ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 862/2010/EU
ze dne 22. září 2010
o účasti Unie na společném výzkumném a rozvojovém programu v regionu Baltského moře (BONUS) prováděném několika členskými státy
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 185 a čl. 188 druhý pododstavec této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES ze dne 18. prosince 2006 o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) (3) (dále jen „sedmý rámcový program“) umožňuje účast Společenství na výzkumných a rozvojových programech prováděných několika členskými státy, včetně účasti ve strukturách vytvořených k uskutečnění těchto programů, ve smyslu článku 169 Smlouvy o založení Evropského společenství (dále jen „Smlouva o ES“).
(2)
Rozhodnutí Rady 2006/971/ES ze dne 19. prosince 2006 o zvláštním programu Spolupráce, kterým se provádí sedmý rámcový program Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) (4), podporuje přístup přesahující hranice jednotlivých výzkumných témat, která se týkají jednoho či více témat sedmého rámcového programu, a v této souvislosti určil iniciativu podle článku 169 Smlouvy o ES v oblasti společného výzkumu Baltského moře jako jednu z oblastí, které jsou vhodné pro účast Společenství v národních výzkumných programech prováděných společně.
(3)
Ekosystém Baltského moře, které je polozavřeným evropským vnitrozemským mořem, je jednou z největších světových poloslaných vodních ploch a byl vážně postižen mnohými nepříznivými vlivy, které jsou buď přírodního původu, nebo jsou vyvolané lidskou činností, jako je znečištění způsobené odloženými chemickými zbraněmi, např. bojovými plyny pocházejícími z druhé světové války, a sloučeninami těžkých kovů, organickými látkami, radioaktivním materiálem, topnými oleji a ropnými skvrnami. Rozvoj zemědělství v povodí Baltského moře měl rovněž za následek nadměrný přísun hnojiv a organických látek vedoucích ke zvýšené eutrofizaci a zavlečení neendemických cizích organismů do životního prostředí. Neudržitelné využívání rybích populací a změna klimatu způsobují úbytek původní biologické rozmanitosti. Tyto faktory, jakož i neustálá lidská činnost, včetně projektů souvisejících s infrastrukturou prováděných přímo na pobřeží nebo v jeho těsné blízkosti a v povodí Baltského moře, a ekologicky neudržitelná turistika poškozují přírodní prostředí. To vše značně snižuje schopnost Baltského moře udržitelným způsobem poskytovat zboží a služby, na nichž lidé přímo a nepřímo závisí z hlediska sociálních, kulturních a ekonomických zájmů.
(4)
Evropská rada na zasedání dne 14. prosince 2007 zdůraznila své obavy ohledně stavu životního prostředí v Baltském moři, na což reaguje sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 10. června 2009 o strategii Evropské unie pro region Baltského moře. Rada navíc vyzvala Komisi, aby předložila návrh na iniciativu podle článku 169 Smlouvy o ES pro region Baltského moře.
(5)
Věda by měla přispět k plnění těchto úkolů a k vyřešení naléhavých environmentálních problémů Baltského moře. Závažnost současné situace si však vyžaduje kvalitativní a kvantitativní posílení současného výzkumu v pobaltském regionu rozvojem a prováděním plně integrovaného přístupu umožňujícího zjednodušit příslušné výzkumné programy všech států ležících na pobřeží Baltského moře a zaměřit je na koordinované, účinné a efektivní řešení složitých a naléhavých problémů.
(6)
Řada výzkumných a rozvojových programů nebo činností prováděných jednotlivými členskými státy na vnitrostátní úrovni za účelem podpory výzkumu a vývoje v regionu Baltského moře není v současné době dostatečně koordinována na úrovni Unie, aby se dosáhlo kritického množství vyžadovaného ve strategických oblastech výzkumu a vývoje.
(7)
Stávající výzkumné struktury specifické pro jednotlivá odvětví, které se vyvíjely během dlouhé historie vnitrostátních politik, jsou navíc hluboce zakořeněné ve vnitrostátních systémech řízení a brání rozvoji a financování víceoborového, mezioborového a interdisciplinárního environmentálního výzkumu nezbytného k řešení úkolů v regionu Baltského moře.
(8)
Ačkoli existuje dlouhá tradice spolupráce ve výzkumu Baltského moře jak se zeměmi, které spadají do regionu Baltského moře, tak i se zeměmi mimo něj, nebyly na úsilí o spolupráci z důvodu rozdílné hospodářské a rozvojové situace těchto zemí, jakož i z důvodu velmi odlišných vnitrostátních plánů výzkumu, výzkumných témat a priorit dosud vyčleněny přiměřené finanční zdroje umožňující optimální využití výzkumného potenciálu.
(9)
Komise ve svém pracovním programu na období 2007-2008 ze dne 11. června 2007 pro provádění zvláštního programu „Spolupráce“ poskytla v oblasti environmentálního výzkumu Baltského moře finanční podporu programům BONUS ERA-NET a ERA-NET PLUS za účelem posílení spolupráce mezi agenturami pro financování environmentálního výzkumu v pobaltském regionu a usnadnění přechodu na společný výzkumný a rozvojový program v regionu Baltského moře, který se má provádět na základě článku 169 Smlouvy.
(10)
Programy BONUS ERA-NET a ERA-NET PLUS v podstatě fungovaly dobře, a je tedy důležité zajistit kontinuitu výzkumného úsilí s cílem vyřešit naléhavé environmentální úkoly.
(11)
V souladu s koncepcí sedmého rámcového programu, a jak vyplývá z konzultací se zúčastněnými subjekty uskutečněných během programu BONUS ERA-NET, je v pobaltském regionu zapotřebí politicky podporovaných výzkumných programů.
(12)
Dánsko, Německo, Estonsko, Lotyšsko, Litva, Polsko, Finsko a Švédsko (dále jen „zúčastněné státy“) se dohodly, že budou společně provádět společný výzkumný a rozvojový program v regionu Baltského moře BONUS (dále jen „program BONUS“). Program BONUS má za cíl podporovat vědecký rozvoj a inovace poskytováním nezbytného právního a organizačního rámce pro nadnárodní spolupráci mezi pobaltskými státy v environmentálním výzkumu v regionu Baltského moře.
(13)
Ačkoli program BONUS je ve velké míře zaměřen na environmentální výzkum, zasahuje do řady souvisejících výzkumných programů Unie pro okruh lidských činností, které mají zvýšené dopady na ekosystém, jako jsou rybolov, akvakultura, zemědělství, infrastruktura (včetně v oblasti energetiky), doprava, odborná příprava a mobilita výzkumných pracovníků, a také do řady socio-ekonomických otázek. Program BONUS má značný význam pro řadu politik a směrnic Unie, včetně strategie Unie pro region Baltského moře, společné rybářské politiky, společné zemědělské politiky, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (5), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/56/ES ze dne 17. června 2008, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti mořské environmentální politiky (rámcová směrnice o strategii pro mořské prostředí) (6), a mezinárodních závazků Unie, jako je akční plán pro Baltské moře HELCOM. V důsledku toho přinese program BONUS prospěch mnohým dalším oblastem politiky Unie.
(14)
Zúčastněné státy se v zájmu posílení dopadu programu BONUS dohodly, že se ho zúčastní Unie.
(15)
Program BONUS by měl zahrnovat strategickou fázi, po níž bude následovat fáze provádění, aby se poskytla příležitost uskutečnit rozsáhlé konzultace se zúčastněnými subjekty o strategickém plánu výzkumu schopném zvládnout také vznikající výzkumné potřeby. Během strategické fáze programu BONUS by se měly vyvíjet snahy o zapojení dalších, odvětvově zaměřených agentur pro financování s cílem dále posílit integraci výzkumu, který řeší meziodvětvové potřeby konečných uživatelů, a zajistit účinné využití a převzetí výsledků pro opatření k řízení politik a zdrojů napříč celou řadou ekonomických odvětví.
(16)
Komise by na konci této strategické fáze měla ověřit existenci strategického plánu výzkumu, platformy pro konzultace se zúčastněnými subjekty a podmínek provádění, které umožní, aby iniciativa vstoupila do fáze provádění. Komise může v případě potřeby učinit doporučení za účelem zlepšení strategického plánu výzkumu. Přechod do fáze provádění by měl být hladký a měl by proběhnout neprodleně.
(17)
Zúčastněné státy se dohodly, že na program BONUS přispějí částkou 50 milionů EUR. Měly by se umožnit i jiné než peněžní příspěvky ve formě přístupu k infrastruktuře a jejího využívání (dále jen „věcný příspěvek ve formě infrastruktury“) za předpokladu, že netvoří podstatnou část celého příspěvku. Měly by podléhat posouzení jejich materiální a užitné hodnoty z hlediska uskutečňování projektů programu BONUS.
(18)
Účast Unie na programu BONUS by neměla překročit 50 milionů EUR pro celou dobu jeho trvání a v rámci tohoto limitu by měla odpovídat příspěvkům zúčastněných států, aby se zvýšil jejich zájem o společné provádění programu BONUS. Většina finančního příspěvku Unie by měla být přidělena pro fázi provádění. Pro každou fázi by se měl stanovit strop. Strop pro fázi provádění by se měl zvýšit o jakoukoli částku zbývající po provedení strategické fáze.
(19)
Společné provádění programu BONUS vyžaduje specializovanou prováděcí strukturu stanovenou v rozhodnutí 2006/971/ES. Pro uskutečňování programu BONUS se zúčastněné státy na takové specializované prováděcí struktuře dohodly a vytvořily síť pobaltských organizací pro financování vědy (dále jen „BONUS EHZS“). BONUS EHZS by mělo být příjemcem finančního příspěvku Unie. Zúčastněným státům se připomíná význam zásady skutečného společného fondu, přičemž každý zúčastněný stát v souladu se společnými pravidly a postupy financování programu BONUS rozhodne, zda bude spravovat svůj vlastní příspěvek nebo zda bude jeho příspěvek spravován prostřednictvím BONUS EHZS. BONUS EHZS by mělo také zajistit, aby provádění programu BONUS bylo v souladu se zásadou řádného finančního řízení.
(20)
Finanční příspěvek Unie by měl být podmíněn formálními závazky příslušných vnitrostátních orgánů zúčastněných států a zaplacením jejich finančních příspěvků.
(21)
V zájmu usnadnění a zjednodušení řízení příspěvku Unie pro strategickou fázi by jeho vyplacení mělo být podmíněno uzavřením dohody o grantech mezi Komisí jménem Unie a BONUS EHZS, která by se měla řídit nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1906/2006 ze dne 18. prosince 2006, kterým se stanoví pravidla pro účast podniků, výzkumných středisek a vysokých škol na akcích v rámci sedmého rámcového programu a pro šíření výsledků výzkumu (2007 až 2013) (7).
(22)
Vyplacení příspěvku Unie pro prováděcí fázi by mělo být podmíněno uzavřením dohody o provádění mezi Komisí jménem Unie a BONUS EHZS, která by obsahovala podrobná ujednání o využití finančního příspěvku Unie. Tato část finančního příspěvku Unie by měla být spravována v rámci nepřímého centralizovaného řízení podle čl. 54 odst. 2 písm. c) a článku 56 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (8) (dále jen „finanční nařízení“), a článku 35, čl. 38 odst. 2 a článku 41 nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (9).
(23)
Všechny úroky získané z příspěvků zaplacených pro BONUS EHZS by se měly považovat za příjem tohoto sdružení a měly by být přiděleny pro provádění programu BONUS.
(24)
V zájmu ochrany svých finančních zájmů by Unie měla mít právo snížit, neposkytnout nebo ukončit svůj finanční příspěvek v případě nepřiměřeného, částečného nebo opožděného provádění programu BONUS, nebo pokud zúčastněné státy své příspěvky na financování programu BONUS neposkytnou, nebo je poskytnou částečně nebo opožděně, za podmínek stanovených v dohodách, které mají být uzavřeny mezi Unií a BONUS EHZS.
(25)
V zájmu účinného provádění programu BONUS během fáze provádění by finanční podpora měla být poskytnuta účastníkům projektů programu BONUS, za jejichž výběr na ústřední úrovni na základě výzev k předkládání návrhů odpovídá BONUS EHZS. Poskytování a vyplácení této finanční podpory účastníkům programu BONUS by mělo probíhat transparentním a nebyrokratickým způsobem podle společných pravidel, která jsou v souladu se sedmým rámcovým programem.
(26)
Společné výzkumné středisko je sice útvarem Komise, avšak jeho ústavy mají výzkumné kapacity, které mají význam pro program BONUS, a mohly by přispívat k jeho provádění. Je proto vhodné vymezit úlohu Společného výzkumného střediska z hlediska jeho způsobilosti pro financování.
(27)
V zájmu zajištění rovného zacházení by hodnocení návrhů mělo dodržovat stejné zásady, které se používají pro návrhy předkládané v rámci sedmého rámcového programu. Hodnocení návrhů by proto mělo být prováděno na ústřední úrovni pod odpovědností BONUS EHZS nezávislými odborníky s dobrou znalostí místních podmínek na základě transparentních a společných kritérií a finanční prostředky by měly být přidělovány v souladu s pořadníkem schváleným na ústřední úrovni. Řazení a pořadí priorit by mělo schválit BONUS EHZS, přičemž by se mělo přesně řídit výsledky nezávislého hodnocení, které by mělo být závazné.
(28)
K programu BONUS se může připojit kterýkoli členský stát a kterákoli země přidružená k sedmému rámcovému programu.
(29)
V souladu s cíli sedmého rámcového programu by měla být umožněna účast na programu BONUS jakékoli jiné země, zejména země ležící na pobřeží Baltského moře nebo v jeho povodí, za předpokladu, že tuto účast upravuje příslušná mezinárodní dohoda a že s ní souhlasí Komise i zúčastněné státy. V souladu se sedmým rámcovým programem by Unie měla mít právo sjednat v souladu s pravidly a podmínkami stanovenými v tomto rozhodnutí podmínky pro svůj finanční příspěvek na program BONUS s ohledem na účast jiných zemí.
(30)
Měla by být přijata vhodná opatření k předcházení nesrovnalostem a podvodům a měly by být učiněny nezbytné kroky k vymáhání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých prostředků v souladu s nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (10) a (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (11) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (12).
(31)
Výzkumné činnosti prováděné v rámci programu BONUS by podle obecných zásad sedmého rámcového programu měly být v souladu s etickými zásadami a řídit se zásadami zohledňování rovnosti žen a mužů, rovnosti pohlaví a udržitelného rozvoje.
(32)
Na základě průběžného hodnocení prováděného Komisí za účasti nezávislých odborníků s dobrou znalostí místních podmínek by Komise měla posoudit kvalitu a účinnost provádění programu BONUS a pokrok dosažený při plnění stanovených cílů a provést závěrečné hodnocení.
(33)
Účastníci programu BONUS by měli sdělovat a v široké míře šířit výsledky své práce, zejména tak, aby je mohly využít jiné podobné regionální projekty v oblasti mořského výzkumu, a zpřístupňovat je veřejnosti.
(34)
Úspěšná realizace projektů prováděných v rámci programů BONUS ERA-NET a BONUS ERA-NET PLUS odhalila katastrofální stav Baltského moře. Je proto nutné i nadále provádět v souvislosti se stavem prostředí Baltského moře další výzkum,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Finanční příspěvek Unie
1. Finanční příspěvek Unie na společný výzkumný a rozvojový program v regionu Baltského moře BONUS (dále jen „program BONUS“), prováděný společně Dánskem, Německem, Estonskem, Lotyšskem, Litvou, Polskem, Finskem a Švédskem (dále jen „zúčastněné státy“), se poskytuje za podmínek stanovených v tomto rozhodnutí.
2. Unie poskytne finanční příspěvek nepřesahující 50 milionů EUR pro celou dobu trvání programu BONUS v souladu s nařízením (ES) č. 1906/2006 během strategické fáze a v souladu s čl. 54 odst. 2 písm. c) finančního nařízení během fáze provádění. V rámci tohoto stropu finanční příspěvek Unie odpovídá příspěvku zúčastněných států.
3. Finanční příspěvek Unie se hradí společně z rozpočtových prostředků vyčleněných na veškerá příslušná témata zvláštního programu „Spolupráce“.
Článek 2
Provádění programu BONUS
1. Program BONUS provádí síť pobaltských organizací pro financování vědy (dále jen „BONUS EHZS“).
2. Program BONUS se v souladu s přílohou I provádí ve dvou fázích, tedy ve strategické fázi, po níž následuje fáze provádění.
3. Strategická fáze programu BONUS potrvá nejdéle 18 měsíců. Jejím účelem je připravit fázi provádění. Během strategické fáze plní BONUS EHZS tyto úkoly:
a)
příprava strategického plánu výzkumu stanovením části věnované vědeckému obsahu programu BONUS se zaměřením na výzvy k předkládání návrhů v souladu s cíli sedmého rámcového programu;
b)
vytvoření platforem pro konzultace se zúčastněnými subjekty s cílem zvýšit a institucionalizovat zapojení zúčastněných subjektů ze všech příslušných odvětví;
c)
příprava podmínek provádění, včetně právních a finančních pravidel a postupů, ustanovení upravujících práva duševního vlastnictví vyplývající z činností programu BONUS, lidských zdrojů a komunikačních aspektů.
4. Fáze provádění potrvá nejméně pět let. Během fáze provádění se zveřejní výzvy k předkládání návrhů za účelem financování projektů, které se zaměřují na cíle programu BONUS. Tyto výzvy k předkládání návrhů se zaměří na nadnárodní projekty s více partnery, které podporují přiměřenou účast malých a středních podniků a zahrnují činnosti v oblasti výzkumu, technologického rozvoje, odborného vzdělávání a šíření výsledků. Projekty se vybírají v souladu se zásadami rovného zacházení, transparentnosti, nezávislého hodnocení, spolufinancování, neziskovosti, zákazu retroaktivity a zákazu kumulace finanční podpory s jinými zdroji Unie. Poskytování a vyplácení finanční podpory účastníkům programu BONUS probíhá podle společných pravidel, která jsou v souladu se sedmým rámcovým programem.
Článek 3
Podmínky pro poskytování finančního příspěvku Unie
1. Finanční příspěvek Unie pro strategickou fázi nepřesáhne částku 1,25 milionu EUR a v rámci tohoto limitu odpovídá příspěvku zúčastněných států. Závazek Unie poskytnout příspěvek pro strategickou fázi je podmíněn stejným závazkem zúčastněných států.
2. Finanční příspěvek Unie pro fázi provádění nepřesáhne částku 48,75 milionu EUR a v rámci tohoto limitu odpovídá příspěvku zúčastněných států. Tento strop lze zvýšit o jakoukoli částku zbývající po provedení strategické fáze. Během fáze provádění může být až 25 % příspěvku od zúčastněných států poskytnuto cestou věcného příspěvku ve formě infrastruktury.
3. Finanční příspěvek Unie pro fázi provádění závisí na:
a)
stanovení strategického plánu výzkumu, vytvoření platformy pro konzultace se zúčastněnými subjekty a stanovení podmínek provádění podle čl. 2 odst. 3 ze strany zúčastněných států, jakož i na pokroku dosaženém při plnění cílů a na konečných výsledcích uvedených v příloze I oddílu 2. Komise může v případě potřeby učinit doporučení za účelem zlepšení strategického plánu výzkumu;
b)
prokázání schopnosti BONUS EHZS realizovat program BONUS, včetně přijetí, přidělení a monitorování finančního příspěvku Unie v rámci nepřímého centralizovaného řízení v souladu s čl. 54 odst. 2 písm. c) a článkem 56 finančního nařízení a článkem 35, čl. 38 odst. 2 a článkem 41 nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002 a v souladu se zásadou řádného finančního řízení;
c)
udržování a uplatňování vhodného a účinného modelu řízení pro program BONUS v souladu s přílohou II;
d)
efektivním provádění činností týkajících se fáze provádění programu BONUS a stanovených v příloze I ze strany BONUS EHZS, což zahrnuje zveřejňování výzev k předkládání návrhů na udělování grantů;
e)
závazku každého zúčastněného státu podílet se na financování programu BONUS a skutečném uhrazení finančního příspěvku, především na financování účastníků projektů BONUS vybraných na základě výzev k předkládání návrhů;
f)
souladu s pravidly Unie pro poskytování státní podpory, především s pravidly stanovenými v rámci Unie pro státní podporu pro výzkum, vývoj a inovace (13);
g)
zajištění vysoké úrovně vědecké excelence, dodržování etických zásad v souladu s obecnými zásadami sedmého rámcového programu a dodržování zásad rovnosti žen a mužů a rovnosti pohlaví a zásady udržitelného rozvoje.
Článek 4
Účast Společného výzkumného střediska
1. Společné výzkumné středisko je způsobilé pro financování ze strany programu BONUS za stejných podmínek, jako jsou podmínky pro způsobilé subjekty zúčastněných států.
2. Vlastní zdroje Společného výzkumného střediska, na něž se nevztahuje financování z programu BONUS, se nepovažují za součást finančního příspěvku Unie ve smyslu článku 1.
Článek 5
Dohody mezi Unií a BONUS EHZS
1. Podrobná opatření týkající se řízení a kontroly finančních prostředků a ochrany finančních zájmů Unie během strategické fáze se stanoví v dohodě o grantu uzavřené mezi Komisí jménem Unie a BONUS EHZS v souladu s pravidly stanovenými v tomto rozhodnutí a v nařízení (ES) č. 1906/2006.
2. Podrobná opatření týkající se řízení a kontroly finančních prostředků a ochrany finančních zájmů Unie během fáze provádění se stanoví v dohodě o provádění a ročních finančních dohodách uzavřených mezi Komisí jménem Unie a BONUS EHZS.
Dohoda o provádění musí obsahovat zejména tato ustanovení:
a)
vymezení svěřených úkolů;
b)
ustanovení na ochranu finančních prostředků Unie;
c)
podmínky a podrobná opatření pro plnění úkolů, včetně pravidel financování a horních limitů financování použitelných u projektů programu BONUS a příslušná ustanovení pro vymezení odpovědnosti a provádění kontrol;
d)
pravidla pro podávání zpráv o plnění úkolů Komisi;
e)
podmínky pro ukončení plnění úkolů;
f)
podrobná pravidla pro kontroly prováděné Komisí;
g)
podmínky pro použití odděleného bankovního účtu a nakládání se získanými úroky;
h)
ustanovení zajišťující viditelnost opatření Unie ve vztahu k ostatním činnostem BONUS EHZS;
i)
závazek neprovádět žádnou činnost, která by mohla vést ke střetu zájmů ve smyslu čl. 52 odst. 2 finančního nařízení;
j)
ustanovení upravující práva duševního vlastnictví vyplývající z provádění programu BONUS podle článku 2;
k)
kritéria pro průběžná a závěrečná hodnocení, včetně kritérií uvedených v článku 13.
3. Komise uskuteční hodnocení BONUS EHZS předem (ex ante), aby získala důkaz o existenci a řádném fungování postupů a systémů uvedených v článku 56 finančního nařízení.
Článek 6
Úrok získaný z příspěvků
Úrok získaný z finančních příspěvků přidělených programu BONUS se považuje za příjem BONUS EHZS a přidělí se programu BONUS.
Článek 7
Snížení, neposkytnutí nebo ukončení finančního příspěvku Unie
Pokud není program BONUS prováděn, nebo je-li prováděn nepřiměřeně, částečně či opožděně, může Unie snížit, neposkytnout nebo ukončit svůj finanční příspěvek s přihlédnutím k pokroku v provádění programu BONUS.
Nepřispívají-li zúčastněné státy na financování programu BONUS, nebo přispívají-li pouze částečně či opožděně, může Unie snížit svůj finanční příspěvek s přihlédnutím k výši veřejných finančních prostředků přidělených zúčastněnými státy za podmínek stanovených v dohodě o grantu uvedené v čl. 5 odst. 1.
Článek 8
Ochrana finančních zájmů Unie zúčastněnými státy
Při provádění programu BONUS přijmou zúčastněné státy právní a správní předpisy nebo jiná opatření nezbytná na ochranu finančních zájmů Unie. Zúčastněné státy zejména přijmou nezbytná opatření, jež zajistí úplné zpětné získání veškerých částek, které náleží Unii, v souladu s finančním nařízením a nařízením (ES, Euratom) č. 2342/2002.
Článek 9
Kontrola prováděná Komisí a Účetním dvorem
Komise a Účetní dvůr Evropské unie mohou provádět veškeré kontroly a inspekce potřebné k zajištění řádné správy finančních prostředků Unie a k ochraně finančních zájmů Unie před podvody nebo nesrovnalostmi. Za tím účelem zúčastněné státy a BONUS EHZS poskytnou Komisi a Účetnímu dvoru veškeré příslušné doklady.
Článek 10
Vzájemné informování
Komise sděluje veškeré významné údaje Evropskému parlamentu, Radě a Účetnímu dvoru. Zúčastněné státy se vyzývají, aby poskytly Komisi prostřednictvím BONUS EHZS veškeré další informace, které si Evropský parlament, Rada nebo Účetní dvůr vyžádají ohledně finančního řízení BONUS EHZS, a to v souladu s celkovými požadavky na podávání zpráv stanovenými v článku 13.
Článek 11
Účast dalších členských států a přidružených zemí
K programu BONUS se může připojit jakýkoli členský stát a jakákoli země přidružená k sedmému rámcovému programu v souladu s kritérii stanovenými v čl. 3 odst. 1 a čl. 3 odst. 3 písm. e) a f). Pro účely tohoto rozhodnutí se členské státy a přidružené země, které se připojily k programu BONUS, považují za zúčastněné státy.
Článek 12
Účast dalších zemí
Zúčastněné státy a Komise mohou schválit účast jakékoli další země s výhradou kritérií stanovených v čl. 3 odst. 1 a čl. 3 odst. 3 písm. e) a f) za předpokladu, že je tato účast upravena v příslušné mezinárodní dohodě.
Zúčastněné státy a Komise stanoví podmínky, za kterých jsou právnické osoby usazené nebo se sídlem v této zemi způsobilé pro financování v rámci programu BONUS.
Článek 13
Podávání výročních zpráv a hodnocení
Komise zahrne zprávu o činnostech programu BONUS do výroční zprávy o sedmém rámcovém programu, která se předkládá Evropskému parlamentu a Radě podle článku 190 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Komise provede nejpozději do 31. prosince 2014 průběžné hodnocení programu BONUS. Toto hodnocení se týká pokroku dosaženého při plnění cílů stanovených v článku 2 a příloze I a musí obsahovat doporučení programu BONUS ohledně nejvhodnějších způsobů dalšího zlepšení integrace a zvýšení kvality a účinnosti provádění, včetně vědecké integrace, integrace řízení a financování, a dále posouzení toho, zda je výše finančních příspěvků zúčastněných států přiměřená vzhledem k možným potřebám vědeckých obcí v jednotlivých státech. Komise oznámí závěry průběžného hodnocení společně s vlastními připomínkami Evropskému parlamentu a Radě.
Po skončení účasti Unie na programu BONUS, ale nejpozději do 31. prosince 2017, provede Komise závěrečné hodnocení programu BONUS. Výsledky tohoto hodnocení předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě.
Článek 14
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 15
Určení
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Ve Štrasburku dne 22. září 2010.
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS Nr. 862/2010/ES
(2010. gada 22. septembris)
par Savienības dalību kopīgā Baltijas jūras pētniecības un attīstības programmā (BONUS), ko īsteno vairākas dalībvalstis
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 185. pantu un 188. panta otro daļu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),
tā kā:
(1)
Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1982/2006/EK (2006. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. līdz 2013. gads) (3) (“Septītā pamatprogramma”) ir paredzēta Kopienas dalība pētniecības un attīstības programmās, ko uzsākušas vairākas dalībvalstis, tostarp dalība struktūrās, kas izveidotas šo programmu izpildei Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (“EK līgums”) 169. panta izpratnē.
(2)
Padomes Lēmumā 2006/971/EK (2006. gada 19. decembris) par īpašo programmu “Sadarbība”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrāciju pasākumiem (2007-2013) (4), ir pausts atbalsts starptematiskai pieejai pētījumos, kas aptver vienu vai vairākas Septītās pamatprogrammas tēmas, un šajā sakarā kā viena no jomām, kur Kopiena var piedalīties valstu kopīgi īstenotās pētniecības programmās, ir izvirzīta EK līguma 169. panta ierosme Baltijas jūras kopīgas pētniecības jomā.
(3)
Baltijas jūras ekosistēma, kas ir daļēji noslēgta Eiropas iekšējā jūra, ir viena no lielākajām iesāļajām ūdenstilpēm pasaulē, un to nopietni ietekmējuši daudzi dabīgi faktori un antropogēni faktori - tādi kā Otrā pasaules kara laikā jūrā nogremdētu ķīmisko ieroču, piemēram, gāzu, piesārņojums un smago metālu savienojumu, organisko vielu, radioaktīvu vielu, kurināmās dīzeļdegvielas un petrolejas noplūžu piesārņojums. Arī lauksaimniecības attīstība Baltijas jūras sateces baseinā ir radījusi pārmērīgu mēslojuma un organisko vielu ieplūdi, kas veicina eitrofikāciju, un neendēmisku svešzemju organismu ieviešanu vidē. Zivju krājumu noplicināšana un klimata pārmaiņas izraisa sākotnējās bioloģiskās daudzveidības izzušanu. Minētie faktori, kā arī nepārtrauktā antropogēnā darbība, tostarp infrastruktūru projekti tieši Baltijas jūras krastā un tās sateces baseinā vai to tiešā tuvumā, un tūrisms, kas nodara kaitējumu videi, posta dabisko vidi. Minētie faktori ievērojami samazina Baltijas jūras spēju ilgtspējīgi nodrošināt produktus un pakalpojumus, no kuriem gan tieši, gan netieši ir atkarīga cilvēku labklājība sociālajā, kultūras un ekonomikas aspektā.
(4)
Eiropadome 2007. gada 14. decembrī pauda bažas par Baltijas jūras vides stāvokli, kā atspoguļots Komisijas 2009. gada 10. jūnija paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas Savienības stratēģiju Baltijas jūras reģionam. Turklāt Padome aicināja Komisiju attiecībā uz Baltijas jūras reģionu iesniegt priekšlikumu iniciatīvai saskaņā ar EK līguma 169. pantu.
(5)
Zinātnei būtu jāpievēršas šādiem jautājumiem un jāpalīdz rast risinājumus neatliekamām Baltijas jūras vides problēmām. Taču pašreizējās situācijas nopietnība prasa kvalitatīvā un kvantitatīvā ziņā palielināt Baltijas reģionā veikto pētījumu apmēru, izstrādājot un ieviešot pilnībā integrētu pieeju, kas ļauj racionalizēt un mērķtiecīgi orientēt visu robežvalstu attiecīgās pētniecības programmas, lai koordinēti, efektīvi un lietpratīgi risinātu sarežģītos un steidzamos jautājumus.
(6)
Patlaban vairākas valsts mēroga pētniecības un attīstības programmas vai pasākumi, ko dalībvalstis individuāli īsteno pētniecības un attīstības atbalstam Baltijas jūras reģionā, nav pietiekami koordinētas Savienības līmenī, lai sasniegtu kritisko masu, kas vajadzīga stratēģiskās pētniecības un attīstības jomās.
(7)
Turklāt esošās nozarspecifiskās pētniecības struktūras, kas veidojušās ilgā un vēsturiskā valstu politikas attīstības gaitā, ir dziļi iesakņojušās valstu pārvaldības sistēmā un neļauj izstrādāt un finansēt tādus daudzdisciplīnu, starpdisciplīnu un pārdisciplīnu vides pētījumus, kādi vajadzīgi, lai risinātu ar Baltijas jūru saistītās problēmas.
(8)
Kaut gan Baltijas jūras pētniecībā pastāv ilgas Baltijas jūras reģiona valstu un citu reģionu valstu sadarbības tradīcijas, līdz šim sadarbībai, lai optimāli izmantotu pētniecības potenciālu, ir trūcis pietiekamu finanšu resursu minēto valstu nevienlīdzīgās ekonomiskās situācijas un attīstības dēļ, kā arī valstu ļoti dažādo pētniecības programmu, pētījumu tematu un prioritāšu dēļ.
(9)
Komisija 2007. gada 11. jūnijā pieņemtajā darba programmā 2007.-2008. gadam īpašās programmas “Sadarbība” īstenošanai paredzēja finansiālu atbalstu BONUS ERA-NET un ERA-NET PLUS Baltijas jūras vides pētniecības jomā, lai stiprinātu Baltijas reģiona vides pētniecības finansēšanas aģentūru sadarbību un sekmētu pāreju uz kopīgas pētniecības un attīstības programmas īstenošanu Baltijas jūrā reģionā, pamatojoties uz EK līguma 169. pantu.
(10)
Kopumā BONUS ERA-NET un ERA-NET PLUS ir darbojušies labi, un tāpēc tagad ir svarīgi nodrošināt pētījumu nepārtrauktību, lai pievērstos samilzušajām vides problēmām.
(11)
Saskaņā ar Septītās pamatprogrammas pieeju un atziņām, kas gūtas, apspriežoties ar ieinteresētajām personām BONUS ERA-NET projekta satvarā, Baltijas reģionā ir vajadzīgas politikas virzītas pētniecības programmas.
(12)
Dānija, Vācija, Igaunija, Latvija, Lietuva, Polija, Somija un Zviedrija (“iesaistītās valstis”) ir vienojušās kopīgi īstenot kopējo Baltijas jūras pētniecības un attīstības programmu BONUS (“BONUS”). BONUS mērķis ir atbalstīt zinātnes attīstību un inovāciju, nodrošinot juridisko un organizatorisko struktūru, kas vajadzīga Baltijas jūras piekrastes valstu starptautiskai sadarbībai vides pētījumos Baltijas jūras reģionā.
(13)
Kaut gan BONUS lielākā uzmanība ir pievērsta vides pētniecībai, tā aptver vairākas saistītas Savienības pētniecības programmas par tādu antropogēnu darbību klāstu, kurām ir kopīga ietekme uz ekosistēmām, piemēram, zvejniecību, akvakultūru, lauksaimniecību, infrastruktūru (tostarp enerģētikas jomā), transportu, pētnieku sagatavošanu un mobilitāti, kā arī sociālekonomiskiem jautājumiem. BONUS ir būtiski svarīga vairākām Savienības politikas nostādnēm un direktīvām, tostarp Savienības stratēģijai Baltijas jūras reģionam; kopējai zivsaimniecības politikai; kopējai lauksaimniecības politikai; Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2000/60/EK (2000. gada 23. oktobris), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (5); Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2008/56/EK (2008. gada 17. jūnijs), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras stratēģijas pamatdirektīva) (6), kā arī Savienības starptautiskajām saistībām, piemēram, HELCOM Baltijas jūras rīcības plānam. Tādējādi no BONUS iegūs daudzas citas Savienības politikas jomas.
(14)
Lai palielinātu BONUS ietekmi, iesaistītās valstis ir piekritušas Savienības dalībai tajā.
(15)
BONUS būtu jāiekļauj stratēģiskais posms, kuram seko īstenošanas posms, lai nodrošinātu iespēju veikt plašu apspriešanos ar ieinteresētajām personām par stratēģiski virzītu pētniecības programmu, kas varētu apmierināt arī tās pētniecības vajadzības, kuras radīsies programmas īstenošanas gaitā. BONUS stratēģiskajā posmā papildus būtu jācenšas iesaistīt uz nozarēm orientētas finansēšanas aģentūras, lai vēl vairāk integrētu pētījumus, kuri vērsti uz galalietotāju vajadzībām vairākās nozarēs, un lai nodrošinātu rezultātu efektīvu izmantošanu dažādu ekonomikas nozaru politikā un resursu pārvaldības pasākumos.
(16)
Stratēģiskā posma beigās Komisijai būtu jāpārbauda, vai stratēģiskās pētniecības programma, ieinteresēto personu apspriešanās platformas un īstenošanas veidi ir izstrādāti, lai varētu veikt BONUS īstenošanas posmu. Komisija var attiecīgā gadījumā iesniegt ieteikumus stratēģiskās pētniecības programmas uzlabošanai. Pārejai uz īstenošanas posmu vajadzētu būt nemanāmai un bez kavēšanās.
(17)
Iesaistītās valstis ir vienojušās ieguldīt BONUS EUR 50 miljonus. Būtu jāatļauj veikt ieguldījumus natūrā, kas izpaužas kā infrastruktūras pieejamība un izmantošana (“infrastruktūras ieguldījums natūrā”), ar nosacījumu, ka tie neveido nozīmīgu daļu no kopējā ieguldījuma. Būtu jānovērtē to vērtība un lietderīgums BONUS projektu īstenošanā.
(18)
Savienības dalība BONUS visā tās darbības laikā nedrīkstētu pārsniegt EUR 50 miljonus, un tai būtu jāatbilst iesaistīto valstu ieguldījumam, lai palielinātu to ieinteresētību BONUS kopīgā īstenošanā. Savienības finansiālā ieguldījuma lielākā daļa būtu jāpiešķir īstenošanas posmā. Būtu jānosaka maksimālais ieguldījumu apjoms katram posmam. Īstenošanas posma maksimālais apjoms būtu jāpalielina par summu, kas atlikusi pēc stratēģiskā posma īstenošanas.
(19)
Lai kopīgi īstenotu BONUS, ir vajadzīga īpaši izveidota īstenošanas struktūra, kā paredzēts Lēmumā 2006/971/EK. Iesaistītās valstis ir vienojušās par šādu īpaši izveidotu īstenošanas struktūru un izveidojušas Baltijas jūras valstu zinātni finansējošo organizāciju tīklu (“BONUS EEIG”), lai tas īstenotu BONUS. BONUS EEIG vajadzētu būt Savienības finansiālā ieguldījuma saņēmējam. Lai gan iesaistītajām valstīm tiek atgādināts, cik būtisks ir reāla kopējā fonda princips, katra iesaistītā valsts saskaņā ar BONUS kopīgajiem finansēšanas noteikumiem un procedūrām pieņems lēmumu par to, vai tā pati pārvaldīs savu ieguldījumu vai arī tās ieguldījumu pārvaldīs BONUS EEIG. BONUS EEIG būtu jānodrošina arī tas, lai BONUS īstenošanā tiktu ievērots pareizas finanšu pārvaldības princips.
(20)
Savienības finansiālā ieguldījuma piešķiršanas priekšnosacījumam vajadzētu būt iesaistīto valstu kompetento valsts iestāžu oficiālām saistībām un tām noteikto finansiālo ieguldījumu veikšanai.
(21)
Kā nosacījums stratēģiskajam posmam atvēlētā Savienības ieguldījuma izmaksāšanai būtu jāparedz dotāciju nolīgums, kuru noslēdz starp Komisiju, kas pārstāv Savienību, un BONUS EEIG un kurš būtu jāreglamentē ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1906/2006 (2006. gada 18. decembris), ar ko paredz noteikumus uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalībai Septītās pamatprogrammas darbībās un pētījumu rezultātu izplatīšanai (2007. līdz 2013. gads) (7), lai sekmētu un vienkāršotu tā pārvaldību.
(22)
Kā nosacījums īstenošanas posmam atvēlētā Savienības ieguldījuma izmaksāšanai būtu jāparedz īstenošanas nolīgums, kuru noslēdz starp Komisiju, kas pārstāv Savienību, un BONUS EEIG un kurā ietver sīki izstrādātus Savienības finansiālā ieguldījuma izmantošanas noteikumus. Šai Savienības finansiālā ieguldījuma daļai būtu jāparedz netieša centralizēta pārvaldība saskaņā ar 54. panta 2. punkta c) apakšpunktu un 56. pantu Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (8) (“Finanšu regula”), un 35. pantu, 38. panta 2. punktu un 41. pantu Komisijas Regulā (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 (2002. gada 23. decembris), ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (9).
(23)
Visi procenti, kas uzkrājas no ieguldījumiem BONUS EEIG, būtu jāuzskata par tās ieņēmumiem un jānovirza BONUS īstenošanai.
(24)
Lai aizsargātu Savienības finanšu intereses, tai vajadzētu būt tiesībām samazināt, apturēt vai izbeigt savu finansiālo ieguldījumu, ievērojot noteikumus, kas izklāstīti nolīgumos, ko paredzēts slēgt starp Savienību un BONUS EEIG, ja BONUS netiek īstenota vai tiek īstenota nepienācīgi, daļēji vai novēloti vai ja iesaistītās valstis neveic ieguldījumu BONUS finansēšanā vai arī veic to daļēji vai novēloti.
(25)
Lai faktiski īstenotu BONUS, īstenošanas posmā būtu jāpiešķir finansiāls atbalsts BONUS projektu dalībniekiem, kas īpaši izveidotās īstenošanas struktūras pārraudzībā centralizēti izvēlēti pēc uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus. Šā finanšu atbalsta piešķiršanai un izmaksāšanai BONUS dalībniekiem vajadzētu būt pārredzamai, nebirokrātiskai un būtu jāatbilst vispārējiem noteikumiem saskaņā ar Septīto pamatprogrammu.
(26)
Kaut gan Kopīgais pētniecības centrs ir Komisijas struktūrvienība, tā institūtiem tomēr ir pētniecības resursi, kas ir saistīti ar BONUS un varētu veicināt tās īstenošanu. Tāpēc ir lietderīgi definēt Kopīgā pētniecības centra lomu attiecībā uz tā tiesībām saņemt finansējumu.
(27)
Lai garantētu vienlīdzīgu attieksmi, priekšlikumu izvērtēšanā būtu jāievēro tie paši principi, kas piemērojami saskaņā ar Septīto pamatprogrammu iesniegtajiem priekšlikumiem. Tāpēc priekšlikumu izvērtēšana būtu jāveic centralizēti BONUS EEIG atbildībā, un tas būtu jādara neatkarīgiem ekspertiem, kas labi pārzina vietējos apstākļus, pamatojoties uz pārskatāmiem un kopējiem kritērijiem, un finansējums būtu jāpiešķir atbilstīgi centralizēti apstiprinātam sarindojuma sarakstam. Sarindojums un prioritārā secība būtu jāapstiprina BONUS EEIG, stingri ievērojot neatkarīgās izvērtēšanas rezultātus, kam vajadzētu būt saistošiem.
(28)
Ikvienai dalībvalstij un ikvienai Septītās pamatprogrammas asociētajai valstij vajadzētu būt tiesīgai iesaistīties BONUS.
(29)
Saskaņā ar Septītās pamatprogrammas mērķiem jebkurām citām valstīm, jo īpaši Baltijas jūras piekrastes vai sateces baseina valstīm, vajadzētu būt iespējai piedalīties BONUS, ja šādu dalību paredz attiecīgais starptautiskais nolīgums un ja tai piekrīt gan Komisija, gan iesaistītās valstis. Saskaņā ar Septīto pamatprogrammu Savienībai vajadzētu būt tiesībām saskaņā ar šo lēmumu vienoties par nosacījumiem, ar kādiem veic tās finansiālo ieguldījumu BONUS attiecībā uz citu valstu dalību minētajā programmā.
(30)
Būtu jāveic atbilstīgi pasākumi, lai nepieļautu nelikumības un krāpšanu, kā arī pasākumi, lai atgūtu zaudētos, nepamatoti izmaksātos vai nepareizi izlietotos līdzekļus saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (10), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (11), un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (12).
(31)
Saskaņā ar BONUS veiktajās pētniecības darbībās būtu jāievēro ētikas principi saskaņā ar Septītās pamatprogrammas vispārīgajiem principiem, kā arī jāievēro dzimumu līdztiesības integrētās pieejas un dzimumu līdztiesības principi un ilgtspējīgas attīstības princips.
(32)
Ņemot vērā starpposma izvērtēšanu, ko veic Komisija, kurai palīdz neatkarīgi eksperti ar labām zināšanām par vietējiem apstākļiem, Komisijai būtu jānovērtē BONUS īstenošanas kvalitāte un efektivitāte un panākumi izvirzīto mērķu sasniegšanā un jāveic nobeiguma izvērtēšana.
(33)
BONUS dalībniekiem būtu jāpaziņo un jāizplata pētījumu rezultāti, jo īpaši citiem līdzīgiem reģionāliem jūras pētniecības projektiem, un jādara informācija publiski pieejama.
(34)
Sekmīgā to projektu īstenošana, kuri jau ir veikti BONUS ERA-NET un BONUS ERA-NET PLUS, atklāja Baltijas jūras katastrofālo stāvokli. Tāpēc būtu jāturpina Baltijas jūras vides stāvokļa pētniecība,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Savienības finansiālais ieguldījums
1. Savienības finansiālo ieguldījumu kopīgajā Baltijas jūras pētniecības un attīstības programmā BONUS (“BONUS”), ko kopīgi īsteno Dānija, Vācija, Igaunija, Latvija, Lietuva, Polija, Somija un Zviedrija (“iesaistītās valstis”), nodrošina saskaņā ar šajā lēmumā paredzētajiem nosacījumiem.
2. Savienība visā BONUS darbības laikā veic finansiālu ieguldījumu, kas nepārsniedz EUR 50 miljonus saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1906/2006 stratēģiskajā posmā un saskaņā ar Finanšu regulas 54. panta 2. punkta c) apakšpunktu īstenošanas posmā. Savienības finansiālais ieguldījums šā maksimālā apjoma robežās ir līdzvērtīgs iesaistīto valstu ieguldījumam.
3. Savienības finansiālo ieguldījumu kopīgi maksā no budžeta apropriācijām, kas atvēlētas visām attiecīgajām īpašās programmas “Sadarbība” tēmām.
2. pants
BONUS īstenošana
1. BONUS īsteno Baltijas jūras valstu zinātni finansējošo organizāciju tīkls (“BONUS EEIG”).
2. BONUS īsteno divos posmos saskaņā ar I pielikumu, proti, stratēģiskajā posmā, kam seko īstenošanas posms.
3. BONUS stratēģiskā posma ilgums nepārsniedz 18 mēnešus. Tas ir paredzēts kā sagatavošanās īstenošanas posmam. Stratēģiskajā posmā BONUS EEIG izpilda šādus uzdevumus:
a)
stratēģiskās pētniecības programmas sagatavošana - BONUS zinātniskā satura izstrāde atbilstīgi Septītajā pamatprogrammā izklāstītajiem mērķiem, pievēršot uzmanību uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus;
b)
ieinteresēto personu apspriešanās platformu izveide ar mērķi stiprināt un institucionalizēt visas attiecīgās nozares pārstāvošo ieinteresēto personu iesaistīšanos;
c)
īstenošanas kārtības sagatavošana, tostarp juridisko un finanšu noteikumu un procedūru izstrāde, kā arī to noteikumu sagatavošana, kas reglamentē no BONUS darbībām izrietošā intelektuālā īpašuma tiesības, cilvēkresursus un saziņas aspektus.
4. Īstenošanas posma ilgums ir vismaz pieci gadi. Īstenošanas posmā publicē uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus ar mērķi finansēt projektus, kuri atbilst BONUS mērķiem. Šie uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus ir vērsti uz starptautiskiem, vairāku partneru īstenotiem projektiem, lai mudinātu uz mazo un vidējo uzņēmumu pienācīgu dalību, un ietver pētniecības, tehnoloģiju attīstības, mācību un rezultātu izplatīšanas pasākumus. Projektus izvēlas saskaņā ar vienlīdzīgas attieksmes, pārredzamības, neatkarīgas izvērtēšanas, līdzfinansējuma, bezpeļņas, retroaktīvas nepiemērošanas principiem un principu, ka finansējums netiek apvienots ar līdzekļiem no citiem Savienības finansējuma avotiem. Finansējuma piešķiršana un izmaksāšana BONUS dalībniekiem notiek saskaņā ar vispārējiem noteikumiem atbilstoši Septītajai pamatprogrammai.
3. pants
Nosacījumi Savienības finansiālā ieguldījuma piešķiršanai
1. Savienības finansiālais ieguldījums stratēģiskajā posmā nepārsniedz EUR 1,25 miljonus un šīs summas robežās atbilst iesaistīto valstu ieguldījumam. Savienība apņemas ieguldīt līdzekļus stratēģiskajā posmā ar nosacījumu, ka līdzvērtīgu ieguldījumu apņemas veikt iesaistītās valstis.
2. Savienības finansiālais ieguldījums īstenošanas posmā nepārsniedz EUR 48,75 miljonus un šīs summas robežās atbilst iesaistīto valstu ieguldījumam. Šo maksimālo apjomu var palielināt par summu, kas atlikusi pēc stratēģiskā posma īstenošanas. Īstenošanas posmā līdz 25 % iesaistīto valstu ieguldījuma var būt infrastruktūras ieguldījums natūrā.
3. Savienības finansiālais ieguldījums īstenošanas posmā ir atkarīgs no tā, vai:
a)
iesaistītās valstis ir izstrādājušas stratēģiskās pētniecības programmu, ieinteresēto personu apspriešanās platformas un īstenošanas veidus, kas minēti 2. panta 3. punktā, kā arī guvušas panākumus I pielikuma 2. iedaļā izvirzīto mērķu sasniegšanā. Komisija var attiecīgā gadījumā iesniegt ieteikumus stratēģiskās pētniecības programmas uzlabošanai;
b)
BONUS EEIG ir pierādījis spēju īstenot BONUS, tostarp veikt Savienības finansiālā ieguldījuma saņemšanu, sadali un uzraudzību ar netiešu centralizētu pārvaldību saskaņā ar Finanšu regulas 54. panta 2. punkta c) apakšpunktu un 56. pantu, Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 35. pantu, 38. panta 2. punktu un 41. pantu un saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu;
c)
saskaņā ar II pielikumu tiek izveidots un īstenots piemērots un efektīvs BONUS pārvaldības modelis;
d)
BONUS EEIG ir faktiski izpildījis ar BONUS īstenošanas posmu saistītos pasākumus, kas izklāstīti I pielikumā, tostarp izsludinājis uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus dotāciju saņemšanai;
e)
visas iesaistītās valstis ir uzņēmušās saistības dot savu ieguldījumu programmas BONUS finansēšanā un veikt efektīvu sava finanšu ieguldījuma maksājumu, īpaši to BONUS projektu dalībnieku finansēšanu, kurus izvēlējās saskaņā ar uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus;
f)
ir panākta atbilstība Savienībā spēkā esošajiem valsts atbalsta noteikumiem, un jo īpaši Kopienas nostādnēm par valsts atbalstu pētniecībai, attīstībai un inovācijai (13);
g)
ir nodrošināta augsta līmeņa zinātniskā izcilība un ētikas principu ievērošana saskaņā ar Septītās pamatprogrammas vispārīgajiem principiem, kā arī dzimumu līdztiesības integrētās pieejas un dzimumu līdztiesības principu un ilgtspējīgas attīstības principa ievērošana.
4. pants
Kopīgā pētniecības centra dalība
1. Kopīgais pētniecības centrs ir tiesīgs saņemt BONUS finansējumu ar tādiem pašiem noteikumiem, ar kādiem to saņem iesaistīto valstu tiesību subjekti.
2. Kopīgā pētniecības centra pašu resursus, kas netiek segti ar BONUS piešķirto finansējumu, neuzskata par Savienības finansiālā ieguldījuma daļu 1. panta izpratnē.
5. pants
Nolīgumi starp Savienību un BONUS EEIG
1. Sīki izstrādātus noteikumus līdzekļu pārvaldībai un kontrolei, kā arī Savienības finanšu interešu aizsardzībai stratēģiskajā posmā nosaka dotāciju nolīgumā, ko Komisija Savienības vārdā noslēdz ar BONUS EEIG saskaņā ar šajā lēmumā un Regulā (EK) Nr. 1906/2006 izklāstītajiem noteikumiem.
2. Sīki izstrādātus noteikumus līdzekļu pārvaldībai un kontrolei, kā arī Savienības finanšu interešu aizsardzībai īstenošanas posmā nosaka īstenošanas nolīgumā un gada finansēšanas nolīgumos, kas Komisijai Savienības vārdā jānoslēdz ar BONUS EEIG.
Īstenošanas nolīgumā jo īpaši ir paredzēts turpmāk norādītais:
a)
deleģēto uzdevumu definēšana;
b)
noteikums Savienības līdzekļu aizsardzībai;
c)
nosacījumi un sīki izstrādāti noteikumi uzdevumu izpildei, tostarp BONUS projektu finansēšanas noteikumi un maksimālais finansējuma apjoms, attiecīgi noteikumi par atbildības norobežošanu un kontroles īstenošanu;
d)
noteikumi par ziņošanu Komisijai par to, kā tiek pildīti uzdevumi;
e)
nosacījumi, saskaņā ar kuriem uzdevumu izpilde beidzas;
f)
sīki izstrādāti noteikumi par Komisijas veiktu pārbaudi;
g)
nosacījumi par atsevišķu bankas kontu izmantošanu un iegūto procentu izmantošanu;
h)
noteikumi, kas nodrošina Savienības darbības pamanāmību saistībā ar citām BONUS EEIG darbībām;
i)
pienākumi atturēties no jebkuras darbības, kas var radīt interešu konfliktu Finanšu regulas 52. panta 2. punkta nozīmē;
j)
noteikumi, kuri reglamentē tiesības uz intelektuālo īpašumu, kas radies BONUS īstenošanas gaitā, kā minēts 2. pantā;
k)
kritēriji, kas jāizmanto, veicot starpposma un nobeiguma izvērtēšanu, tostarp 13. pantā minēto izvērtēšanu.
3. Komisija veic BONUS EEIG provizorisko izvērtēšanu, lai iegūtu pierādījumus par to, ka ir izveidotas un pareizi darbojas Finanšu regulas 56. pantā minētās procedūras un sistēmas.
6. pants
Procenti, kas radušies no ieguldījumiem
Procentus, kas uzkrāti no BONUS atvēlētajiem finansiālajiem ieguldījumiem, uzskata par BONUS EEIG ieņēmumiem un novirza BONUS.
7. pants
Savienības finansiālā ieguldījuma samazināšana, izmaksas apturēšana vai izbeigšana
Ja BONUS netiek īstenota vai tiek īstenota nepienācīgi, daļēji vai novēloti, Savienība var samazināt, apturēt vai izbeigt savu finansiālo ieguldījumu, ņemot vērā BONUS īstenošanas norisi.
Ja iesaistītās valstis neveic ieguldījumu BONUS finansējumā vai veic to tikai daļēji vai novēloti, Savienība var samazināt savu finansiālo ieguldījumu, ņemot vērā publiskā finansējuma summu, ko iesaistītās valstis piešķīrušas saskaņā ar 5. panta 1. punktā minētā dotāciju nolīguma noteikumiem.
8. pants
Savienības finanšu interešu aizsardzība, ko veic iesaistītās valstis
Īstenojot BONUS, iesaistītās valstis veic likumdošanas, regulatīvos, administratīvos vai citus vajadzīgos pasākumus, lai aizsargātu Savienības finanšu intereses. Iesaistītās valstis jo īpaši veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu visu Savienībai piekritīgo summu pilnīgu atgūšanu saskaņā ar Finanšu regulu un Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002.
9. pants
Komisijas un Revīzijas palātas veikta kontrole
Komisija un Eiropas Savienības Revīzijas palāta ir tiesīgas veikt visas vajadzīgās pārbaudes un inspekcijas, lai nodrošinātu Savienības līdzekļu pienācīgu pārvaldību un aizsargātu Savienības finanšu intereses pret jebkuru krāpšanu vai nelikumībām. Tādēļ iesaistītās valstis un BONUS EEIG dara Komisijai un Revīzijas palātai pieejamus visus attiecīgos dokumentus.
10. pants
Savstarpēja informēšana
Komisija sniedz visu attiecīgo informāciju Eiropas Parlamentam, Padomei un Revīzijas palātai. Iesaistītās valstis ir aicinātas ar BONUS EEIG starpniecību sniegt Komisijai jebkuru papildinformāciju, ko par BONUS EEIG finanšu pārvaldību pieprasa Eiropas Parlaments, Padome vai Revīzijas palāta un kas atbilst 13. pantā izklāstītajām vispārējām ziņošanas prasībām.
11. pants
Citu dalībvalstu un asociēto valstu dalība
Jebkura dalībvalsts un Septītās pamatprogrammas asociētā valsts drīkst pievienoties BONUS saskaņā ar kritērijiem, kas izklāstīti 3. panta 1. punktā un 3. panta 3. punkta e) un f) apakšpunktā. Dalībvalstis un asociētās valstis, kuras pievienojušās BONUS, šajā lēmumā tiek uzskatītas par iesaistītajām valstīm.
12. pants
Citu valstu dalība
Iesaistītās valstis un Komisija var vienoties par jebkuras citas valsts dalību, ievērojot 3. panta 1. punktā un 3. panta 3. punkta e) un f) apakšpunktā izklāstītos kritērijus, ja šāda dalība ir paredzēta attiecīgajā starptautiskajā nolīgumā.
Iesaistītās valstis un Komisija paredz nosacījumus, ar kuriem struktūras, kas veic uzņēmējdarbību šādā valstī vai ir tās rezidenti, ir atbilstīgas BONUS finansējumam.
13. pants
Gada ziņojumi un izvērtēšana
Gada ziņojumā par Septīto pamatprogrammu, ko iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 190. pantu, Komisija ietver ziņojumu par BONUS pasākumiem.
Komisija ne vēlāk kā 2014. gada 31. decembrī veic BONUS starpposma izvērtēšanu. Šajā izvērtēšanā izskata panākumus 2. pantā un I pielikumā izklāstīto mērķu sasniegšanā, kā arī BONUS ieteikumus par piemērotākajiem veidiem, kā turpmāk palielināt integrāciju un īstenošanas kvalitāti un efektivitāti, tostarp zinātnisko, pārvaldības un finansiālo integrāciju, un to, vai iesaistīto valstu finansiālais ieguldījums ir piemērots, ņemot vērā valstu pētnieku aprindu potenciālās vajadzības. Komisija paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei savas starpposma izvērtēšanas secinājumus, kam pievieno savus apsvērumus.
Beidzoties Savienības dalībai BONUS, bet ne vēlāk kā 2017. gada 31. decembrī, Komisija veic BONUS nobeiguma izvērtēšanu. Nobeiguma izvērtēšanas rezultātus Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei.
14. pants
Stāšanās spēkā
Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
15. pants
Adresāti
Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.
Strasbūrā, 2010. gada 22. septembrī