ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY
ze dne 31. prosince 2010
o splacení základního kapitálu, převodu devizových rezerv a příspěvcích na rezervní fondy a rezervy Evropské centrální banky ze strany Eesti Pank
(ECB/2010/34)
(2011/23/EU)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“), a zejména na články 30.1, 30.3, 48.1 a 48.2 tohoto statutu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle článku 1 rozhodnutí Rady 2010/416/EU ze dne 13. července 2010 v souladu s čl. 140 odst. 2 Smlouvy o přijetí eura Estonskem ke dni 1. ledna 2011 (1) Estonsko splňuje podmínky nezbytné pro přijetí eura a výjimka v jeho prospěch uvedená v článku 4 aktu o přistoupení z roku 2003 (2) se s účinkem od 1. ledna 2011 zrušuje.
(2)
Článek 48.1 statutu ESCB stanoví, že národní centrální banka členského státu, na který se přestala vztahovat výjimka, je povinna splatit svůj upsaný podíl na základním kapitálu Evropské centrální banky (ECB) ve stejném rozsahu jako národní centrální banky ostatních členských států, jejichž měnou je euro. Podle článku 2 rozhodnutí ECB/2008/23 ze dne 12. prosince 2008 o procentních podílech národních centrálních bank v klíči pro upisování základního kapitálu Evropské centrální banky (3) činí vážený podíl Eesti Pank v klíči pro upisování základního kapitálu ECB 0,1790 %. Eesti Pank již splatila část svého podílu na upsaném základním kapitálu ECB v souladu s článkem 1 rozhodnutí ECB/2010/28 ze dne 13. prosince 2010 o splacení základního kapitálu Evropské centrální banky národními centrálními bankami zemí mimo eurozónu (4).
(3)
Podle článku 1 rozhodnutí ECB/2010/26 ze dne 13. prosince 2010 o zvýšení základního kapitálu Evropské centrální banky (5) se s účinkem od 29. prosince 2010 zvyšuje základní kapitál ECB o 5 miliard EUR z 5 760 652 402,58 EUR na 10 760 652 402,58 EUR. Podle článku 1 rozhodnutí ECB/2010/27 ze dne 13. prosince 2010 o splacení zvýšeného základního kapitálu Evropské centrální banky národními centrálními bankami členských států, jejichž měnou je euro (6), má být zvýšený základní kapitál splacen ve třech stejných ročních splátkách.
(4)
Eesti Pank by tedy měla splatit zbývající část svého podílu na upsaném základním kapitálu ECB ve výši 18 539 259,01 EUR takto: 3. ledna 2011 částku 9 589 259,01 EUR, která je výsledkem násobku upsaného základního kapitálu ECB k 28. prosinci 2010 (5 760 652 402,58 EUR) a váženého podílu Eesti Pank v klíči pro upisování základního kapitálu (0,1790 %) po odečtení části jejího podílu na upsaném základním kapitálu ECB, která byla již splacena v souladu s rozhodnutím ECB/2010/27, a dále částku 8 950 000,00 EUR, která je výsledkem násobku částky, o kterou se zvyšuje upsaný základní kapitál ECB (5 miliard EUR), a váženého podílu Eesti Pank v klíči pro upisování základního kapitálu. Eesti Pank by měla částku 8 950 000,00 EUR uhradit ve třech stejných splátkách. První splátka má být uhrazena spolu s částkou 9 589 259,01 EUR a další dvě splátky, každá ve výši 2 983 333,33 EUR, dva pracovní dny před posledním provozním dnem TARGET2 v roce 2011 a 2012.
(5)
Článek 48.1 ve spojení s článkem 30.1 statutu ESCB stanoví, že národní centrální banka členského státu, na který se přestala vztahovat výjimka, je též povinna převést na ECB devizové rezervy. Podle článku 48.1 statutu ESCB se výše těchto převodů určuje násobkem hodnoty devizových rezerv, které již byly v souladu s článkem 30.1 statutu ESCB převedeny na ECB, vyjádřené v eurech podle platných směnných kurzů, a poměru mezi počtem podílů upsaných dotyčnou národní centrální bankou a počtem podílů již splacených národními centrálními bankami ostatních členských států, jejichž měnou je euro. Při určování „devizových rezerv, které již byly v souladu s článkem 30.1 převedeny na ECB“, je třeba náležitě zohlednit předchozí úpravy klíče pro upisování základního kapitálu ECB (7) podle článku 29.3 statutu ESCB a rozšíření klíče pro upisování základního kapitálu ECB podle článku 48.3 statutu ESCB (8). Podle rozhodnutí ECB/2008/27 ze dne 12. prosince 2008 o opatřeních nezbytných pro příspěvek na souhrnnou hodnotu kapitálu Evropské centrální banky a pro úpravu pohledávek národních centrálních bank ve výši převedených devizových rezerv (9) proto činí hodnota devizových rezerv, které již byly podle článku 30.1 statutu ESCB převedeny na ECB, vyjádřená v eurech, 145 853 596,60 EUR.
(6)
Devizové rezervy, které má Eesti Pank převést, by měly být v japonských jenech a zlatě anebo by měly být v japonských jenech a zlatě denominovány.
(7)
Článek 30.3 statutu ESCB stanoví, že ECB je povinna připsat ve prospěch každé národní centrální banky členského státu, jehož měnou je euro, pohledávku ve výši devizových rezerv, jež tato národní centrální banka převedla na ECB. Ustanovení o denominaci a úročení pohledávek, které již byly připsány ve prospěch národních centrálních bank členských států, jejichž měnou je euro (10), by se měla vztahovat též na denominaci a úročení pohledávek Eesti Pank.
(8)
Článek 48.2 statutu ESCB stanoví, že národní centrální banka členského státu, na který se přestala vztahovat výjimka, je povinna přispívat do rezervních fondů ECB a do rezerv rovnocenných rezervním fondům a na částku, jež má být ještě vyčleněna na rezervní fondy a rezervy odpovídající zůstatku účtu zisků a ztrát k 31. prosinci roku, který předcházel roku zrušení výjimky. Výše tohoto příspěvku se určuje podle článku 48.2 statutu ESCB.
(9)
Analogicky k článku 3.5 jednacího řádu Evropské centrální banky (11) měl guvernér Eesti Pank možnost vznést připomínky k tomuto rozhodnutí před jeho přijetím,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumí:
a)
„devizovými rezervami“ zlato nebo hotovost;
b)
„zlatem“ troyské unce ryzího zlata ve formě zlatých cihel (London Good Delivery) podle standardů London Bullion Market Association;
c)
„hotovostí“ zákonná měna Japonska (japonský jen).
Článek 2
Výše a způsob splacení základního kapitálu
1. Eesti Pank splatí zbývající část svého podílu na upsaném základním kapitálu ECB, která činí 18 539 259,01 EUR.
2. Eesti Pank uhradí ECB dne 3. ledna 2011 první splátku ve výši 12 572 592,35 EUR zvláštním převodem prostřednictvím transevropského expresního automatizovaného systému zúčtování plateb v reálném čase (TARGET2). Eesti Pank uhradí dvě další splátky, každou ve výši 2 983 333,33 EUR, dva pracovní dny před posledním provozním dnem TARGET2 v roce 2011 a 2012.
3. Eesti Pank uhradí ECB dne 3. ledna 2011 zvláštním převodem prostřednictvím TARGET2 úrok z částky splatné ECB podle odstavce 2 první věty přirostlý za dny 1. a 2. ledna 2011. Tento úrok se vypočítá za každý den s použitím metody výpočtu skutečný počet dnů/360, pomocí sazby rovnající se mezní úrokové sazbě, kterou Eurosystém použil při své poslední hlavní refinanční operaci.
Článek 3
Převod devizových rezerv
1. S účinkem od 1. ledna 2011 a v souladu s tímto článkem a opatřeními přijatými na jeho základě převede Eesti Pank na ECB částku devizových rezerv denominovaných v japonských jenech a zlatě rovnající se částce 145 853 596,60 EUR takto:
Částka japonských jenů v hotovosti vyjádřená v eurech
Hodnota zlata vyjádřená v eurech
Celková částka vyjádřená v eurech
123 975 557,11
21 878 039,49
145 853 596,60
2. Částka devizových rezerv vyjádřená v eurech, kterou má Eesti Pank převést podle odstavce 1, se vypočte na základě směnných kurzů mezi eurem a japonským jenem stanovených v rámci 24hodinového písemného konzultačního řízení mezi Eurosystémem a Eesti Pank dne 31. prosince 2010 a v případě zlata na základě ceny v amerických dolarech za troyskou unci ryzího zlata stanovené v rámci určování ceny zlata v Londýně (London gold fixing) v 10:30 londýnského času dne 31. prosince 2010.
3. ECB potvrdí Eesti Pank co možná nejdříve částku vypočtenou podle odstavce 2.
4. Eesti Pank převede na ECB japonské jeny v hotovosti.
5. Převod hotovosti se uskuteční na účty, které určí ECB. Dnem vypořádání pro převod hotovosti na ECB je 4. leden 2011. Eesti Pank udělí pokyny k uskutečnění tohoto převodu na ECB.
6. Hodnota zlata, které Eesti Pank převádí na ECB v souladu s odstavcem 1, se co nejvíce blíží částce 21 878 039,49 EUR, avšak tuto částku nepřesáhne.
7. Eesti Pank převede zlato uvedené v odstavci 1 v neinvestované podobě na účty a místa, které určí ECB. Dnem vypořádání pro převod zlata na ECB je 6. leden 2011. Eesti Pank udělí pokyny k uskutečnění tohoto převodu na ECB.
8. Převede-li Eesti Pank zlato na ECB v hodnotě nižší, než je částka stanovená v odstavci 1, převede 6. ledna 2011 částku hotovosti v japonských jenech odpovídající výslednému rozdílu na účet ECB, který určí ECB. Tato hotovost v japonských jenech netvoří součást devizových rezerv denominovaných v japonských jenech, které Eesti Pank převádí na ECB v souladu s levým sloupcem tabulky uvedené v odstavci 1.
9. Případný rozdíl mezi celkovou částkou vyjádřenou v eurech, která je uvedena v odstavci 1, a částkou uvedenou v čl. 4 odst. 1 se vyrovná v souladu s dohodou ze dne 31. prosince 2010 mezi Eesti Pank a Evropskou centrální bankou o pohledávce připsané Evropskou centrální bankou ve prospěch Eesti Pank podle článku 30.3 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (12).
Článek 4
Denominace, úročení a splatnost pohledávek ve výši příspěvků
1. S účinkem od 1. ledna 2011 a za podmínek úpravy týkající se dnů vypořádání převodů devizových rezerv v článku 3 připíše ECB ve prospěch Eesti Pank pohledávku denominovanou v eurech ve výši celkové částky jejího příspěvku na devizové rezervy vyjádřené v eurech. Tato pohledávka činí 103 115 678,01 EUR.
2. Pohledávka, kterou ECB připíše ve prospěch Eesti Pank, se úročí ode dne vypořádání. Úrok se vypočítá za každý den s použitím metody výpočtu skutečný počet dnů/360, pomocí sazby rovnající se 85 % mezní úrokové sazby, kterou Eurosystém použil při své poslední hlavní refinanční operaci.
3. Pohledávka se úročí na konci každého účetního roku. ECB čtvrtletně informuje Eesti Pank o souhrnné částce.
4. Pohledávka se nesplácí.
Článek 5
Příspěvky na rezervní fondy a rezervy ECB
1. S účinkem od 1. ledna 2011 a v souladu s čl. 3 odstavci 5 a 6 přispívá Eesti Pank do rezervních fondů ECB a do rezerv rovnocenných rezervním fondům a na částku, jež má být ještě vyčleněna na rezervní fondy a rezervy odpovídající zůstatku účtu zisků a ztrát k 31. prosinci 2010.
2. Výše příspěvku Eesti Pank se určuje podle článku 48.2 statutu ESCB. Odkazy v článku 48.2 na „počet podílů upsaných dotyčnou centrální bankou“ a na „počet podílů již splacených ostatními centrálními bankami“ se vztahují na vážený podíl Eesti Pank a vážené podíly národních centrálních bank ostatních členských států, jejichž měnou je euro, v klíči pro upisování základního kapitálu ECB podle rozhodnutí ECB/2008/23.
3. Pro účely odstavce 1 zahrnují pojmy „rezervní fondy ECB“ a „rezervy rovnocenné rezervním fondům“ všeobecný rezervní fond ECB, zůstatky na účtech přecenění a rezervy na krytí kurzového, úrokového a úvěrového rizika, rizika tržních cen a rizika souvisejícího s cenou zlata.
4. ECB vypočítá a potvrdí Eesti Pank výši jejího příspěvku podle odstavce 1 nejpozději v první pracovní den následující po schválení účetní závěrky ECB za rok 2010 Radou guvernérů.
5. V druhý pracovní den následující po schválení účetní závěrky ECB za rok 2010 Radou guvernérů Eesti Pank uhradí ECB prostřednictvím TARGET2:
a)
částku splatnou ve prospěch ECB podle odstavce 4 a
b)
úrok z částky splatné ve prospěch ECB podle odstavce 4 přirostlý za období od 1. ledna 2011 do dne platby.
6. Úrok podle odst. 5 písm. b) se vypočítá za každý den s použitím metody výpočtu skutečný počet dnů/360, pomocí sazby rovnající se mezní úrokové sazbě, kterou použil Eurosystém při své poslední hlavní refinanční operaci.
Článek 6
Pravomoci
1. Výkonná rada ECB vydává v potřebném rozsahu pokyny Eesti Pank s cílem upřesnit a provést jakákoli ustanovení tohoto rozhodnutí a stanovit vhodná opatření k řešení případných problémů.
2. Veškeré pokyny Výkonné rady podle odstavce 1 se neprodleně oznamují Radě guvernérů a Výkonná rada se řídí rozhodnutím, které Rada guvernérů v dané věci přijme.
Článek 7
Závěrečné ustanovení
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2011.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 31. prosince 2010.
EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS
(2010. gada 31. decembris)
par to, kā Eesti Pank apmaksā kapitālu, nodod ārējo rezervju aktīvus un veic iemaksas Eiropas Centrālās bankas rezervēs un uzkrājumos
(ECB/2010/34)
(2011/23/ES)
EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus (tālāk tekstā - “ECBS Statūti”) un jo īpaši to 30.1., 30.3., 48.1. un 48.2. pantu,
tā kā:
(1)
Padomes 2010. gada 13. jūlija Lēmuma 2010/416/EU saskaņā ar Līguma 140. panta 2. punktu par euro ieviešanu Igaunijā 2011. gada 1. janvārī (1) 1. pants nosaka, ka Igaunija ir izpildījusi nepieciešamos nosacījumus euro ieviešanai un ka 2003. gada Pievienošanās akta (2) 4. pantā minēto Igaunijas izņēmuma statusu atceļ no 2011. gada 1. janvāra.
(2)
ECBS Statūtu 48.1. pants nosaka, ka tās dalībvalsts nacionālajai centrālajai bankai (NCB), kuras izņēmuma statuss tiek atcelts, jāapmaksā tās parakstītā daļa Eiropas Centrālās bankas (ECB) kapitālā tādā paša apjomā, kā to izdarījušas pārējo dalībvalstu, kuru valūta ir euro, NCB. Eesti Pank svērums ECB kapitāla atslēgā atbilstoši 2008. gada 12. decembra Lēmuma ECB/2008/23 par nacionālo centrālo banku procentuālo daļu Eiropas Centrālās bankas kapitāla parakstīšanas atslēgā (3) 2. pantam ir 0,1790 %. Eesti Pank jau daļēji apmaksājusi savu ECB parakstītā kapitāla daļu saskaņā ar 1. pantu 2010. gada 13. decembra Lēmumā ECB/2010/28 par to, kā ārpus euro zonas nacionālās centrālās bankas apmaksā Eiropas Centrālās bankas kapitālu (4).
(3)
Saskaņā ar 1. pantu 2010. gada 13. decembra Lēmumā ECB/2010/26 par Eiropas Centrālās bankas kapitāla palielināšanu (5) ECB kapitāls palielināts par EUR 5 000 miljoniem no EUR 5 760 652 402,58 līdz EUR 10 760 652 402,58, lēmumam stājoties spēkā 2010. gada 29. decembrī. Saskaņā ar 1. pantu 2010. gada 13. decembra Lēmumā ECB/2010/27 par to, kā dalībvalstu, kuru valūta ir euro, nacionālās centrālās bankas apmaksā Eiropas Centrālās bankas kapitāla palielināšanu (6), palielināto kapitālu apmaksā, veicot trīs vienādus gada maksājumus.
(4)
Tādēļ Eesti Pank jāapmaksā tās daļas ECB parakstītajā kapitālā, kas atbilst EUR 18 539 259,01, atlikušie maksājumi, kuri ir šādi: 2011. gada 3. janvārī - EUR 9 589 259,01, ko iegūst, reizinot ECB parakstīto kapitālu 2010. gada 28. decembrī (EUR 5 760 652 402,58) ar Eesti Pank kapitāla atslēgas svērumu (0,1790 %), atņemot tās ECB parakstītā kapitāla daļu, kas jau apmaksāta saskaņā ar Lēmumu ECB/2010/27, kā arī EUR 8 950 000,00, ko iegūst, reizinot ECB parakstītā kapitāla palielinājumu (EUR 5 000 000 000) ar Eesti Pank kapitāla atslēgas svērumu. Šo summu Eesti Pank apmaksā trīs vienādos maksājumos. Pirmo maksājumu veic tajā pašā reizē, kad apmaksā EUR 9 589 259,01, bet pārējos divus maksājumus katru EUR 2 983 333,33 apmērā apmaksā divas darbadienas pirms pēdējās TARGET2 darbadienas 2011. un 2012. gadā.
(5)
ECBS Statūtu 48.1.pants saistībā ar 30.1. pantu nosaka, ka tās dalībvalsts NCB, kuras izņēmuma statuss tiek atcelts, jānodod ECB arī ārējo rezervju aktīvi. Nododamo summu saskaņā ar ECBS Statūtu 48.1. pantu nosaka, reizinot atbilstoši konkrētā brīža valūtas kursiem noteiktu euro vērtību tiem ārējo rezervju aktīviem, kas saskaņā ar ECBS Statūtu 30.1. pantu jau ir nodoti ECB, ar koeficientu, kas ir attiecība starp daļu skaitu, uz ko attiecīgā NCB ir parakstījusies, un daļu skaitu, ko jau ir apmaksājušas to dalībvalstu NCB, kuru valūta ir euro. Nosakot “ārējo rezervju aktīvus, kas saskaņā ar 30.1. pantu jau nodoti ECB”, pienācīgi jāņem vērā agrākās ECB kapitāla atslēgas korekcijas (7) saskaņā ar ECBS Statūtu 29.3. pantu un ECB kapitāla atslēgas paplašināšanas saskaņā ar ECBS Statūtu 48.3. pantu (8). Tādējādi saskaņā ar 2008. gada 12. decembra Lēmumu ECB/2008/27, ar ko nosaka pasākumus, kas vajadzīgi iemaksām Eiropas Centrālās bankas uzkrātajā pašu kapitāla vērtībā un nacionālo centrālo banku prasību koriģēšanai, kuras ekvivalentas nodotajiem ārējo rezervju aktīviem (9), atbilstoši ECBS Statūtu 30.1. pantam ECB jau nodoto ārējo rezervju euro ekvivalents ir EUR 145 853 596,60.
(6)
Ārējo rezervju aktīviem, ko Eesti Pank nodod ECB, jābūt Japānas jenās un zeltā.
(7)
ECBS Statūtu 30.3. pants nosaka, ka katras dalībvalsts, kuras valūta ir euro, NCB ir prasība pret ECB, kas ir ekvivalenta ārējo rezervju aktīviem, kurus tā nodevusi ECB. Noteikumi par dalībvalstu, kuru valūta ir euro, NCB prasību pret ECB denomināciju un procentu samaksu (10), jāpiemēro arī Eesti Pank prasības nominālam un procentu samaksai.
(8)
ECBS Statūtu 48.2. pants nosaka, ka tās dalībvalsts NCB, kuras izņēmuma statuss tiek atcelts, jāveic iemaksa ECB rezervēs, uzkrājumos, kas pielīdzināti rezervēm, kā arī jāpapildina summas, kas vēl jāiemaksā šajās rezervēs un uzkrājumos atbilstoši peļņas un zaudējumu pārskatam uz 31. decembri gadā pirms izņēmuma statusa atcelšanas. Šīs iemaksas summu nosaka saskaņā ar ECBS Statūtu 48.2. pantu.
(9)
Pēc analoģijas ar Eiropas Centrālās bankas Reglamenta 3.5. pantu (11) Eesti Pank prezidentam ir bijusi iespēja pirms šī lēmuma pieņemšanas paust par to savus apsvērumus,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Definīcijas
Šajā lēmumā:
a)
“ārējo rezervju aktīvi” ir zelts vai skaidrā nauda;
b)
“zelts” ir Trojas unces zelta Londonas Labas piegādes stieņos (London Good Delivery), kā noteikusi Londonas Dārgmetālu tirgus asociācija (London Bullion Market Association);
c)
“skaidrā nauda” ir Japānas likumīgā valūta (Japānas jena).
2. pants
Apmaksātā kapitāla apmērs un veids
1. Eesti Pank apmaksā savas daļas parakstītajā ECB kapitālā atlikušo summu, kas atbilst EUR 18 539 259,01.
2. Eesti Pank2011. gada 3. janvārī ar atsevišķu pārskaitījumu Eiropas Centrālajai bankai samaksā pirmo maksājumu EUR 12 572 592,35 apmērā, izmantojot Eiropas Automatizēto reālā laika bruto norēķinu sistēmu (TARGET2). Eesti Pank veic vēl divus maksājumus EUR 2 983 333,33 apmērā, katru no tiem veicot divas darbadienas pirms pēdējās TARGET2 darbadienas 2011. un 2012. gadā.
3. Eesti Pank2011. gada 3. janvārī ar atsevišķu TARGET2 pārskaitījumu samaksā ECB procentus, kas 2011. gada 1. un 2. janvārī uzkrājušies par summu, kura ECB pienākas saskaņā ar 2. punkta pirmo teikumu. Uzkrātos procentus aprēķina katru dienu, izmantojot faktiskais dienu skaits/360 aprēķināšanas metodi un likmi, kas atbilst Eurosistēmas pēdējā galvenajā refinansēšanas operācijā lietotajai robežlikmei.
3. pants
Ārējo rezervju aktīvu nodošana
1. Eesti Pank2011. gada 1. janvāri saskaņā ar šo pantu un noteikumiem, kas pieņemti atbilstoši šim pantam, šādi pārskaita ECB ārējo rezervju aktīvu summu Japānas jenās un zeltā, kas ekvivalenta EUR 145 853 596,60:
Japānas jenas skaidrās naudas summas euro ekvivalents
Zelta summas euro ekvivalents
Kopējās summas euro ekvivalents
123 975 557,11
21 878 039,49
145 853 596,60
2. Ārējo rezervju aktīvu euro ekvivalenta summu, kas Eesti Pank jāpārskaita saskaņā ar 1. punktu, aprēķina, pamatojoties uz euro un Japānas jenas kursu, kādu 24 stundu ilgā rakstiskā konsultāciju procedūrā 2010. gada 31. decembrī nosaka Eurosistēma un Eesti Pank, un zeltam - pamatojoties uz zelta cenu ASV dolāros par Trojas unci zelta, kāda noteikta Londonas zelta cenas fiksēšanā 2010. gada 31. decembrī 10:30 pēc Londonas laika.
3. ECB, cik ātri vien iespējams, apstiprina Eesti Pank summas, kas aprēķinātas saskaņā ar 2. punktu.
4. Eesti Pank Japānas jenas ECB pārskaita skaidrā naudā.
5. Skaidrā nauda tiek pārskaitīta uz ECB norādītajiem kontiem. Norēķinu diena skaidrajai naudai, kas jāpārskaita ECB, ir 2011. gada 4. janvāris. Eesti Pank dod rīkojumu veikt šādu pārskaitījumu ECB.
6. Zelta, kuru Eesti Pank pārskaita uz ECB saskaņā ar 1. punktu, vērtība ir pēc iespējas tuvāka EUR 21 878 039,49, to nepārsniedzot.
7. Eesti Pank 1. punktā minēto zeltu neinvestētā veidā pārskaita uz ECB noteiktiem kontiem ECB noteiktās vietās. Norēķinu diena zeltam, kas jāpārskaita ECB, ir 2011. gada 6. janvāris. Eesti Pank dod rīkojumu veikt šādu pārskaitījumu ECB.
8. Ja Eesti Pank pārskaita ECB zeltu, kura vērtība ir mazāka par 1. punktā norādīto summu, tad 2011. gada 6. janvārī tā uz ECB norādītu ECB kontu nosūta iztrūkumam ekvivalentu summu skaidrā naudā Japānas jenās. Šī skaidrā nauda Japānas jenās nav daļa no ārējo rezervju aktīviem Japānas jenās, ko Eesti Pank pārskaita ECB saskaņā ar 1. punktā iekļautās tabulas kreiso aili.
9. Starpību starp kopējās summas euro ekvivalentu, kas minēts 1. punktā, un summu, kas minēta 4. panta 1. punktā, ja tāda ir, sedz saskaņā ar 2011. gada 31. decembra Līgumu starp Eesti Pank un Eiropas Centrālo banku par Eesti Pank prasību pret Eiropas Centrālo banku saskaņā ar Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu 30.3. pantu (12).
4. pants
Iemaksām ekvivalento prasību denominācija, termiņš un procentu samaksa
1. Eesti Pank no 2011. gada 1. janvāra saskaņā ar 3. panta noteikumiem par norēķinu dienām ārējo rezervju aktīvu nodošanai ir euro denominēta prasība pret ECB, kas ekvivalenta Eesti Pank kopējai euro izteiktai iemaksai ārējo rezervju aktīvos. Šī prasība ir vienāda ar EUR 103 115 678,01.
2. No norēķinu dienas par Eesti Pank prasību pret ECB maksā procentus. Uzkrātos procentus aprēķina katru dienu, izmantojot faktiskais dienu skaits/360 aprēķināšanas metodi un likmi, kas atbilst 85 % no Eurosistēmas pēdējā galvenajā refinansēšanas operācijā lietotās robežlikmes.
3. Procentus par prasību maksā katra finanšu gada beigās. ECB katru ceturksni par uzkrājušos summu informē Eesti Pank.
4. Prasība nevar tikt dzēsta.
5. pants
Iemaksas ECB rezervēs un uzkrājumos
1. Eesti Pank ar 2011. gada 1. janvāri saskaņā ar 3. panta 5. un 6. punktu veic iemaksas ECB rezervēs un uzkrājumos, kas pielīdzināti šīm rezervēm, kā arī papildina summas, kas vēl jāiemaksā rezervēs un uzkrājumos atbilstoši peļņas un zaudējumu pārskatam 2010. gada 31. decembrī.
2. Summas, kas Eesti Pank jāiemaksā, nosaka saskaņā ar ECBS Statūtu 48.2. pantu. Atsauce 48.2. pantā uz “daļu skaitu, uz kādu attiecīgā centrālā banka ir parakstījusies” un “daļu skaitu, ko citas centrālās bankas jau apmaksājušas” ir atsauce uz Eesti Pank un citu dalībvalstu, kuru valūta ir euro, NCB svērumu ECB kapitāla atslēgā atbilstoši Lēmumam ECB/2008/23.
3. “ECB rezerves” un “uzkrājumi, kas pielīdzināti šīm rezervēm” 1. punktā ietver ECB vispārējo rezervju fondu, atlikumus pārvērtēšanas kontos un uzkrājumus ārvalstu valūtas kursu, procentu likmju, kredīta, tirgus cenas un zeltas cenas riskiem.
4. ECB vēlākais pirmajā darba dienā pēc tam, kad ECB Padome apstiprinājusi ECB gada pārskatu par 2010. gadu, aprēķina un paziņo Eesti Pank summu, kas Eesti Pank jāiemaksā saskaņā ar 1. punktu.
5. Eesti Pank otrajā darba dienā pēc tam, kad ECB Padome apstiprinājusi ECB gada pārskatu par 2010. gadu, izmantojot TARGET2, samaksā ECB:
a)
summu, kas ECB pienākas saskaņā ar 4. punktu; un
b)
procentus, kas no 2011. gada 1. janvāra līdz norēķinu dienai uzkrājušies par summu, kura ECB pienākas saskaņā ar 4. punktu.
6. Saskaņā ar 5. punkta b) apakšpunktu uzkrātos procentus aprēķina katru dienu, izmantojot faktiskais dienu skaits/360 aprēķināšanas metodi un likmi, kas atbilst Eurosistēmas pēdējā galvenajā refinansēšanas operācijā lietotajai robežlikmei.
6. pants
Kompetence
1. Ciktāl tas nepieciešams, ECB Valde dod norādījumus Eesti Pank, lai precizētu un izpildītu jebkuru šī lēmuma normu un lai rastu pienācīgus risinājumus jebkurām iespējamām problēmām.
2. Jebkurš ECB Valdes saskaņā ar 1. punktu dots norādījums tiek nekavējoties paziņots ECB Padomei, un ECB Valde ievēro jebkurus ECB Padomes lēmumus šajā jautājumā.
7. pants
Nobeiguma noteikums
Šis lēmums stājas spēkā 2011. gada 1. janvārī.
Frankfurtē pie Mainas, 2010. gada 31. decembrī