl na trhu ve výši 3,6 procentního bodu ve prospěch dovozu z ČLR. Vzhledem k míře cenového podbízení a růstu dovozu z ČLR v relativním i absolutním vyjádření nelze v žádném případě dospět k závěru, že snížení cen výrobců v Unii nesouviselo s úrovní cen dumpingového dovozu.
(57)
Na základě výše uvedených skutečností se potvrzuje zjištěná příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou v důsledku společné existence značného objemu a cenového tlaku vyvíjeného dovozem z ČLR na výrobní odvětví Unie.
(58)
Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, potvrzuje se 94. až 96. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Účinky jiných činitelů
(59)
Co se týká účinku dovozu z ostatních třetích zemí do Unie, někteří vyvážející výrobci v ČLR tvrdili, že by se úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu ve výši 1,0 procentního bodu z celkem 3,6 procentního bodu měl přičíst dovozu z Japonska a Indie. Ve skutečnosti však dovoz z ČLR získal podíl na trhu na úkor dovozu z ostatních zemí i na úkor výrobního odvětví Unie. Nárůst podílu dovozu z ČLR na trhu o 7,9 procentního bodu lze rozdělit na úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu ve výši 3,6 procentního bodu a úbytek podílu ostatního dovozu na trhu o 4,3 procentního bodu.
(60)
Titíž vyvážející výrobci v ČLR uvedli, že se významně snížily rovněž průměrné ceny dovozu z některých vybraných ostatních třetích zemí, zejména Ukrajiny, Indie a USA, což mohlo výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu. V této souvislosti se však podotýká, že v průběhu posuzovaného období se průměrná cena dovozu ze všech zemí kromě ČLR ve skutečnosti celkově zvýšila o 34 %. Jak již bylo uvedeno ve 100. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, průměrná cena dovozu z USA podstatně překračovala ceny na trhu Unie. Jak bylo zdůrazněno ve stejném bodě odůvodnění, podíl dovozu z Ukrajiny na trhu se zmenšil, zatímco podíly amerického a indického dovozu na trhu byly v podstatě stálé. Na základě údajů Eurostatu o tomto dovozu však nelze dospět k závěru, že dovoz z ostatních třetích zemí hrál v zhoršení stavu výrobního odvětví Unie důležitou úlohu, a narušil tak zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou.
(61)
Jelikož s ohledem na zjištění uvedená v 97. až 102. bodě odůvodnění prozatímního nařízení nebyly předloženy žádné další připomínky, jsou tato zjištění potvrzena.
(62)
Pokud jde o účinek hospodářského poklesu, důvody, proč nelze hospodářský pokles považovat za prvek narušující příčinnou souvislost, byly analyzovány výše v 52. až 58. bodě odůvodnění. Jelikož žádná z předložených připomínek nenaznačovala opak, jsou zachována zjištění uvedená v 103. až 106. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(63)
Co se týká vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie, jelikož nebyly předloženy žádné připomínky ohledně zjištění uvedených v 107. a 108. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jsou tato zjištění potvrzena.
(64)
Řada vyvážejících výrobců v ČLR uvedla, že důležitou úlohu v zhoršení ziskovosti výrobního odvětví Unie hrál spíše 18 % nárůst jednotkových výrobních nákladů popsaný v 109. bodě odůvodnění prozatímního nařízení než dumpingový dovoz, a požadovala podrobnější analýzu účinku tohoto zvýšení jednotkových nákladů.
(65)
Komise tuto záležitost ověřila a zjistila, že zvýšení jednotkových výrobních nákladů lze přičíst vyšším nákladům na výrobu v důsledku vyšších cen surovin a vyšším fixním nákladům, jako jsou přímé mzdové náklady, odpisy, výrobní režijní náklady a prodejní, správní a režijní náklady, a rovněž rychlému poklesu výroby.
(66)
Vzhledem ke skutečnosti, že se na výkyvy v nákladech na suroviny do značné míry vztahoval mechanismus výrobního odvětví Unie pro stanovování cen (tzv. mechanismus „přirážky za slévání“ spojuje u nejdůležitějších surovin, jako je nikl, molybden a chrom, ceny přímo s cenovými nabídkami), jejich dopad na ziskovost není pravděpodobně významný. Na úroveň ziskovosti však měly přímý dopad ostatní prvky související s nedostatečnými objemy výroby a prodeje. Jelikož by v případě neexistence dumpingového dovozu byly objemy výroby a prodeje výrobního odvětví Unie podstatně vyšší, nelze vyvodit závěr, že důležitým faktorem vedoucím k újmě je spíše zvýšení jednotkových výrobních nákladů než dumpingový dovoz, jelikož toto zvýšení je neoddělitelně spojeno s větším objemem dumpingového dovozu.
(67)
Někteří vyvážející výrobci v ČLR rovněž uvedli, že významným činitelem, který vedl k zjištěné újmě, mohla být skutečnost, že výrobní odvětví Unie neprovedlo navzdory klesající spotřebě restrukturalizaci.
(68)
V tomto ohledu se za prvé uvádí, že se výrobní odvětví Unie muselo vypořádat nejen s účinkem klesající spotřeby, nýbrž i s dopady dumpingového dovozu v době klesající spotřeby. Šetřením však bylo prokázáno, že výrobní odvětví Unie i) zachovalo svou výrobní kapacitu v očekávání dočasné povahy krize a nadcházejícího zotavení a nemohlo se od něj očekávat, že svou kapacitu přizpůsobí kvůli rostoucímu objemu dovozu z ČLR s mimořádně nízkými, dumpingovými cenami, ii) trvale rozvíjelo svou sortimentní skladbu se zaměřením na specializované výrobky s vyšší hodnotou, u nichž je konkurence ČLR méně výrazná, a iii) v posuzovaném období snížilo počet svých pracovníků o 8 % a průměrné mzdové náklady na zaměstnance o 2 % (pokud by se toto snížení posuzovalo pouze v období krize, tj. mezi rokem 2008 a obdobím šetření, představovalo by 19, resp. 11 procentních bodů). Všechny tyto údaje prokazují, že výrobní odvětví Unie bylo při přijímání opatření velmi aktivní ve snaze reagovat na nepříznivé účinky vyplývající ze způsobené újmy. Ukázalo se však, že výše uvedené kroky v době slabé poptávky nepostačovaly k vyrovnání účinků dumpingového dovozu způsobujících újmu.
(69)
Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, potvrzuje se 109. a 110. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(70)
Žádné z tvrzení, která předložily zúčastněné strany, neprokazuje, že dopad jiných činitelů kromě dumpingového dovozu z ČLR je takový, aby narušil zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou. Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
(71)
Potvrzují se proto závěry ohledně příčinné souvislosti uvedené v prozatímním nařízení, jež byly shrnuty v 111. až 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
G. ZÁJEM UNIE
(72)
S ohledem na připomínky stran pokračovala Komise v analýze týkající se zájmu Unie.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(73)
Pokud jde o zájem výrobního odvětví Unie, nebyly obdrženy žádné další připomínky ani informace. Potvrzují se proto zjištění uvedená v 116. až 120. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Zájem dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení
(74)
Jelikož v tomto ohledu nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 121. až 123. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Zájem uživatelů
(75)
Po uložení prozatímních nařízení předložila jedna uživatelská společnost, která nespolupracovala, připomínky týkající se zájmu Unie. Tento uživatel zejména tvrdil, že dopad antidumpingových opatření na společnost bude značný. Uvedl, že duté profily z nerezavějící oceli jsou rozhodující součástí řady navazujících výrobků, včetně výrobků vyráběných tímto uživatelem (např. tepelné výměníky), a že existují rovněž další obavy ohledně bezpečnosti dodávek vzhledem k prodlevám, které tato společnost zažila u určitých dodávek výrobců v Unii.
(76)
Avšak vzhledem ke skutečnosti, že tento uživatel pořizuje v Číně pouze 5 % trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli, jeví se možný dopad na tuto společnost jako omezený, a to z hlediska nákladů i bezpečnosti dodávek.
(77)
Co se týká zejména údajného dopadu na náklady, společnost toto tvrzení nedoložila žádnými skutečnými údaji. Mimoto se připomíná, že (jak je uvedeno v 124. a 125. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) se dopad na náklady jediného plně spolupracujícího uživatele považoval za nevýznamný, a to s ohledem na celou společnost i její divizi používající duté profily z nerezavějící oceli.
(78)
Pokud jde o otázku bezpečnosti dodávek, kterou tento uživatel nadnesl, je třeba připomenout, že kromě Číny existuje velký počet třetích zemí, které do Unie nadále dovážejí duté profily z nerezavějící oceli. Jelikož výrobní odvětví Unie je mimoto i nadále nejdůležitějším dodavatelem výrobku, je jeho další existence zásadní i pro uživatelské výrobní odvětví.
(79)
Ačkoliv se v prozatímní fázi usuzovalo, že antidumpingová opatření mohou mít závažnější dopad na uživatele, kteří používají větší množství dutých profilů z nerezavějící oceli, jež jsou dováženy z ČLR, při výrobě navazujících výrobků (viz 126. bod odůvodnění prozatímního nařízení), lze vzhledem k neexistenci jakýchkoli doložených tvrzení nebo jakýchkoli nových informací po zveřejnění prozatímních zjištění vyvodit závěr, že se zdá, že důležité přínosy plynoucí pro výrobní odvětví Unie z uložení antidumpingových opatření vyrovnají očekávané negativní dopady na tyto uživatele. Potvrzují se proto zjištění ohledně zájmu uživatelů uvedená v 124. až 130. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(80)
Na základě výše uvedených skutečností se s konečnou platností vyvozuje závěr, že celkově neexistují přesvědčivé důvody pro neuložení konečných antidumpingových cel z dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR. Potvrzují se proto závěry uvedené v 131. a 132. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
H. KONEČNÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(81)
Žadatelé tvrdili, že 5 % cílový zisk stanovený v prozatímní fázi je příliš nízký, a zopakovali svůj názor, že opodstatněný je zisk ve výši 12 %, a to vzhledem ke skutečnosti, že dotyčné výrobní odvětví vyžaduje značný kapitál a jsou zapotřebí neustálá technická zlepšení a inovace, a tudíž značné investice. Žadatelé uvedli, že by tato úroveň ziskovosti byla zapotřebí k zajištění dostatečné návratnosti kapitálu a umožnění těchto investic. Výše uvedené tvrzení však nebylo přesvědčivě doloženo skutečnými číselnými údaji. Vyvozuje se proto závěr, že by mělo být zachováno 5 % ziskové rozpětí stanovené v prozatímní fázi.
(82)
Pokud jde o stanovení úrovně k odstranění újmy, jak již bylo uvedeno výše v 45. bodě odůvodnění, byla i při výpočtu úrovně pro odstranění újmy provedena malá oprava s ohledem na úpravu o obchodní úroveň, která ovlivnila výpočet cenového podbízení.
(83)
Výše uvedená změna měla za následek menší revizi úrovně pro odstranění újmy. Úroveň pro odstranění újmy je proto v rozmezí od 48,3 % do 71,9 %, jak je uvedeno v následující tabulce:
Společnost/společnosti
Úroveň pro odstranění újmy
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,9 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,3 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,6 %
Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku a kteří jsou uvedeni v příloze I
56,9 %
Všechny ostatní společnosti
71,9 %
(84)
Jeden vyvážející výrobce v ČLR uvedl, že by kvůli újmě způsobené hospodářskou krizí mělo rozpětí újmy vycházet z cenového podbízení místo z prodeje pod cenou, a tvrdil, že tento způsob byl použit v řadě antidumpingových řízení (4). Ve všech šetřeních uváděných vyvážejícím výrobcem však existovaly zvláštní důvody týkající se výrobního odvětví nebo odvětví hospodářství (například hrozba vytvoření monopolu, významné zvýšení kapacity výrobního odvětví Unie na vyspělém trhu, dlouhodobá neexistence zisku výrobního odvětví v celosvětovém měřítku), které podporovaly mimořádné použití této zvláštní metody. V tomto šetření tomu tak není, jelikož hospodářská krize ovlivnila světovou ekonomiku jako takovou, a nelze ji proto považovat za specifickou pro odvětví vyrábějící bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli.
2. Konečná opatření
(85)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení mělo být na dotčený výrobek uloženo konečné antidumpingové clo na úrovni nižší z hodnot odpovídajících zjištěnému dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by konečná opatření měla vycházet z úrovní pro odstranění újmy, jelikož úrovně pro odstranění újmy jsou nižší než zjištěná dumpingová rozpětí.
(86)
Na základě výše uvedených skutečností jsou sazby cla, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, stanoveny takto:
Společnost/společnosti
Konečná sazba antidumpingového cla
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,9 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,3 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,6 %
Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku a kteří jsou uvedeni v příloze I
56,9 %
Všechny ostatní společnosti
71,9 %
(87)
Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci těchto společností zjištěnou během tohoto šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla platného na „všechny ostatní společnosti“) se tedy vztahují výlučně na dovoz výrobků pocházejících z ČLR a vyrobených uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(88)
Aby se co nejvíce omezilo riziko obcházení opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách a v zájmu zajištění řádného používání antidumpingových cel, považovalo se v tomto případě za nutné přijmout zvláštní opatření. Tato zvláštní opatření zahrnují předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze II tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Dovoz bez zmíněné faktury podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému pro všechny ostatní vývozce.
(89)
Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci tohoto šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo.
(90)
Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (5) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, například spojených s takovou změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem pozměněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(91)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli pocházejících z ČLR. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vůči zveřejnění těchto konečných zjištění vznést námitky.
(92)
Připomínky zúčastněných stran byly náležitě zváženy. Žádná z připomínek nebyla takového charakteru, aby mohla změnit zjištění šetření.
(93)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se celostátní výše cla vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, nýbrž rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(94)
V zájmu zajištění rovného zacházení mezi novými vývozci a spolupracujícími společnostmi nezařazenými do vzorku uvedenými v příloze I tohoto nařízení by mělo být přijato ustanovení zajišťující, že se na nové vývozce bude vztahovat vážený průměr cla uloženého spolupracujícím společnostem nezařazeným do vzorku, jelikož noví vývozci by jinak neměli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení vzhledem k tomu, že čl. 11 odst. 4 neplatí v případě, byl-li použit výběr vzorku.
3. Konečný výběr prozatímního cla
(95)
Vzhledem k velikosti zjištěného dumpingového rozpětí a na základě úrovně újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie (konečné clo uložené tímto nařízením bylo stanoveno na vyšší úrovni než prozatímní clo uložené prozatímním nařízením) se považovalo za nezbytné, aby se částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením vybraly s konečnou platností,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli (jiných než s připojeným příslušenstvím, vhodných pro vedení plynů nebo kapalin, pro použití v civilních letadlech), v současnosti kódů KN 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 a ex 7304 90 00 (kódy TARIC 7304410090, 7304499390, 7304499590, 7304499990 a 7304900091), pocházejících z Čínské lidové republiky (ČLR).
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyráběný níže uvedenými společnostmi činí:
Společnost/společnosti
Konečná sazba antidumpingového cla
Doplňkový kód TARIC
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,9 %
B120
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,3 %
B118
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,6 %
B119
Společnosti uvedené v příloze I
56,9 %
Všechny ostatní společnosti
71,9 %
B999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li tato faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení Komise (EU) č. 627/2011 uloženého na dovoz bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli (jiných než s připojeným příslušenstvím, vhodných pro vedení plynů nebo kapalin, pro použití v civilních letadlech), v současnosti kódů KN 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 a ex 7304 90 00, pocházejících z ČLR, se vyberou s konečnou platností.
Článek 3
Pokud jakýkoli nový vyvážející výrobce v ČLR předloží Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
-
v období šetření (od 1. července 2009 do 30. června 2010) nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1,
-
není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem v ČLR, na něž se vztahují opatření uložená tímto nařízením,
-
po skončení období šetření, na jehož základě byla uložena opatření, vyvezl dotčený výrobek do Unie nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství dotčeného výrobku do Unie,
může Rada na návrh Komise a po konzultaci s poradním výborem prostou většinou změnit čl. 1 odst. 2 doplněním nového vyvážejícího výrobce ke spolupracujícím společnostem, které nebyly zařazeny do vzorku, a na něž se tedy vztahuje vážená průměrná sazba cla ve výši 56,9 %.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Ženevě dne 14. prosince 2011.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1331/2011
(2011. gada 14. decembris),
ar kuru piemēro galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nerūsējošā tērauda bezšuvju cauruļu un caurulīšu importam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PAGAIDU PASĀKUMI
(1)
Komisija ar Regulu (EK) Nr. 627/2011 (2) (“pagaidu regula”) ir noteikusi pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes nerūsējošā tērauda bezšuvju cauruļu un caurulīšu importam.
(2)
Procedūra tika sākta pēc tam, kad 2010. gada 16. augustā Eiropas Savienības Nerūsējošā tērauda bezšuvju cauruļu ražošanas nozares aizsardzības komiteja (“aizsardzības komiteja”) iesniedza sūdzību (“sūdzība”) divu Savienības ražotāju grupu (“sūdzības iesniedzēji”) vārdā, kas pārstāv lielāko daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 50 %, no nerūsējošā tērauda bezšuvju cauruļu un caurulīšu kopējā ražošanas apjoma ES.
(3)
Jāatgādina, ka saskaņā ar pagaidu regulas 14. apsvērumu dempinga un kaitējuma izmeklēšana attiecās uz laikposmu no 2009. gada 1. jūlija līdz 2010. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz laikposmu no 2006. gada 1. janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”).
B. TURPMĀKĀ PROCEDŪRA
(4)
Pēc tam, kad atklātībā nonāca būtiski fakti un apsvērumi, kuri bija pamatā lēmumam piemērot pagaidu pasākumus (“pagaidu paziņojuma sniegšana”), vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstiskus iesniegumus, kuros izteica savu viedokli par pagaidu konstatējumiem. Personas, kas to lūdza, tika uzklausītas. Komisija turpināja vākt informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu, lai sagatavotu galīgos konstatējumus.
(5)
Attiecībā uz trim prasībām veikt individuālu pārbaudi tika galīgi nolemts, ka šādu pārbaudi nav iespējams veikt, jo tā padarītu izmeklēšanu pārmērīgi apgrūtinošu, kā arī neļautu to laikus pabeigt. Kā norādīts pagaidu regulas 6. apsvērumā, Komisija bija izraudzījusies reprezentatīvu izlasi, kurā iekļauti 25 % no Eurostat reģistrētā kopējā importa apjoma izmeklēšanas periodā un vairāk nekā 38 % no sadarbībā iesaistīto eksportētāju kopējā eksporta apjoma izmeklēšanas periodā. Kā norādīts pagaidu regulas 13. apsvērumā, divi no trim izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem veido lielas grupas. Grupu lielums radīja īpašu apgrūtinājumu šai izmeklēšanai gan izmeklēšanas darba, gan analīzes ziņā. Šādos apstākļos nebija iespējams apmierināt vēl citu ražotāju eksportētāju individuālas pārbaudes pieprasījumus.
C. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
1. Attiecīgais ražojums
(6)
Jāatgādina, ka attiecīgais ražojums, kā norādīts pagaidu regulas 15. apsvērumā, ir ĶTR izcelsmes nerūsējošā tērauda bezšuvju caurules un caurulītes (izņemot caurules un caurulītes ar piestiprinātiem savienotājelementiem, derīgas gāzu vai šķidrumu pārvadīšanai civilās aviācijas gaisa kuģos), kuras pašlaik klasificē ar KN kodiem 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 un ex 7304 90 00 (“attiecīgais ražojums”).
(7)
Tā kā pēc pagaidu paziņojuma sniegšanas par attiecīgo ražojumu nav saņemtas piezīmes, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 15.-19. apsvērums.
2. Līdzīgais ražojums
(8)
Tā kā par to nav saņemtas piezīmes, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 20. apsvērums.
D. DEMPINGS
1. Tirgus ekonomikas režīms
(9)
Pēc pagaidu paziņojuma sniegšanas dažas personas apstrīdēja atsevišķus secinājumus attiecībā uz tirgus ekonomikas režīma (“TER”) noteikšanu atbilstoši pagaidu regulas 21.-43. apsvērumam.
(10)
Viena persona apgalvoja, ka Komisija nav atklājusi izejmateriālu cenu atšķirības ES un ĶTR tirgū. Šajā saistībā jānorāda, ka gan publiskotajos konstatējumos par TER, gan pagaidu regulā ir atklāta atšķirība, kas pastāv starp izejvielu nominālajām cenām ES, ASV un ĶTR. Kā norādīts pagaidu regulas 27. apsvērumā, šī atšķirība vidēji un atkarībā no tērauda markas ir aptuveni 30 %. Ciktāl tas attiecas uz informācijas avotiem, kuri ir šā salīdzinājuma pamatā, Komisija izmantoja datus, ko sniedza sadarbībā iesaistītie Savienības ražotāji un ĶTR ražotāji eksportētāji. Šie dati tika salīdzināti ar atsevišķiem publiski pieejamiem avotiem (3).
(11)
Turklāt tika apgalvots, ka Komisija nav salīdzinājusi Ķīnā importētās dzelzs rūdas cenas ar cenām starptautiskajā tirgū. Ar to bija saistīts apgalvojums, ka nav sniegti dati par dzelzs rūdas ietekmi uz tādu izejvielu (sagatavju, lietņu, apaļo stieņu) cenām, ko pērk attiecīgā ražojuma ražotāji. Atsauce uz dzelzs rūdu pagaidu regulas 28. apsvērumā tika izdarīta saistībā ar salīdzināmām priekšrocībām, lai analizētu iespējamos skaidrojumus par tērauda sagatavju, lietņu un apaļo stieņu zemajām cenām ĶTR. Dzelzs rūda, kā arī niķelis un hroms rada galvenās izmaksas nerūsējošā tērauda sagatavju, lietņu un apaļo stieņu ražošanā. Tomēr, tā kā dzelzs rūdas, niķeļa un hroma cenu pamatā ir cenas starptautiskajā tirgū, to ietekme uz sagatavju, lietņu un apaļo stieņu cenām, kā arī uz nerūsējošā tērauda bezšuvju cauruļu un caurulīšu cenām ES un ĶTR var būt tikai neliela. Tāpēc konstatējumi, kuru dēļ tika noraidīta prasība par TER 1. kritēriju, pamatojās nevis uz dzelzs rūdas cenām, bet gan uz to izejvielu (sagatavju, lietņu un apaļo stieņu) cenu atšķirībām, ko tieši izmanto attiecīgā ražojuma ražošanā; šī cenu atšķirība apvienojumā ar konstatēto valsts iejaukšanos (eksporta nodoklis un PVN atmaksa) ļāva secināt, ka nav pierādīts, vai ir izpildīts 1. kritērijs TER piešķiršanai.
(12)
Viena persona vairākkārt iesniedza vienu un to pašu prasību saistībā ar TER noteikšanas procedūras aspektiem. Šī prasība attiecās uz apspriešanos ar Dalībvalstu padomdevēju komiteju, konkrēti, uz informāciju, kas šīs izmeklēšanas gaitā tika nodota minētajai komitejai. Minētajai personai tika nosūtītas divas vēstules, kurās šis jautājums izskaidrots, un tas vairākkārt tika apspriests ar uzklausīšanas amatpersonu. Šajā saistībā jānorāda, ka saskaņā ar pamatregulas 19. panta 5. punktu informācijas apmaiņa, kas attiecas uz konsultācijām ar Dalībvalstu padomdevēju komiteju, netiek izpausta, ja vien pamatregulā tas nav īpaši norādīts. Tāpēc spēkā esošie noteikumi saņēmējām personām liedz jebkādu piekļuvi informācijas apmaiņai starp Komisiju un dalībvalstīm.
(13)
Tā pati persona iesniedza atsevišķas prasības galvenokārt attiecībā uz jautājumu par izkropļojumiem izejvielu tirgū. Tika apgalvots, ka nerūsējošā tērauda sagataves, kas iepirktas ĶTR vietējā tirgū, veido tikai daļu no izmeklēšanas periodā veiktajiem izejvielu iepirkumiem. Šajā saistībā pirmkārt un galvenokārt jānorāda, ka pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā nav noteikts slieksnis attiecībā uz izejmateriālu iepirkumu daļu, ko varētu ietekmēt izkropļojumi. Pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā ir noteikts, ka lielāko ieguldījumu izmaksas būtībā atspoguļo tirgus vērtības. Tomēr svarīgākais ir tas, ka Komisija izskaidroja, ka izejvielu tirgus izkropļojumi ĶTR attiecas uz galvenajām izejvielām, ko izmanto nerūsējošā tērauda bezšuvju cauruļu un caurulīšu ražošanā, un ne tikai uz sagatavēm. Galvenās izejvielas, ko izmanto nerūsējošā tērauda bezšuvju cauruļu un caurulīšu ražošanā, ir nerūsējošā tērauda sagataves, lietņi un apaļie stieņi, kuri veido vairāk nekā 50 % no attiecīgā ražojuma ražošanas izmaksām. Šīs izejvielas kopā klasificē ar HS kodu 7218 10 (lietņi un citas primārās nerūsējošā tērauda veidnes). Uz tām visām attiecas 15 % eksporta nodoklis un neattiecas 17 % PVN atmaksa, ja tās tiek eksportētas. Tieši šajā saistībā tika konstatēti izkropļojumi, kas ļāva secināt, ka TER izvērtējuma 1. kritērijam neatbilst neviens no izlasē iekļautajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem. Izejvielas, ko attiecīgais uzņēmums izmanto attiecīgā ražojuma ražošanai un iepērk ĶTR vietējā tirgū, veido būtisku daļu - aptuveni 30 % - no iepirkumiem. Jānorāda arī tas, ka būtiska daļa izejvielu tiek importēta no saistītiem uzņēmumiem.
Pievērošot uzmanību ieprikumiem no nesaistītiem piegādātājiem, ir redzams, ka 56 % šādu ieprikumu ir veikti pašmāju tirgū. Tātad, pretēji minētās personas apgalvojumam, faktu nepareiza interpretācija, ciktāl tas attiecas uz TER noteikšanu, nav notikusi ne komunikācijā ar minēto personu, ne apspriedēs ar Padomdevēju komiteju, kura tika informēta par visiem iesniegtajiem argumentiem. Tāpēc šī prasība ir jānoraida.
(14)
Viens uzņēmums apgalvoja, ka lēmumam atteikt TER vajadzētu būt individuālam un attiecināmam uz konkrētu uzņēmumu, taču šajā gadījumā iestādes uz atsevišķiem ražotājiem attiecināja vispārīgos valsts mēroga konstatējumus. Šis arguments nav pieņemams; iestādes analizēja katru izlasē iekļauto ražotāju atsevišķi. Iestādes patiešām nonāca pie vienādiem secinājumiem attiecībā uz visiem trim uzņēmumiem, taču tas izskaidrojams ar faktu, ka visu šo uzņēmumu lēmumu pieņemšanas procesā ir vērojama valsts iejaukšanās, kā skaidrots pagaidu regulā.
(15)
Ņemot vērā iepriekš minēto, ar šo tiek apstiprināts konstatējums, ka visi TER pieprasījumi ir jānoraida, kā noteikts pagaidu regulas 21.-43. apsvērumā.
2. Normālā vērtība
a) Analogā valsts
(16)
Viena persona apgalvoja, ka par analogo valsti vajadzēja izmantot ASV. Šajā saistībā jānorāda, ka lēmuma neizmantot ASV par analogo valsti pamatojums ir sīki aprakstīts pagaidu regulas 46.-48. apsvērumā. Tā kā minētā persona savu prasību nepamatoja un nesniedza nekādus papildu argumentus, kas varētu mainīt konstatējumus par ASV kā iespējamo analogo valsti, šī prasība ir noraidāma.
(17)
Vienlaikus jāuzsver, ka Komisija turpināja darbu, lai panāktu piemērotas analogās valsts sadarbību. Papildus pasākumiem, kas aprakstīti pagaidu regulas 47. apsvērumā, Komisija arī sazinājās ar ražotājiem Brazīlijā, Dienvidāfrikā, Dienvidkorejā, Kanādā, Malaizijā, Meksikā, Taivānā un Ukrainā. Kopumā Komisija sazinājās ar 46 uzņēmumiem, bet sadarbību panākt nevarēja.
(18)
Ņemot vērā iepriekš minēto, ar šo tiek apstiprināts pagaidu secinājums, ka normālās vērtības pamatā vajadzētu būt cenām, kas faktiski samaksātas vai maksājamas Savienībā par līdzīgu ražojumu un nepieciešamības gadījumā attiecīgi koriģētas, ietverot pieņemamu peļņas procentu, kā noteikts pagaidu regulas 51. apsvērumā.
b) Normālās vērtības noteikšana
(19)
Kā sīki aprakstīts pagaidu regulas 49.-51. apsvērumā, normālās vērtības pamatā ir cenas, kas samaksātas vai maksājamas Savienībā par līdzīgiem ražojumiem (nepieciešamības gadījumā cenas attiecīgi koriģēja, ietverot pieņemamu peļņas procentu) ar tādu pašu diametru, tērauda marku un tāda paša ražojuma veida (piemēram, auksti vai karsti velmēts).
(20)
Minētās personas komentāri par Savienībā faktiski samaksātajām vai maksājamām cenām, kā arī par veiktajām korekcijām (tādām kā tirdzniecības līmenis un kvalitātes uztvere) izklāstīti turpmāk 45. un 46. apsvērumā.
(21)
Viens uzņēmums apgalvoja, ka normālo vērtību var noteikt, pamatojoties uz nerūsējošā tērauda dobu sagatavju importa cenām, kuras piemēro, ja Savienības ražotāji minētos ražojumus importē no ES ASV vai importē ES. Šis apgalvojums nav sīkāk pamatots. Minētais uzņēmums nesniedza nekādus argumentus, kāpēc šāda metode normālās vērtības noteikšanai būtu piemērotāka nekā pagaidu regulā izmantotā metode. Jo īpaši nav pamatots, kāpēc normālo vērtību būtu lietderīgāk noteikt, pamatojoties uz dobu sagatavju cenām, nevis uz cenām, kas Savienības ražošanas nozarē noteiktas līdzīgajam ražojumam.
(22)
Turklāt nav pamatots, kāpēc būtu jāņem vērā ES eksports uz ASV. Šī alternatīva šķiet nelietderīga, jo īpaši ņemot vērā to, ka visi sadarbībā iesaistītie ASV ražotāji paļaujas uz importu no to ES mātesuzņēmumiem, kā jau minēts pagaidu regulas 48. apsvērumā. Turklāt ieteikto metodi nelietderīgu padarītu augstās pārstrādes izmaksas, kas minētas pagaidu regulas 48. apsvērumā un kas ir galvenais iemesls, kāpēc ASV uzskata par neatbilstošu analogo valsti.
(23)
Jautājums par eksportu no ASV uz ES ir skaidrots pagaidu regulas 49. apsvērumā. Tika uzskatīts, ka augstās ražošanas izmaksas ietekmē ASV eksporta cenas un ka šāda eksporta apjoms ir ļoti neliels.
(24)
Tas pats uzņēmums ierosināja noteikt normālo vērtību, pamatojoties uz faktiskajām ES ražotāju nerūsējošā tērauda dobu sagatavju importa cenām. Tomēr Savienības ražotājs, kas dobas sagataves Savienībā importē no Indijas, kā minēts sūdzībā, šajā izmeklēšanā nesadarbojas. Arī neviens no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem neimportē dobas sagataves ne no vienas valsts ārpus ES. Tāpēc ieteikto metodi nevar izmantot.
(25)
Ņemot vērā iepriekš minēto, ar šo tiek apstiprināts, ka normālo vērtību nosaka, kā paredzēts pagaidu regulas 49.-51. apsvērumā.
3. Eksporta cena
(26)
Viena persona atkārtoti iesniedza savu prasību par to, ka godīga salīdzinājuma nodrošināšanai par pārdošanas dienu būtu jāuzskata diena, kad veikts pasūtījums, nevis izrakstīts rēķins. Šī prasība tika iesniegta, atsaucoties uz pamatregulas 2. panta 10. punkta j) apakšpunktu. Kā jau attiecīgajai personai tika paskaidrots uzklausīšanas laikā pie uzklausīšanas amatpersonas 2011. gada 11. martā, konkrētais noteikums attiecas tikai uz valūtas pārrēķiniem, t. i., valūtas maiņas kursiem, kas piemērojami, kad cenu salīdzināšanai nepieciešama valūtas pārrēķināšana. Tādējādi atsauce uz pirkuma pasūtījuma dienu attiecas uz valūtas pārrēķinu nolūkā nodrošināt godīgu salīdzinājumu starp eksporta cenu un normālo vērtību un neattiecas uz apgrozījumu un ražojumu apjomu, kas izmeklēšanas periodā tika pārdots eksportam uz Savienību.
(27)
Visos gadījumos attiecīgais ražojums tika eksportēts neatkarīgiem pircējiem Savienībā, tāpēc eksporta cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamām eksporta cenām. Tādējādi ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 52. apsvērums.
4. Salīdzinājums
(28)
Kā minēts 20. apsvērumā, šīs personas komentāri par Savienībā faktiski samaksātajām vai maksājamām cenām, kā arī par veiktajām korekcijām (tādām kā tirdzniecības līmenis un kvalitātes uztvere) izklāstīti turpmāk 45. un 46. apsvērumā.
(29)
Viena persona apstrīdēja eksporta cenas un normālās vērtības salīdzināšanas metodi, pamatojoties uz trim konkrētiem parametriem (diametru, tērauda marku un ražojuma veidu (piem., auksti vai karsti velmēts)). Minētā persona apgalvoja, ka salīdzinājums būtu jāveic sīkāk, t. i., ņemot vērā arī citus parametrus, proti, sieniņu biezumu, garumu un testēšanu.
(30)
Komisijas dienesti tiešām savāca informāciju par vairākiem parametriem, tostarp par sieniņu biezumu, garumu un testēšanu.
(31)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpību parasti nosaka, pamatojoties uz vidējās svērtās normālās vērtības un visu eksporta darījumu vidējo svērto cenu salīdzinājumu. Pamatregulas 2. panta 11. punktā noteikts, ka dempinga aprēķinu pamatā ir “visi uz Kopienu orientētie eksporta darījumi”, tomēr šādi aprēķini jāveic, “ņemot vērā attiecīgos taisnīgas salīdzināšanas noteikumus”. Minētais uzņēmums atsaucās uz tā saukto ražojuma kontroles numuru un tajā ietvertajiem parametriem. Šajā saistībā jānorāda, ka ražojuma kontroles numurs ir rīks, ko izmanto izmeklēšanā, lai strukturētu un organizētu ievērojamu apjomu ļoti detalizētu datu, kurus iesnieguši uzņēmumi. Tas ir palīglīdzeklis sīkākas analīzes veikšanai par dažādiem ražojumu raksturlielumiem attiecīgā ražojuma un līdzīgo ražojumu kategorijā. Lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu, tā pamatā bija vispiemērotākie raksturlielumi.
(32)
Pēc prasības saņemšanas Komisija vēstulē uzņēmumam paskaidroja, ka caurules sieniņu biezums ir proporcionāls tās svaram un ka tādējādi šis raksturlielums ir netieši iekļauts salīdzinājumā. Citu raksturlielumu, piemēram, testēšanas, ietekme uz salīdzinājumu nav liela. Piemēram, gandrīz uz visiem attiecīgajiem ražojumiem attiecas standarta testi.
(33)
Jāuzsver, ka pretēji minētās personas apgalvojumiem Komisija šo informāciju neignorēja. Tomēr tas nav nekas neprasts, ka atsevišķi parametri, kurus izmanto ražojuma kontroles numurā, ir maznozīmīgāki un ka dažus parametrus taisnīga salīdzinājuma veikšanā var izmantot lietderīgāk nekā citus. Neviena veida caurules no salīdzinājuma netika izslēgtas, pamatojoties uz fiziskām atšķirībām vai citiem iemesliem, un netika arī izveidoti jauni ražojumu veidi. Gluži pretēji, salīdzinājumā tika iekļauti visi pārdošanas darījumi neatkarīgi no caurules diametra un garuma.
(34)
Pēc tam minētais uzņēmums apgalvoja, ka Komisijas izmantotā pieeja liedz tam iespēju izvirzīt prasību par fizisko raksturlielumu korekcijām. Šī prasība bija pamatota ar faktu, ka Komisija salīdzinājumu ir veikusi, pamatojoties uz trim parametriem un ne vairāk, un šis jautājums jau ir iztirzāts 31. un turpmākajos apsvērumos.
(35)
Attiecībā uz salīdzināšanas jautājuma procesuālo aspektu, ko arī minēja tā pati persona, jānorāda, ka šim uzņēmumam bija iespēja izteikt piezīmes par aprēķiniem, kuri tika veikti konkrētajā gadījumā. Visa informācija par šiem aprēķiniem tika atklāta pagaidu regulas publicēšanas dienā. Uzņēmums 2011. gada 11. jūlija vēstulē izteica piezīmes par salīdzinājumā izmantotajiem parametriem, prasot papildu paskaidrojumus. Komisijas dienesti sniedza atbildi 2011. gada 19. jūlijā. Minētais uzņēmums atkārtoja savus argumentus 2011. gada 29. jūlija vēstulē. Uzņēmums neatbalstīja salīdzinājuma pamatojumu un atkārtoti apgalvoja, ka cenas ietekmē arī tādi parametri kā sieniņu biezums, garums un testēšana. Kā norādīts iepriekš, Komisija atzīst, ka šiem parametriem ir zināma ietekme uz cenām. Tomēr tika atzīts, ka aprēķinus būtu lietderīgāk veikt, pamatojoties trim svarīgākajiem parametriem, tādējādi nodrošinot augstāko atbilstības līmeni un vienlaikus sniedzot iespēju atrast visiem eksporta darījumiem atbilstošus pārdošanas darījumus.
(36)
Minētais uzņēmums apgalvoja, ka tam netika ļauts iesniegt prasību veikt korekcijas. Šis arguments ir noraidāms. Iespējas iesniegt prasības bija visā procedūras laikā, ne tikai provizorisko secinājumu izpaušanas laikā, kad uzņēmums ieguva pilnīgu informāciju par aprēķiniem.
(37)
Viena persona apgalvoja, ka, piemērojot mazāka diametra cauruļu ražošanas izmaksas lielāka diametra caurulēm, netiek uzrādītas faktiskās izmaksas, jo lielāka diametra cauruļu izmaksas ir daudz lielākas. Tomēr minētā persona nepiedāvāja nekādas alternatīvas un arī nepamatoja savu apgalvojumu. Tāpēc, ņemot vērā to, ka nav minēta alternatīva metode, izmantoto metodi uzskata par pieņemamāko.
(38)
Viens uzņēmums apgalvoja, ka korekciju skaits (tas, ka Komisija izmantoja trīs parametrus un ne vairāk, kvalitātes uztvere un tirdzniecības korekciju līmenis) liecina, ka Savienības ražotāju ražojumus ir grūti salīdzināt ar importētajiem ĶTR ražojumiem. Šajā saistībā jānorāda, ka iestāžu veiktās korekcijas ir raksturīgas visiem dempinga aprēķiniem. Minētās korekcijas ir paredzētas pamatregulā un līdz ar to neliek apšaubīt attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma salīdzināmību. Patiesībā augstais atbilstības koeficients apstiprina, ka attiecīgais ražojums un līdzīgais ražojums ir pilnīgi salīdzināmi.
(39)
Ņemot vērā iepriekš minēto, ar šo tiek apstiprināti konstatējumi, kas iekļauti pagaidu regulas 53. un 54. apsvērumā.
5. Dempinga starpības
(40)
Viena persona apgalvoja, ka niķeļa cenas lielo svārstību dēļ dempinga starpību būtu bijis jāaprēķina par katru ceturksni. Šajā saistībā jāuzsver, ka konkrētajā gadījumā salīdzinājums starp eksporta cenu un normālo vērtību nav salīdzinājums starp cenām un izmaksām, bet gan tikai starp svērtajām vidējām pārdošanas cenām (normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz ES ražošanas nozares pārdošanas cenām). Turklāt niķeļa cenas pieaugums notika pasaules tirgū, tāpēc tā nebija parādība, kas skar tikai uz ĶTR. Minētā cenas pieauguma ietekme bija jūtama trīs izmeklēšanas perioda mēnešus, bet attiecīgo ražojumu pārdeva visā izmeklēšanas periodā. Turklāt izejvielu cenu izmaiņas jāuzskata par parastu uzņēmējdarbības parādību. Lielākām niķeļa cenām vajadzētu vienlīdz ietekmēt ražotājus gan Savienībā, gan ĶTR, jo niķelis tiek kotēts Londonas Metālu biržā. Visas atšķirības būtu radījuši izejvielu cenu izkropļojumi ĶTR, un tāpēc tās aprēķinos nevajadzētu ņemt vērā. Līdz ar to šī prasība jānoraida un salīdzinājums, kura pamatā ir ikgadējais ĶTR eksporta vidējo cenu salīdzinājums ar ikgadējām vidējām ES cenām, pienācīgi jākoriģē, ietverot pieņemamu peļņas procentu. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
(41)
Viens ĶTR ražotājs iesniedza pamatotu prasību par to, ka korekciju aprēķins, kas izmantots, nosakot tā individuālo dempinga starpību, bijis neprecīzs. Komisija šo prasību pieņēma un veica jaunus aprēķinus, saskaņā ar kuriem dempinga starpība bija 83,7 %. Izņemot šo izmaiņu, ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 55.-61. apsvērumā ieklāstītie konstatējumi. Pārskatītās dempinga starpības ir šādas.
Galīgās dempinga starpības
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
83,7 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
62,6 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Youngzhong
67,1 %
Izlases vidējā svērtā starpība ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, taču nav iekļauti izlasē un ir uzskaitīti I pielikumā
71,5 %
Visi pārējie uzņēmumi
83,7 %
E. KAITĒJUMS
1. Savienības ražošanas nozare
(42)
Attiecībā uz Savienības ražošanas nozares definīciju un Savienības ražotāju izlases reprezentativitāti pēc pagaidu ziņojuma publicēšanas prasības nav saņemtas. Tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 62. un 63. apsvērums.
2. Patēriņš Savienībā
(43)
Attiecībā uz patēriņu Savienībā prasības netika saņemtas. Tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 64.-66. apsvērums.
3. Imports no attiecīgās valsts
(44)
Attiecībā uz pagaidu konstatējumiem attiecībā uz importa apjomu par dempinga cenām, tirgus daļu un cenu attīstību ieinteresētās personas prasības neiesniedza. Tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 67.-69. apsvērumu.
(45)
Attiecībā uz importa no ĶTR radītā cenu samazinājuma aprēķinu ĶTR ražotāji eksportētāji un Savienības ražošanas nozare pieprasīja papildu informāciju par metodi, kā noteiktas dažas korekcijas (piemēram, izmaksas pēc importēšanas, tirdzniecības līmenis un kvalitātes uztvere tirgū), kuras izmantotas aprēķinos. Komisija reaģēja uz šiem pieprasījumiem, atklājot, kā noteiktas šīs korekcijas, tomēr vienlaikus nodrošinot, ka tiek ievēroti konfidencialitātes noteikumi.
(46)
Ņemot vērā ĶTR ražotāja izteiktās piezīmes, tika izdarīts neliels labojums cenu samazinājuma aprēķinā, jo pagaidu aprēķinā tirdzniecības līmeņa korekcijās bija ietverta arī daļa no pēcimportēšanas izmaksām, kurām vienlaikus tika piemērotas atsevišķas korekcijas, kas attiecās uz visām pēcimportēšanas izmaksām. Ņemot vērā šo labojumu, cenas samazinājuma starpības un kaitējuma novēršanas līmenis salīdzinājumā ar iepriekšējo posmu mainījās par mazāk nekā vienu procentpunktu (attiecībā uz kaitējuma novēršanas līmeni sk. 82. un 83. apsvērumu).
(47)
Izņemot iepriekš minētās izmaiņas un tā kā citas piezīmes netika saņemtas, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 70. un 71. apsvērums.
4. Saimnieciskais stāvoklis Savienības ražošanas nozarē
(48)
Pēc pagaidu ziņojuma publicēšanas daži ĶTR ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka no kaitējuma analīzes būtu jāizslēdz daži rādītāji. Proti, tie apgalvoja, ka ražošanas apjoms un ražošanas jaudas izmantojums samazinājās tikpat strauji, kā kritās Savienības patēriņš, uzskatot, ka šā iemesla dēļ minētos rādītājus nevajadzētu uzskatīt par faktoriem, kas jāņem vērā, analizējot nodarīto būtisko kaitējumu. Līdzīga prasība tika iesniegta attiecībā uz pārdošanas apjoma samazinājumu Savienībā, kas it kā arī esot noticis līdzīgā tempā kā patēriņa samazinājums.
(49)
Šajā saistībā vispirms jānorāda, ka saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu kaitējuma analīzē jāpārbauda “visi būtiskie ekonomiskie faktori un indeksi, kas raksturo [ražošanas] nozares stāvokli”. Iespējamā ietekme uz kaitējumu, ko varēja radīt citi faktori, izņemot importu par dempinga cenām, ir izklāstīti F nodaļā “Cēloņsakarības”, jo īpaši punktā par citu faktoru ietekmi (sk. 59.-69. apsvērumu).
(50)
Citu piezīmju nav, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 72.-89. apsvērums.
5. Secinājums par kaitējumu
(51)
Tā kā citas piezīmes netika saņemtas, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 90.-92. apsvērums.
F. CĒLOŅSAKARĪBAS
1. Ietekme, ko radīja imports par dempinga cenām un ekonomikas lejupslīde
(52)
Dažas personas atkārtoja pagaidu posmā iesniegtās prasības par to, ka būtiska daļa kaitējuma, kas tika nodarīta Savienības ražošanas nozarei, būtu jāattiecina uz citiem faktoriem, nevis uz importu par dempinga cenām.
(53)
Šajā saistībā pēc pagaidu ziņojuma publicēšanas daži ĶTR ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka tirdzniecības apjoma kritumu un tirgus daļas samazināšanos lielā mērā izraisīja pieprasījuma samazināšanās ekonomiskās krīzes ietekmē, nevis imports par dempinga cenām no ĶTR. Vēl tie apgalvoja, ka salīdzināmais ĶTR importa un Savienības ražošanas nozares cenu kritums attiecīgajā periodā (attiecīgi par 9 % un 8 %) arī liecina, ka Savienības ražošanas nozares cenu kritumu izraisījis tikai samazinātais tirgus pieprasījums, nevis imports par dempinga cenām.
(54)
Pirmkārt, būtu jānorāda, ka pagaidu regulas 103.-106. apsvērumā ir atzīts, ka ekonomikas lejupslīde un pieprasījuma samazināšanās negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares stāvokli, un tas veicināja Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Tas tomēr nemazina kaitīgo ietekmi, ko radīja imports no ĶTR par zemām cenām un dempinga cenām, kura daļa Savienības tirgū attiecīgajā periodā ir ievērojami pieaugusi.
(55)
Kā skaidrots pagaidu regulas 104. un 105. apsvērumā, ietekme, ko rada imports par dempinga cenām, faktiski ir daudz kaitīgāka laikā, kad pieprasījums krītas, nevis straujas izaugsmes gados. Imports no ĶTR varētu būt iemesls tam, ka Savienības cenas attiecīgajā periodā pastāvīgi samazinājās. Turklāt izmeklēšanas periodā cenas samazinājās par 21 % -32 % un imports no ĶTR veidoja vairāk nekā 18 % no Savienības tirgus daļas, attiecīgajā periodā to būtiski palielinot par 7,9 procentpunktiem. Tāpēc, lai gan imports no ĶTR radīja acīmredzamu cenu spiedienu, liedzot Savienības ražošanas nozarei iespēju segt izmaksas (nemaz nerunājot par rentablu cenu noteikšanu), šā importa augošais apjoms un tirgus daļa arī bija iemesls tam, kāpēc Savienības ražošanas nozare nevarēja sasniegt lielāku ražošanas apjomu, ražošanas jaudas izlietojumu un pārdošanas apjomu, jo īpaši attiecībā uz pamatizstrādājumiem, kurus pārdod galvenokārt izplatītāji.
(56)
Otrkārt, secinājumu pamatošana tikai ar atsevišķiem kaitējuma rādītājiem, piemēram, pārdošanas apjomu un tirgus daļu, šajā gadījumā sagrozītu analīzi. Piemēram, pārdošanas apjoma un tirgus daļas samazinājums cita starpā bija apvienots ar ievērojamu rentabilitātes pazemināšanos, un to lielā mērā izraisīja cenu spiediens, ko radīja imports par dempinga cenām. Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās par 3,6 procentpunktiem, kas atbilst ĶTR importa tirgus daļas pieaugumam. Visbeidzot, ņemot vērā cenu samazinājuma apmēru un importa no ĶTR palielinājumu gan relatīvā, gan absolūtā izteiksmē, nekādā gadījumā nevar secināt, ka Savienības ražošanas nozares cenu samazinājums nebija saistīts ar cenu līmeni importam par dempinga cenām.
(57)
Ņemot vērā iepriekš minēto, ar šo tiek apstiprināta cēloņsakarība starp importu par dempinga cenām un konstatēto būtisko kaitējumu, pamatojoties uz būtisku apjoma un cenu spiedienu, ko uz Savienības ražošanas nozari vienlaikus rada imports no ĶTR.
(58)
Tā kā citas piezīmes netika saņemtas, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 94.-96. apsvērums.
2. Citu faktoru ietekme
(59)
Attiecībā uz ietekmi, ko radīja imports Savienībā no trešām valstīm, daži ĶTR ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka 1,0 no 3,6 procentpunktu Savienības ražošanas nozares tirgus daļas zuduma būtu bijis jāattiecina uz importu no Japānas un Indijas. Tomēr faktiski imports no ĶTR ieguva tirgus daļu uz citu valstu importa, kā arī uz Savienības ražošanas nozares rēķina. ĶTR importa tirgus daļas palielinājumu par 7,9 procentpunktiem var sadalīt divās daļās: 3,6 procentpunkti atbilst tirgus daļai, ko zaudēja Savienības ražošanas nozare, un 4,3 procentpunkti - tirgus daļai, ko zaudēja imports no citām valstīm.
(60)
Tie paši ĶTR ražotāji apgalvoja, ka vidējās cenas importam no dažām citām izraudzītām trešām valstīm, proti, Ukrainas, Indijas un ASV, arī ir ievērojami samazinājušās un ka tas arī varēja radīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Šajā saistībā tomēr jānorāda, ka kopumā vidējās cenas importam no visām valstīm, izņemot ĶTR, faktiski attiecīgajā periodā ir palielinājušās par 34 %. Kā jau minēts pagaidu regulas 100. apsvērumā, vidējā ASV importa cena ievērojami pārsniedza Savienības tirgus cenas. Kā uzsvērts minētajā apsvērumā, Ukrainas importa tirgus daļa samazinājās, savukārt ASV un Indijas importa tirgus daļa bija samērā stabila. Saskaņā ar Eurostat datiem par minēto importu, tomēr nevar secināt, ka importam no citām valstīm būtu bijusi liela nozīme Savienības ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanā, lai izjauktu cēloņsakarību starp importu no ĶTR un nodarīto kaitējumu.
(61)
Tā kā par konstatējumiem, kas izklāstīti pagaidu regulas 97.-102. apsvērumā, citas piezīmes netika saņemtas, ar šo tiek apstiprināti minētie konstatējumi.
(62)
Attiecībā uz ekonomiskās lejupslīdes ietekmi, iemesli, kāpēc ekonomisko lejupslīdi nevar uzskatīt par elementu, kas izjauktu cēloņsakarību, ir analizēti iepriekš 52.-58. apsvērumā. Tā kā nevienā no iesniegtajām piezīmēm nav norādīts pretējais, ar šo tiek apstiprināti konstatējumi, kas izklāstīti pagaidu regulas 103.-106. apsvērumā.
(63)
Attiecībā uz Savienības ražošanas nozares eksporta rezultātiem, tā kā par pagaidu regulas 107. un 108. apsvērumā izklāstītajiem konstatējumiem piezīmes netika saņemtas, ar šo tiek apstiprināti minētie konstatējumi.
(64)
Vairāki ĶTR ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka vienības ražošanas izmaksu palielinājumam par 18 %, kas izklāstīts pagaidu regulas 109. apsvērumā, bija lielāka nozīme Savienības ražošanas nozares rentabilitātes kritumā nekā importam par dempinga cenām, un pieprasīja veikt sīkāku šīs vienības izmaksu palielinājuma ietekmes analīzi.
(65)
Komisija pārbaudīja šo jautājumu un konstatēja, ka vienības ražošanas izmaksu palielinājums saistāms ar lielākām ražošanas izmaksām, ko radīja augstākas izejvielu cenas, kā arī ar pastāvīgajām izmaksām, piemēram, tiešajām darbaspēka izmaksām, amortizāciju, ražošanas pieskaitāmajām izmaksām un pārdošanas, vispārējām un administratīvajām (PVA) izmaksām, kā arī ar straujo produkcijas apjoma krišanos.
(66)
Ņemot vērā to, ka izejvielu cenu svārstības lielā mērā aptver Savienības ražošanas nozares cenu noteikšanas mehānisms (tā sauktais “sakausējuma uzcenojuma” mehānisms tieši saista cenas ar svarīgāko izejvielu (niķeļa, molibdēna un hroma) kotācijām), to ietekme uz rentabilitāti nevarētu būt nozīmīga. Savukārt citiem elementiem, kas saistīti ar nepietiekamu ražošanas un pārdošanas apjomu, bija tieša ietekme uz rentabilitātes līmeni. Tā kā Savienības ražošanas nozares ražošanas un pārdošanas apjoms būtu bijis ievērojami lielāks, ja nebūtu importa par dempinga cenām, nevar secināt, ka galvenais faktors, kas izraisījis kaitējumu, ir vienības ražošanas izmaksu palielinājums (un nevis imports par dempinga cenām), jo tas ir tieši saistīts ar lielāku importa apjomu par dempinga cenām.
(67)
Daži ĶTR ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka nozīmīgs faktors, kas izraisīja konstatēto kaitējumu, varēja būt arī Savienības ražošanas nozares nespēja pārstrukturēties, reaģējot un patēriņa samazinājumu.
(68)
Šajā saistībā vispirms jānorāda, ka Savienības ražošanas nozarei nācās saskarties ne vien ar patēriņa samazinājuma ietekmi, bet arī ar ietekmi, kāda šajā patēriņa samazinājuma periodā bija importam par dempinga cenām. Izmeklēšanā tomēr atklājās, ka Savienības ražošanas nozare i) saglabāja savu ražošanas jaudu cerībā, ka krīze būs īslaicīga un pēc tās gaidāma situācijas uzlabošanās, un nevar gaidīt, ka ražošanas nozare pielāgos ražošanas jaudu, reaģējot uz pieaugošo importa apjomu no ĶTR par ārkārtēji zemām dempinga cenām, ii) pastāvīgi dažādoja savus ražojumus, lielāku uzmanību pievēršot specializētiem ražojumiem ar augstāku vērtību, attiecībā uz kuriem ĶTR konkurence nav tik izteikta, un iii) attiecīgajā periodā samazināja savu darbaspēku par 8 % un samazināja vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku par 2 % (ja šos samazinājumus skata tikai krīzes periodā, t. i., laikā no 2008. gada līdz IP, tad to apmērs ir pat attiecīgi 19 procentu punktu un 11 procentu punktu). Visi šie elementi liecina, ka Savienības ražošanas nozare ļoti aktīvi veica pasākumus, cenšoties reaģēt uz tai nodarītā kaitējuma radītajām negatīvajām sekām. Tomēr iepriekš minētie pasākumi nebija pietiekami, lai zema pieprasījuma laikā atsvērtu kaitējumu, ko radījis imports par dempinga cenām.
(69)
Tā kā citas piezīmes netika saņemtas, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 109. un 110. apsvērums.
3. Secinājums par cēloņsakarību
(70)
Neviens no ieinteresēto personu iesniegtajiem argumentiem nepierāda, ka citu faktoru, izņemot importu no ĶTR par dempinga cenām, ietekme būtu tik liela, lai izjauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un konstatēto būtisko kaitējumu. Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka imports no ĶTR par dempinga cenām ir nodarījis Kopienas ražošanas nozarei būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē.
(71)
Tāpēc ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 111.-113. apsvērumā apkopotie secinājumi par cēloņsakarību.
G. SAVIENĪBAS INTERESES
(72)
Ņemot vērā ieinteresēto personu piezīmes, Komisija turpināja ar Savienības interesēm saistīto argumentu analīzi.
1. Savienības ražošanas nozares intereses
(73)
Attiecībā uz Savienības ražošanas nozares interesēm netika saņemtas citas piezīmes vai informācija. Tāpēc ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 116.-120. apsvērumā izklāstītie secinājumi.
2. Nesaistīto importētāju intereses Savienībā
(74)
Tā kā par šo jautājumu piezīmes netika saņemtas, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 121.-123. apsvērums.
3. Lietotāju intereses
(75)
Pēc pagaidu pasākumu ieviešanas lietotājuzņēmums, kas nebija sadarbojies, iesniedza piezīmes par Savienības interesēm. Proti, minētais lietotājs apgalvoja, ka antidempinga pasākumiem būs būtiska ietekme uz to. Tas apgalvoja, ka nerūsējošā tērauda caurules ir būtiska sastāvdaļa, ko izmanto vairāku saistītu ražojumu, tostarp tādu, ko ražo šis lietotājs (piem., siltummaiņu), ražošanā un ka bažas rada arī piegādes drošība attiecībā uz kavējumiem, ko minētais uzņēmums piedzīvojis saistībā ar dažu Savienības ražotāju piegādēm.
(76)
Tomēr, tā kā minētais lietotājs no Ķīnas iepērk tikai 5 % no sava nerūsējošā tērauda cauruļu apjoma, iespējamā ietekme uz šo uzņēmumu gan izmaksu, gan piegādes drošības ziņā šķiet neliela.
(77)
Apgalvojumu par ietekmi uz izmaksām minētais uzņēmums nepamatoja ar faktiskiem datiem. Turklāt jāatgādina, ka saskaņā ar pagaidu regulas 124. un 125. apsvērumu var uzskatīt, ka ietekme uz vienīgā lietotāja, kurš pilnībā sadarbojās, izmaksām ir nenozīmīga gan attiecībā uz visu uzņēmumu, gan uz tā struktūrvienību, kura izmanto nerūsējošā tērauda caurules.
(78)
Attiecībā uz jautājumu par piegādes drošību, ko minēja konkrētais lietotājs, jāatgādina, ka bez ĶTR ir vēl daudzas citas trešās valsis, kuras joprojām importē Savienībā nerūsējošā tērauda caurules. Turklāt, tā kā Savienības ražošanas nozare arvien ir nozīmīgākais šā ražojuma piegādātājs, tās turpmāka pastāvēšana ir būtiska arī minētā lietotāja ražošanas nozarei.
(79)
Lai gan pagaidu posmā tika arī uzskatīts, ka antidempinga pasākumi varētu nopietnāk ietekmēt lietotājus, kuri izmanto lielus nerūsējuša tērauda cauruļu apjomus, ko importē no ĶTR (sk. pagaidu regulas 126. apsvērumu), ņemot vērā to, ka pēc pagaidu paziņojuma publicēšanas nav iesniegta neviena pamatota prasība vai jauna informācija, var secināt, ka būtiskās priekšrocības, ko Savienības ražošanas nozarei rada antidempinga pasākumu ieviešana, ir lielākas par gaidāmo negatīvo ietekmi uz šādiem lietotājiem. Tāpēc ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 124.-130. apsvērumā izklāstītie konstatējumi par lietotāju interesēm.
4. Secinājums par Savienības interesēm
(80)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek galīgi secināts, ka nav nopietnu iemeslu, lai attiecīgā ĶTR izcelsmes ražojuma importam nepiemērotu galīgos antidempinga pasākumus. Tāpēc ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 131. un 132. apsvērumā izklāstītie konstatējumi.
H. GALĪGIE PASĀKUMI
1. Kaitējuma novēršanas līmenis
(81)
Sūdzību iesniedzēji apgalvoja, ka pagaidu posmā noteiktā mērķa peļņa (5 %) ir pārāk zema, un atkārtoti pauda uzskatu, ka pamatots peļņas līmenis būtu 12 %, jo attiecīgā ražošanas nozare ir kapitālietilpīga un tajā pastāvīgi nepieciešami tehniski uzlabojumi un jauninājumi, kuru ieviešanai jāatvēl ievērojami ieguldījumi. Sūdzības iesniedzēji apgalvoja, ka šāds peļņas līmenis vajadzīgs, lai gūtu pietiekamu peļņu no kapitāla un varētu veikt minētos ieguldījumus. Iepriekš minētā prasība tomēr nebija pārliecinoši pamatota ar reāliem skaitļiem. Tāpēc tiek secināts, ka mērķa peļņa ir jāsaglabā 5 % līmenī, kā noteikts pagaidu posmā.
(82)
Attiecībā uz kaitējuma novēršanas līmeņa noteikšanu, kā jau iepriekš minēts 45. apsvērumā, nelielo tirdzniecības līmeņa korekciju, kas ietekmēja cenu samazinājuma aprēķinu, piemēroja arī kaitējuma novēršanas līmeņa aprēķinos.
(83)
Ņemot vērā minēto izmaiņu, nācās nedaudz mainīt arī kaitējuma novēršanas līmeni. Līdz ar to kaitējuma novēršanas līmenis ir no 48,3 % līdz 71,9 %, kā redzams tabulā.
Uzņēmums/uzņēmumi
Kaitējuma novēršanas līmenis
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,9 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,3 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,6 %
Izlases vidējā svērtā starpība ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, taču nav iekļauti izlasē un ir uzskaitīti I pielikumā
56,9 %
Visi pārējie uzņēmumi
71,9 %
(84)
Viens ĶTR ražotājs eksportētājs uzskatīja, ka ekonomikas krīzes radītā kaitējuma dēļ kaitējuma starpības pamatā vajadzētu būt cenas samazinājumam, nevis mērķa cenas samazinājumam, apgalvojot, ka šāda metode izmantota vairākās antidempinga procedūrās (4). Tomēr visās ražotāja eksportētāja minētajās izmeklēšanās bija īpaši ar ražošanas vai ekonomikas nozari saistīti iemesli (piemēram, monopola izveidošanās risks, būtisks Savienības ražošanas nozares ražošanas jaudas palielinājums “nobriedušā tirgū”, ražošanas nozares ilgstoša darbība bez peļņas visā pasaulē), kas pamatoja šīs īpašās metodes izmantošanu izņēmuma kārtā. Pašreizējā izmeklēšanā situācija ir citāda, jo ekonomiskā krīze skāra pasaules ekonomiku kopumā, un tāpēc nevar uzskatīt, ka tā radījusi kaitējumu tikai nerūsējošā tērauda bezšuvju cauruļu un caurulīšu ražošanas nozarei.
2. Galīgie pasākumi
(85)
Ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, un ievērojot pamatregulas 9. panta 4. punktu, attiecīgajam ražojumam būtu jāpiemēro galīgs antidempinga maksājums zemākajā dempinga un konstatētā kaitējuma līmeņa apmērā saskaņā ar mazākā nodokļa noteikumu. Tā kā šajā gadījumā kaitējuma novēršanas līmeņi ir zemāki nekā noteiktās dempinga starpības, galīgo pasākumu pamatā vajadzētu būt kaitējuma novēršanas līmenim.
(86)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, maksājuma likmes, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas.
Uzņēmums/uzņēmumi
Galīgā antidempinga maksājuma likme
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,9 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,3 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,6 %
Izlases vidējā svērtā starpība ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, taču nav iekļauti izlasē un ir uzskaitīti I pielikumā
56,9 %
Visi pārējie uzņēmumi
71,9 %
(87)
Atsevišķiem uzņēmumiem noteiktās antidempinga maksājuma likmes, kas minētas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz pašreizējās izmeklēšanas secinājumiem. Tāpēc tās atspoguļo minētajā izmeklēšanā konstatēto situāciju saistībā ar attiecīgajiem uzņēmumiem. Tādējādi šīs maksājuma likmes (pretēji valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) ir piemērojamas vienīgi tādu ĶTR izcelsmes ražojumu importam, kurus ražo minētie uzņēmumi - konkrētās minētās juridiskās personas. Minētās likmes nevar attiecināt uz importētiem ražojumiem, kurus ražojis cits uzņēmums, kas nav īpaši minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, tostarp vienības, kas ir saistītas ar īpaši minētajiem uzņēmumiem; uz tiem attiecina “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājuma likmi.
(88)
Lai pēc iespējas samazinātu antidempinga pasākumu apiešanas risku maksājuma likmju lielo atšķirību dēļ, tiek uzskatīts, ka šajā gadījumā ir nepieciešami īpaši pasākumi, lai nodrošinātu pareizu antidempinga maksājumu piemērošanu. Šie īpašie pasākumi ietver tāda derīga rēķina uzrādīšanu dalībvalstu muitas dienestiem, kas atbilst šīs regulas II pielikuma prasībām. Uz importu, kam nav pievienots šāds rēķins, attiecina “visiem pārējiem eksportētājiem” piemērojamo antidempinga maksājumu.
(89)
Ja tāda uzņēmuma eksporta apjoms, kas gūst labumu no zemākām individuālajām maksājumu likmēm, pēc attiecīgo pasākumu piemērošanas būtiski palielinās, šādu apjoma palielinājumu varētu uzskatīt par pārmaiņām tirdzniecības modelī, ko radījusi pasākumu piemērošana, pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē. Tādos apstākļos un tad, ja ir ievēroti nosacījumi, var sākt izmeklēšanu, lai novērstu pasākumu apiešanu. Šajā izmeklēšanā cita starpā var pārbaudīt nepieciešamību atcelt individuālo(-ās) maksājuma likmi(-es) un piemērot valsts mēroga maksājumu.
(90)
Visas prasības piemērot uzņēmumam individuālo antidempinga maksājuma likmi (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunu ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumu darbības sākšanas) nekavējoties jāadresē Komisijai (5), sniedzot visu attiecīgo informāciju, it īpaši par jebkurām pārmaiņām uzņēmuma darbībā attiecībā uz ražošanu, pārdevumiem iekšējā tirgū vai eksportu saistībā, piemēram, ar tā nosaukuma maiņu vai ražošanas un tirdzniecības uzņēmumu struktūras izmaiņām. Vajadzības gadījumā regulu attiecīgi grozīs, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemērojamas individuālās maksājuma likmes.
(91)
Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem plānoja ieteikt piemērot galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nerūsējošā tērauda bezšuvju cauruļu un caurulīšu importam. Tika noteikts termiņš, kurā minētās personas pēc galīgās informācijas izpaušanas varēja izteikt iebildumus.
(92)
Ieinteresēto personu iesniegtās piezīmes tika pienācīgi izskatītas. Nevienas no saņemtajām piezīmēm nespēja mainīt izmeklēšanas konstatējumus.
(93)
Lai pareizi piemērotu antidempinga maksājumu, valsts mēroga maksājums ir jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri izmeklēšanas periodā neeksportēja attiecīgo ražojumu uz Savienību.
(94)
Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret jaunajiem eksportētājiem un šīs regulas I pielikumā minētajiem uzņēmumiem, kas netika iekļauti izlasē, taču sadarbojās, būtu jāparedz noteikums, ka minētajiem uzņēmumiem piemērojamā vidējā svērtā maksājuma likme jāpiemēro arī visiem jaunajiem eksportētājiem, kuriem citādi saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu būtu tiesības uz pārbaudi, jo šo pantu nepiemēro, ja ir izmantota izlases metode.
3. Pagaidu maksājumu galīgā iekasēšana
(95)
Ņemot vērā konstatēto dempinga starpību lielumu un Savienības ražošanas nozarei radītā kaitējuma līmeni (ar šo regulu paredzētais galīgais maksājums ir noteikts augstākā līmenī nekā pagaidu maksājums, kas paredzēts pagaidu regulā), uzskata, ka būtu galīgi jāiekasē summas, kas nodrošinātas ar pagaidu regulā noteikto pagaidu antidempinga maksājumu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo piemēro galīgu antidempinga maksājumu tādu Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) izcelsmes nerūsējošā tērauda bezšuvju cauruļu un caurulīšu importam (izņemot caurules un caurulītes ar piestiprinātiem savienotājelementiem, derīgas gāzu vai šķidrumu pārvadīšanai civilās aviācijas gaisa kuģos), kuras pašlaik klasificē ar KN kodiem 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 un ex 7304 90 00 (Taric kodi 7304410090, 7304499390, 7304499590, 7304499990 un 7304900091).
2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro tādu 1. punktā minēto ražojumu neto cenai līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, kurus ražojuši tabulā minētie uzņēmumi, ir šāda.
Uzņēmums/uzņēmumi
Galīgā antidempinga maksājuma likme
Taric papildkods
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,9 %
B120
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,3 %
B118
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,6 %
B119
I pielikumā uzskaitītie uzņēmumi
56,9 %
Visi pārējie uzņēmumi
71,9 %
B999
3. Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem noteikto individuālo maksājumu likmi piemēro, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs rēķins, kas atbilst II pielikumā izklāstītajām prasībām. Ja šāds rēķins netiek uzrādīts, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājuma likmi.
4. Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
Galīgi iekasē summas, kuras nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumu, kas noteikts Komisijas Regulā (ES) Nr. 627/2011 attiecībā uz tādu ĶTR izcelsmes nerūsējošā tērauda bezšuvju cauruļu un caurulīšu importu (izņemot caurules un caurulītes ar piestiprinātiem savienotājelementiem, derīgas gāzu vai šķidrumu pārvadīšanai civilās aviācijas gaisa kuģos), kuras pašlaik klasificē ar KN kodiem 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 un ex 7304 90 00.
3. pants
Ja kāds jauns ĶTR ražotājs eksportētājs Komisijai sniedz pietiekamus pierādījumus par to, ka tas:
-
izmeklēšanas periodā (no 2009. gada 1. jūlija līdz 2010. gada 30. jūnijam) neeksportēja uz Savienību 1. panta 1. punktā minēto ražojumu,
-
nav saistīts ne ar vienu ĶTR eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie pasākumi,
-
faktiski ir eksportējis attiecīgo ražojumu uz Savienību pēc izmeklēšanas perioda, kas ir minēto pasākumu pamatā, vai ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību ievērojamu daudzumu,
Padome, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu un apspriedusies ar padomdevēju komiteju, pieņemot lēmumu ar vienkāršu balsu vairākumu, var grozīt 1. panta 2. punktu, iekļaujot jauno ražotāju eksportētāju to uzņēmumu sarakstā, kas sadarbojās, taču netika iekļauti izlasē un kam tādējādi piemēro vidējo svērto maksājuma likmi 56,9 % apmērā.
4. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Ženēvā, 2011. gada 14. decembrī