ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 18. července 2011
o státní podpoře C 15/09 (ex N 196/09), kterou Německo poskytlo podniku Hypo Real Estate, popř. ji hodlá poskytnout
(oznámeno pod číslem K(2011) 5157)
(Pouze německé znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/118/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co byly zúčastněné strany vyzvány k předložení připomínek v souladu s výše uvedenými články (2) a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Dne 2. října 2008 Evropská komise schválila dočasně, tj. na dobu šesti měsíců, popř. až do předložení důvěryhodného a fundovaného restrukturalizačního plánu pro danou banku, státní podporu ve prospěch Hypo Real Estate Holding AG ve formě státní záruky překračující 35 miliard EUR (zaevidováno pod číslem N 44/08) (3). Toto opatření Německo Komisi oznámilo dne 30. září 2008.
(2)
Dne 1. dubna 2009 Německo oznámilo restrukturalizační plán skupiny Hypo Real Estate (dále jen „HRE“) (zaevidováno pod číslem N 196/09). Dopisem ze dne 17. dubna 2009 Německo doplnilo oznámení restrukturalizačního plánu tím, že informovalo Komisi o kapitálové injekci ve výši 60 milionů EUR a o prodloužení státního rámce záruk ve výši 52 miliard EUR, které bylo umožněno na základě schváleného záchranného balíčku pro úvěrové instituce (4).
(3)
Dopisem ze dne 7. května 2009 (5) Komise Německu sdělila, že zahájila řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie. Toto rozhodnutí („rozhodnutí o zahájení řízení“) bylo spolu s výzvou k podání připomínek zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (6).
(4)
Dne 3. července 2009 Německo oznámilo kapitálovou injekci ve výši 2,96 miliardy EUR (zaevidováno pod číslem N 333/09).
(5)
Dne 17. srpna 2009 Německo sdělilo Komisi, že chce ve prospěch HRE opětovně prodloužit záruky ve výši 52 miliard EUR, které byly poskytnuty prostřednictvím zvláštního fondu pro stabilizaci finančního trhu (Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung, dále jen „SoFFin“) (zaevidováno pod číslem C 15/09) (viz 2. bod odůvodnění).
(6)
Ve dnech 20. a 21. října 2009 Německo znovu předložilo aktualizaci restrukturalizačního plánu, oznámilo Komisi další plánovaná opatření ve prospěch HRE (zřízení konsolidační agentury, poskytnutí dodatečných záruk) a informovalo Komisi o opětovném, tj. třetím prodloužení stávajících záruk SoFFin ve výši 52 miliard EUR (zaevidováno pod číslem N 557/09).
(7)
Dne 26. října 2009 Německo pod číslem N 557/09 oznámilo další kapitálovou injekci ve výši 3 miliard EUR a záruky SoFFin ve výši celkem 18 miliard EUR udělené HRE, jakož i záruku SoFFin ve výši 2 miliard EUR poskytnutou ve prospěch konsolidační agentury HRE (7). Komise tuto záruku SoFFin v rozsahu 2 miliard EUR neschválila.
(8)
Dne 13. listopadu 2009 Komise rozšířila rozsah formálního šetření a dočasně do doby, než vydá konečné rozhodnutí Komise o daném restrukturalizačním plánu, schválila kapitálové injekce ve výši 60 milionů EUR, 2,96 miliardy EUR a 3 miliard EUR (ve věcech C 15/09, N 333/09 a N 557/09). Toto rozhodnutí bylo spolu s výzvou k podání připomínek zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (8).
(9)
Ve dnech 15., 16. a 17. prosince 2009 Německo doplnilo oznámení ze dne 26. října 2009 a předložilo další údaje ohledně záruk SoFFin ve výši 18 miliard EUR (zaevidováno pod číslem N 694/09).
(10)
Dne 21. prosince 2009 Komise tyto záruky SoFFin ve výši 18 miliard EUR dočasně schválila nanejvýš na jeden rok (věc N 694/09) (9).
(11)
Dne 30. dubna 2010 Německo oznámilo kapitálovou injekci SoFFin činící 1,85 miliard EUR (věc N 161/10).
(12)
Dne 19. května 2010 Komise tuto kapitálovou injekci ve výši 1,85 miliard EUR dočasně schválila do doby, než vydá závěrečné rozhodnutí o restrukturalizačním plánu (10).
(13)
Dne 2. září 2010 Německo oznámilo záruku likvidity SoFFin ve výši 20 miliard EUR (věc N 380/10).
(14)
Dne 10. září 2010 Německo oznámilo opatření na záchranu aktiv (tj. úmysl přenést aktiva HRE na FMS-Wertmanagement AöR (11), dále jen „FMS-WM“) a kapitálovou injekci až do výše asi 2,13 miliard EUR, jakož i dodatečnou záruku (tj. záruku na vyrovnání ve výši až 20 miliard EUR) (věc N 380/10).
(15)
Dne 24. září 2010 Komise opětovně rozšířila formální vyšetřovací řízení a dočasně schválila dané opatření na záchranu aktiv, záruku likvidity ve výši 20 miliard EUR a záruku na vyrovnání ve výši až 20 miliard EUR. Toto rozhodnutí bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (12) spolu s výzvou k podání připomínek. Rozhodnutí Komise ze dne 24. září 2010 se nevztahovalo na kapitálovou injekci ve výši až 2,13 miliard EUR, kterou Německou oznámilo dne 10. září 2010, tj. Komise tuto kapitálovou injekci neschválila.
(16)
Dne 14. června 2011 Německo předložilo konečnou aktualizaci restrukturalizačního plánu. Dne 15. června 2011 Německo předložilo seznam závazků, který byl ještě doplněn dne 1. července 2011.
(17)
Dne 14. června 2011 Německo vysvětlilo, že další kapitálová injekce nebude činit 2,13 miliardy EUR, jak bylo oznámeno dne 10. září 2010, nýbrž pouze 2,08 miliardy EUR, a že tato nižší částka bude poskytnuta FMS-WM.
(18)
Mezitím proběhla řada setkání a audio konferencí, přičemž si útvary Komise, Německo a HRE vyměnily další korespondenci.
(19)
Komise obdržela připomínky zúčastněných stran a předala je Německu, jež na ně reagovalo dopisem ze dne 24. března 2010.
II. PŘÍJEMCI PODPORY A JEJÍ OPATŘENÍ
II.1 Příjemce podpory
(20)
HRE vznikla v říjnu 2003 oddělením částí činných v komerčním financování nemovitostí skupiny HVB. V roce 2007 HRE převzala DEPFA Bank plc. se sídlem v Dublinu a rozšířila své podnikání o oblasti Public Sector Finance (financování veřejného sektoru) a Infrastructure Finance (financování infrastruktury). Skupinu podniků HRE (13) v současnosti tvoří Hypo Real Estate Holding AG („HRE Holding“) a tři dceřiné společnosti Deutsche Pfandbriefbank AG („PBB“), zmíněná DEPFA Bank plc. a Hypo Real Estate Finance B.V. i.L., jež se nachází v konsolidaci („HRE Finance i.L.“). DEPFA Bank plc. a PBB vlastní řadu dalších dceřiných společností a účastí ve společnostech. PBB je přejmenovaná hlavní banka skupiny a jako jediná z daných tří dceřiných společností HRE Holding bude nadále vyvíjet nové obchody. Podniká v oblastech financování nemovitostí a veřejného financování investic. DEPFA Bank plc. v současnosti ukončuje činnost a počínaje dnem doručení tohoto rozhodnutí již nebude uskutečňovat nové obchody. Podnikala především v oblasti státního financování, úvěrových obchodů a financování projektů infrastruktury (např. silnic, mostů, tunelů a veřejných budov). HRE Finance i.L. je, jak naznačuje už sám název, podnikem v likvidaci (14).
(21)
V roce 2010 byla pro HRE založena konsolidační agentura FMS-WM. Spravuje aktiva a deriváty skupiny HRE, které převzala, protože nebyly strategicky významné nebo byly spojeny s nepřijatelnými riziky, popř. vyžadovaly mnoho kapitálu. Od svého založení převzala FMS-WM velkou část aktiv HRE. FMS-WM nemá bankovní licenci.
(22)
HRE vykázala v účetním období 2008 ztráty ve výši 5,5 miliardy EUR, v období 2009 ztráty 2,2 miliardy EUR a v období 2010 ztráty 0,9 miliardy EUR.
(23)
Prostřednictvím kapitálové injekce ve výši 3,02 miliardy EUR (60 milionů EUR v březnu 2009, 2,96 miliardy EUR v červnu 2009) se Německo stalo 90 % vlastníkem HRE. Na podzim roku 2009 následovalo vyloučení menšinových akcionářů („squeeze-out“). Za zbývající podíly Německo zaplatilo 1,30 EUR/podíl; tím se Spolková republika Německo stala 100 % vlastníkem HRE. Následně byla zahájena její restrukturalizace.
II.2 Potíže HRE v kontextu finanční krize
(24)
Na konci září 2008 se HRE nedostávalo likvidity, takže hrozila okamžitá insolvence. HRE nebyla schopna získat na trzích krátkodobý kapitál, neboť krize na finančních trzích způsobila zhroucení některých peněžních trhů. Lehman Brothers požádala o ochranu věřitelů a následně v polovině září 2008 téměř zcela přestal fungovat zejména mezibankovní trh.
(25)
Obchodní model DEPFA Bank plc. (od října 2007 dceřiný podnik ve 100 % vlastnictví HRE), který vsadil především na financování prostřednictvím mezibankovního trhu a na jiné krátkodobé nezajištěné zdroje financování, se během krize kvůli nedostatku likvidity ukázal být extrémně křehkým, což způsobilo, že se banka dostala do existenčních problémů.
(26)
Krátkodobé potřeby likvidity DEFPA Bank plc musela pokrýt HRE. Objem úvěrových linek splatných ke 30. září 2008 ovšem překročil možnosti HRE. Navíc se většina společností skupiny HRE nacházela v důsledku transakcí a obchodů uvnitř skupiny HRE (např. pohledávky, záruky a doporučující dopisy) ve stejné situaci. Nedostatek likvidity tedy vážně ohrožoval existenci celé skupiny HRE.
(27)
Potíže HRE mj. způsobila rovněž zátěž z minulosti v podobě aktiv, které vzhledem k jejich skutečnému rizikovému profilu nepřinášely přiměřenou návratnost investic. Skupina HRE kromě toho vznikla ze spojení několika malých bankovních institutů, které používaly odlišné aplikace IT, […] (15).
II.3 Státní podpory
(28)
Celkem Německo ve prospěch HRE poskytlo, popř. poskytne kapitál ve výši až asi 9,95 miliardy EUR (část tohoto kapitálu obdržela či obdrží FMS-WM) a záruky ve výši 145 miliard EUR. Kromě toho bylo ve prospěch HRE realizováno opatření na záchranu aktiv, jež má částečně povahu podpory, v hodnotě asi 20 miliard EUR.
II.3.1 Kapitálové injekce
II.3.1.1 Kapitálová injekce ve výši 60 milionů EUR
(29)
Protože Německo chtělo prostřednictvím postupné akvizice veškerých akcií HRE získat úplnou kontrolu nad HRE, zakoupil SoFFin dne 30. března 2009 20 milionů nových akcií HRE za nominální hodnotu 3 EUR/akcie; HRE tak obdržel kapitálovou injekci 60 milionů EUR a SoFFin 8,65 % podíl v kapitálu HRE. Tuto kapitálovou injekci Komise dočasně schválila dne 13. listopadu 2009.
II.3.1.2 Kapitálová injekce ve výši 2,96 miliard EUR
(30)
Dne 2. června 2009 se držitelé podílů v HRE dohodli na kapitálové injekci ve výši 2,96 miliardy EUR prostřednictvím emise nových akcí HRE, které následně koupil SoFFin. Důsledkem toho SoFFin vlastnil 90 % podílů HRE. Dne 8. června 2009 byly tyto nové podíly zapsány do obchodního rejstříku. Tuto kapitálovou injekci Komise dočasně schválila dne 13. listopadu 2009.
II.3.1.3 Kapitálová injekce ve výši 3 miliard EUR
(31)
Kapitálová injekce ve výši 3 miliard EUR ohlášená dne 26. října 2009 byla strukturována takto:
a)
2 miliardy EUR byly vyplaceny do účelově nevázaných rezervních fondů (freie Rücklagen) HRE Holding a PBB. Po vyloučení menšinových akcionářů („squeeze-out“) se 100 % vlastníkem HRE stala Spolková republika Německo, popř. SoFFin;
b)
1 miliarda EUR byla jako vklad tichého společníka s kuponem závislém na zisku (10 % ročně) poskytnuta PBB.
(32)
Smlouvy o poskytnutí kapitálové injekce ve výši 3 miliard EUR byly podepsány dne 16. listopadu 2009. Komise tuto kapitálovou injekci dočasně schválila dne 13. listopadu 2009.
II.3.1.4 Kapitálová injekce ve výši až 1,85 miliard EUR
(33)
Kapitálová injekce ve výši až 1,85 miliard EUR vyplacená do účelově nevázaných rezervních fondů HRE byla rozdělena do dvou tranší:
a)
kapitálová injekce ve výši 1,4 miliardy EUR (tato tranše byla dne 19. května 2010 dočasně schválena Komisí a následně poskytnuta);
b)
kapitálová injekce ve výši až 450 milionů EUR (také tuto tranši Komise schválila dne 19. května 2010, schválení však podmínila určitými okolnostmi (16). Tato tranše nebyla doposud poskytnuta, neboť dané okolnosti zatím nenastaly).
(34)
Kapitálová injekce ve výši 1,85 miliardy EUR je zahrnuta v celkové potřebě kapitálu popsané v restrukturalizačním plánu pro HRE. 1,4 miliardy EUR z této kapitálové injekce již bylo poskytnuto, aby byly z právního hlediska zohledněny požadavky dohledu ohledně vlastního kapitálu a aby byla k dispozici rezerva pro rizika. Smlouva o poskytnutí této kapitálové injekce ve výši 1,4 miliard EUR byla podepsána dne 20. května 2010. Zbývající část kapitálové injekce ve výši 1,85 miliardy EUR, tj. 450 milionů EUR, má být podle informací předložených Německem vyplacena ve třetím čtvrtletí roku 2011.
II.3.1.5 Kapitálová injekce ve výši 2,08 miliard EUR
(35)
Dne 10. září 2010 Německo oznámilo kapitálovou injekci pro HRE ve výši až 2,13 miliard EUR. Dne 14. června 2011 Německo prohlásilo, že daná kapitálová injekce nebude činit 2,13 miliard EUR, nýbrž 2,08 miliardy EUR, a že tuto částku (2,08 miliardy EUR) dostane k dispozici FMS-WM. Podle informací předložených Německem bude tato kapitálová injekce ve výši 2,08 miliardy EUR vyplacena ve třetím čtvrtletí 2011. Tuto částku ve výši 2,08 miliardy EUR vyplatil SoFFin do kapitálové rezervy HRE Holding jako kapitálovou pohledávku pod podmínkou, že s ní bude souhlasit Evropská komise. HRE Holding tuto kapitálovou pohledávku postoupila FMS-WM dne 1. října 2010.
II.3.2 Záruky
II.3.2.1 Záruky ve výši 35 miliard EUR
(36)
Dne 13. listopadu 2008 Německo poskytlo státní záruky ve výši 35 miliard EUR za účelem překlenutí refinanční potřeby HRE. Komise tyto záruky dočasně schválila dne 2. října 2008.
(37)
Tyto záruky zajistily úvěrovou podporu likvidity ze strany Deutsche Bundesbank (20 miliard EUR) a zajištěné dluhové cenné papíry (15 miliard EUR), které převzalo konsorcium německých finančních institucí.
(38)
HRE poskytla státu za záruky činící 35 miliard EUR odměnu, kterou tvoří základní prémie a prémie, jejíž výše se odvíjí od výsledků. Základní prémie činila 1 % ohledně tzv. zaručené částky při první ztrátě (First-Loss-Garantiebetrag) a 0,5 % ročně ohledně tzv. zaručené částky při druhé ztrátě (Second-Loss-Garantiebetrag). Prémie, jejíž výše se odvíjí od výsledků, činila 1,25 % ročně ohledně zaručené částky při první ztrátě (First-Loss-Garantiebetrag) a 0,25 % ročně ohledně zaručené částky při druhé ztrátě (Second-Loss-Garantiebetrag).
II.3.2.2 Záruky ve výši 52 miliard EUR
(39)
Mezi listopadem 2008 a únorem 2009 obdržela HRE na základě schváleného německého záchranného balíčku pro úvěrové instituce (17) záruky SoFFin ve výši celkem 52 miliard EUR.
(40)
HRE zaplatila za skutečně využitou část záruky sloužící k zajištění dluhových cenných papírů provizi 0,5 % a za nevyužitou část záruk provizi za poskytnutí ve výši 0,1 %.
II.3.2.3 Záruka ve výši 8 miliard EUR
(41)
Zajištěné bankovní dluhové cenné papíry, jejichž platnost skončila dne 23. prosince 2009, SoFFin nahradil zárukou ve výši 8 miliard EUR. Komise danou záruku dočasně schválila dne 21. prosince 2009.
(42)
HRE zaplatila zvláštnímu fondu SoFFin prémii za záruku ve výši 0,5 % ročně zaručené částky. Za nevyužitou část záruky musela uhradit poplatek za poskytnutí ve výši 0,1 % ročně.
II.3.2.4 Záruka ve výši 10 miliard EUR
(43)
Záruka Soffin, časově omezená na jeden rok a dne 21. prosince 2009 dočasně schválená Komisí činící 10 miliard EUR, byla nutná na pokrytí potřeby likvidity ze strany HRE.
(44)
HRE zaplatila zvláštnímu fondu SoFFin prémii za záruku ve výši 0,5 % ročně zaručené částky. Za nevyužitou část záruky musela uhradit poplatek za poskytnutí ve výši 0,1 % ročně.
II.3.2.5 Záruka ve výši 20 miliard EUR
(45)
HRE potřebovala další záruku likvidity ve výši 20 miliard EUR, aby se mohla do doby, než budou na konsolidační agenturu FMS-WM převedena aktiva, vypořádat s nepříznivým vývojem na kapitálových a úrokových termínovaných trzích. Komise tuto záruku dočasně schválila dne 24. září 2010.
(46)
HRE zaplatila prémii za záruku činící 0,8 % ročně. Za nevyužitou část záruky musela uhradit poplatek za poskytnutí ve výši 0,1 % ročně.
II.3.2.6 Záruka ve výši 20 miliard EUR
(47)
Kvůli trvající nejistotě, kterou způsobil složitý technický postup pro převedení aktiv na konsolidační agenturu, byla nutná záruka na vyrovnání ve výši 20 miliard EUR. Komise tuto záruku dočasně schválila dne 24. září 2010.
(48)
HRE zaplatila zvláštnímu fondu SoFFin prémii za záruku činící 0,8 % ročně. Za nevyužitou část záruky musela uhradit poplatek za poskytnutí ve výši 0,1 % ročně.
II.3.3 Převedení aktiv na konsolidační agenturu
(49)
Dne 10. září 2010 oznámilo Německo dále převedení nominální částky aktiv ve výši asi 210 miliard EUR a derivátů ve výši asi 280 miliard EUR na konsolidační agenturu FMS-WM. Konsolidační agentura FMS-WM („FMS-WM“) byla založena rozhodnutím představenstva ze dne 8. července 2010 na základě německého zákona o fondu pro stabilizaci finančních trhů (Finanzmarktstabilisierungsfondsgesetzes, § 8a FMStFG). Agentura spravuje aktiva a deriváty skupiny HRE, které převzala, protože nebyly strategické nebo znamenaly nepřijatelné riziko a neúnosnou kapitálovou zátěž. FMS-WM působí nezávisle na HRE a je chráněna skutečností, že SoFFin má povinnost vyrovnávat její ztráty. FMS-WM však nemá bankovní licenci. V důsledku toho může být mnoho aktiv HRE převedeno pouze synteticky; v závislosti na konkrétních okolnostech byly vyvinuty různé mechanismy „převodu“, aby se srovnatelně regulačně pomohlo kapitálu PBB, popř. skupiny HRE.
(50)
Komise tento převod dočasně schválila dne 24. září 2010. V souvislosti s těmito opatřeními byla nestrategická a problematická aktiva, např. státní dluhopisy nebo problematické úvěry na nemovitosti (nebo pouze jejich potřeba vlastního kapitálu vyplývající z regulačních požadavků, viz 49. bod odůvodnění) převedena na státem podporovanou agenturu, která je má v průběhu let konsolidovat. Mezi převedenými nestrategickými aktivy byla také aktiva, která nelze využít k zajištění krytých dluhových cenných papírů.
(51)
K převodu došlo s účinností od 30. září 2010. V té době byla účetní hodnota portfolia určeného k převodu v důsledku odpisů 173 miliard EUR. V souladu se sdělením Komise o nakládání se znehodnocenými aktivy v bankovním sektoru Společenství (sdělení „Impaired-Asset“ neboli „IAC“) (18) Komise jmenovala externí odborníky, kteří jí měli pomoci při posouzení portfolia, určení prvku státní podpory a při zodpovězení otázky, zda se při převodu vycházelo z vyšší hodnoty, než jaká byla reálná ekonomická hodnota, případně v jakém rozsahu. V souladu s IAC pověřilo externího odborníka vypracováním nezávislého posouzení rovněž Německo.
(52)
Dané portfolio tvořily zeměpisně diversifikované komerční úvěry na nemovitosti ve výši asi 30 miliard EUR, které převážně sloužily k financování kancelářských budov a nákupních středisek, měly relativně krátkou dobu splatnosti (3 roky), avšak nízkou úvěrovou kvalitu.
(53)
Nekomerční podnikání s nemovitostmi v rámci portfolia zahrnovalo státní financování, popř. dluhové cenné papíry a půjčky veřejným institucím a veřejným zabezpečovacím službám. Větší část tohoto podnikání tvořily standardní dluhopisy (cenné papíry s fixním výnosem, „plain vanilla bonds“), týkal se však také „strukturovaných úvěrových nástrojů“ (31 miliard EUR) a veřejných dluhopisů (30 miliard EUR). Kvalita aktiv z této části portfolia byla výrazně vyšší než kvalita komerčních úvěrů na nemovitosti. Protože však tyto cenné papíry měly dlouhou dobu splatnosti a na trhu se po jejich nákupu zvětšilo úvěrové rozpětí, tržní ceny výrazně poklesly i v případě těchto cenných papírů.
(54)
Odborníci Komise dospěly k závěru, že na rozdíl od několika jiných případů státní podpory byly dané komplexní komerční úvěry na nemovitosti a strukturované úvěrové nástroje (především sekuritizace půjček studentům, sekuritizace půjček veřejnému sektoru a 5 miliard ze swapu celkových výnosů) celkově jisté. V těchto kategoriích očekávali pouze malé ztráty, třebaže jejich odhad ztrát byl v důsledku posouzení hotovostních půjček („cash bonds“) ve strukturách Halcyon a Pegasus, negativního základu a implicitních nákladů na financování swapu celkových výnosů vyšší než odhad německých odborníků. Oproti tomu byly cenné papíry „plain vanilla bonds“ převedeny za hodnotu swapu, jež byla téměř na úrovni parity, tj. za hodnotu výrazně vyšší než byla reálná ekonomická hodnota. Kromě toho se obchodovaly na trzích, které nebyly příliš zasaženy snížením hodnoty, takže jejich reálná ekonomická hodnota by tak jako tak měla přibližně odpovídat jejich tržní hodnotě. Z toho důvodu dospěli odborníci Komise k závěru, že je reálná ekonomická hodnota („real economic value“) této části portfolia výrazně nižší, než za jakou byla převedena z HRE na FMS-WM.
(55)
Pokud jde o derivátové portfolio, závěry odborníků Komise se do značné míry shodovaly se závěry odborníků Německa. Odborníci Komise navíc ohodnotili protihodnotu úvěrového rizika trochu výše než němečtí odborníci a zohlednili poznatky z jimi provedené náhodné zkoušky, jakož i celkovou zátěž „operačních rizik“, neboť vycházeli z opatrných předpokladů ohledně nedostatečné celkové účinnosti podnikání za účelem snížení rizika.
(56)
Následující tabulka shrnuje závěry odborníků Komise.
(v miliardách EUR)
Portfolio
Nominální hodnota
Převodní hodnota
Δ Reálná ekonomická hodnota - hodnota při převodu
(Údaje Německa)
Δ Reálná ekonomická hodnota - hodnota při převodu
(Údaje odborníků Komise)
Rozdíl
(Komise/Německo)
Dluhové cenné papíry
83,444
93,960
-0,902
-7,590
-6,688
Strukturované úvěry
31,199
30,111
-0,765
-1,981
-1,216
Komerční úvěry na nemovitosti
26,312
23,874
-1,211
-2,800
-1,589
Nekomerční úvěry na nemovitosti
29,834
31,115
-0,222
-1,084
-0,862
Deriváty
280,255
-13,106
-2,149/
-2,531
-2,786
-0,255
Celkem
451,044
165,954
-5,249/
-5,631
-16,241
-10,610
(57)
Odborníci tedy stanovili, že částka státní podpory, která a priori není podle IAC slučitelná s vnitřním trhem, činí asi 16,2 miliardy EUR (tato částka je definována jako rozdíl mezi reálnou ekonomickou hodnotou a převodní hodnotou). Celkovou částku státní podpory, tj. rozdíl mezi hodnotou při převodu a tržní hodnotou, lze jen obtížně vyčíslit, neboť pro tu část portfolia, jež tvoří půjčky, není k dispozici dostatečný počet snadno dostupných tržních cen. Pokud by se extrémně předpokládalo, že tržní hodnota úvěrového portfolia je nulová, došlo by se k částce celkové státní podpory ve výši 90 miliard EUR. Pokud by byly dluhopisy obchodovány jako likvidní dluhopisy s podobně dlouhou dobou splatnosti a úvěrovou kvalitou, celková částka státní podpory by byla asi 20 miliard EUR.
II.4 Důvody pro zahájení a rozšíření důkladného vyšetřování
(58)
Dne 7. května 2009 Komise zahájila důkladné vyšetřování státních podpor poskytnutých HRE, které především vycházelo ze skutečnosti, že Komise měla vzhledem ke strategii refinancování a potřeby refinancování ze strany HRE pochybnosti o její rentabilitě. V původním restrukturalizačním plánu, který byl Komisi předložen dne 1. dubna 2009, byly jako důvody finančních potíží HRE uvedeny pouze vnější faktory; cílem bylo snížení bilanční sumy pouze o 25 %, což znamenalo, že objem refinancování by byl zůstal vysoký. HRE hodlala tohoto snížení bilanční sumy skupiny dosáhnout prostřednictvím odprodeje aktiv na trhu, a nikoli jejich převodem na konsolidační agenturu. V restrukturalizačním plánu bylo mj. státní financování s nízkými maržemi označeno za jednu z hlavních oblastí podnikání HRE. Restrukturalizační plán ovšem obsahoval velmi málo informací o základních prvcích restrukturalizace, jako je reorganizace a integrace systémů IT. V té době Komise kromě toho pochybovala o tom, že plánovaná opatření na omezení případného narušení hospodářské soutěže jsou postačující a je zajištěno dostatečné sdílení nákladů.
(59)
Důkladná kontrola byla dne 13. listopadu 2009 rozšířena z těchto důvodů:
a)
bylo nutné zohlednit dodatečná státní opatření ve prospěch HRE v podobě kapitálové injekce 2,96 miliardy EUR (viz 30. bod odůvodnění), kapitálové injekce 3 miliard EUR (viz 31. a 32. bod odůvodnění), záruky 8 miliard EUR (viz 41. a 42. bod odůvodnění), záruky 10 miliard EUR (viz 43. a 44. bod odůvodnění) a záruky 2 miliardy EUR (19) na refinancování možného konsolidačního řešení, jakož i kapitálových injekcí v celkové výši až 4 miliard EUR (takto rozdělených: kapitálová injekce objasněná ve 33. a 34. bodě odůvodnění ve výši 1,85 miliard EUR a kapitálová injekce uvedená ve 35. bodě odůvodnění ve výši 2,08 miliard EUR) a
b)
Komise pochybovala o tom, že jsou daná restrukturalizační opatření v souladu se sdělením Komise o návratu k životaschopnosti a hodnocení restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru v současné krizi podle pravidel pro státní podporu (20) (sdělení o restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru).
(60)
Dne 24. září 2010 bylo uvedené důkladné vyšetřování ještě více rozšířeno z těchto důvodů:
a)
bylo nutné zohlednit dodatečná státní opatření ve prospěch HRE, v jejichž případě se jednalo o záruku 20 miliard EUR (viz 45. a 46. bod odůvodnění), další záruku ve výši až 20 miliard EUR (viz 47. a 48. bod odůvodnění) a převedení aktiv na konsolidační agenturu (viz 49. až 57. bod odůvodnění) a
b)
Komise pochybovala o tom, že opatření na záchranu aktiv splňuje požadavky IAC, zejména pokud jde o transparentnost, ocenění, sdílení nákladů a protiplnění. Podle názoru Komise pak nebylo dostatečně prokázáno, že pomocí restrukturalizačního plánu bude zajištěno obnovení rentability, přiměřené sdílení nákladů a přiměřené omezení případného narušení hospodářské soutěže.
II.5 Hlavní body restrukturalizačního plánu
(61)
Německo dne 1. dubna 2009 oznámilo první návrh restrukturalizačního plánu HRE a po provedení několika změn předložilo Komisi dne 14. června 2011 aktualizaci tohoto plánu v konečném znění. Pokud nebude uveden jiný plán, vztahují se všechny další odkazy v tomto rozhodnutí na toto konečné znění ze dne 14. června 2011.
(62)
Podle restrukturalizačního plánu bude HRE poté, co se prostřednictvím převodu na konsolidační agenturu FMS-WM osvobodí od znehodnocených aktiv v nominální hodnotě 210 miliard EUR, koncipovat svou obchodní činnost tak, aby její hlavní banka PBB mohla pracovat na základě solidního konceptu financování a zlepšených interních kontrol. Objem jejích budoucích obchodních činností bude výrazně menší než jaký byl před krizí, to platí jak pro bilanční sumu, objem nových obchodů, počet zaměstnanců, síť poboček, tak i pro regionální priority HRE.
(63)
Oproti době před krizí bude strategická bilanční suma PBB očištěná o ukončované položky a položky, které byly synteticky převedeny na FMS-WM, na konci roku 2011 činit asi 15 % bilanční sumy skupiny HRE z konce roku 2008. Tím se sníží objem nových obchodů v oblasti financování nemovitostí na 30 % úrovně z doby před krizí (nové obchody HRE v oblasti komerčního financování nemovitostí měly v roce 2007 hodnotu 32,1 miliardy EUR). Počet zaměstnanců byl snížen asi o 30 % a veškeré představenstvo HRE, které bylo ve funkci před krizí, bylo vyměněno. Více než třicet účastí, z toho třetina v neevropských zemích, bylo odprodáno nebo zlikvidováno, popř. se nachází v konsolidaci. Bylo zavřeno 26 z 32 poboček. Kromě toho byl zahájen víceletý projekt týkající se celé skupiny HRE s názvem „New Evolution“, na nějž bylo vyčleněno 180 milionů EUR a jehož cílem je reorganizovat systémy IT.
(64)
PBB bude i nadále působit ve dvou strategických oblastech podnikání - financování nemovitostí a veřejného financování investic. Obě oblasti se omezí na aktiva, která přichází v úvahu pro německé kryté dluhové cenné papíry - hypoteční zástavní listy a veřejné zástavní listy. Veškeré jiné podnikatelské činnosti se zastavují, zejména obchodní činnosti v oblasti státního financování, financování infrastruktury, obchodů na kapitálových trzích a správy majetku.
(65)
Pokud jde o další dvě dceřiné společnosti HRE Holding, plánují se tyto kroky: DEPFA Bank plc. bude počínaje dnem doručení tohoto rozhodnutí ukončovat svou činnost a již nebude uskutečňovat nové obchody. Platí to rovněž pro její dceřiné společnosti. HRE Finance i.L. se nachází v likvidaci a také neuskutečňuje nové obchody.
(66)
Podle Německa představuje toto zásadní rozhodnutí - tj. provádět konzervativnější podnikatelskou strategii a soustředit se na německé zástavní listy jako na prioritní zdroj refinancování - kvalitativní zlepšení obchodu s půjčkami, neboť podléhá německému zákonu o zástavních listech (Pfandbriefgesetz), který klade zvláštní požadavky na řízení, dozor a kontrolu rizika a počítá s ochrannými opatřeními, jako je ukončení obstavení. Tato strategie financování výrazně snižuje dřívější závislost HRE na mezibankovním peněžním trhu, ta se poté omezí zejména na „skladovací“ období před vydáním krytých dluhových cenných papírů.
III. PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(67)
Komise obdržela tyto připomínky zúčastněných stran shrnuté níže:
a)
shrnutí připomínek svazu Verband deutscher Pfandbriefbanken („vdp“) (listopad 2009):
-
vdp je přesvědčen, že obchodní model zaměřený na podnikání s hypotečními zástavními listy je slibný a může zajistit dlouhodobou životaschopnost a rentabilitu banky bez státních záruk;
b)
shrnutí připomínek Heisse Kursawe Eversheds (listopad 2009):
-
Heisse Kursawe Eversheds míní, že poskytnutí podpory porušuje práva určitých akcionářů; že plánované převzetí veškerých akcií HRE zvláštním fondem SoFFin za současného vyloučení menšinových akcionářů („squeeze-out“) představuje další státní podporu, toto vyloučení je nevhodné a porušuje zásadu volného pohybu kapitálu;
c)
shrnutí připomínek Heisse Kursawe Eversheds (únor 2010):
-
Heisse Kursawe Eversheds dále tvrdí, že vyloučení menšinových akcionářů („squeeze-out“) představuje státní podporu ve smyslu článku 107 a násl. SFEU, že taková podpora porušuje zásadu volného pohybu kapitálu a státní podpory ve prospěch HRE by měly být schváleny jen v případě, že HRE bude dále fungovat na základě solidního restrukturalizačního plánu;
d)
shrnutí připomínek pana Bohdana Kalwarowského (únor 2010):
-
Pan Kalwarowskyj zastává názor, že z posudku ocenění HRE, který byl v rámci „squeeze-out“ předložen ke dni 5. října 2009, lze jednoznačně odvodit životaschopnost a ziskovost HRE a že SoFFin se ve spolupráci s HRE snaží manipulačním způsobem snížit hodnotu tohoto podniku.
IV. STANOVISKO NĚMECKA K PŘIPOMÍNKÁM TŘETÍCH STRAN
(68)
Komise dne 24. března 2010 obdržela stanovisko Německa k připomínkám zúčastněných stran:
a)
shrnutí připomínek týkajících se připomínky svazu Verband deutscher Pfandbriefbanken (vdp):
-
podle Německa potvrzuje stanovisko vdp, že plánování obchodního modelu HRE je založeno na věrohodných předpokladech;
b)
shrnutí připomínek týkajících se připomínky Heisse Kursawe Eversheds:
-
Německo zastává názor, že „squeeze-out“ nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Protože dané „squeeze-out“ nepředstavuje státní podporu, je otázka, zda se jedná o porušení zásady volného pohybu kapitálu (podle Německa nikoli), pro důkladný přezkum daného případu bezpředmětná;
c)
shrnutí připomínek týkajících se připomínky pana Bohdana Kalwarowského:
-
Německo sdílí názor pana Kalwarowského, že na základě plánovaných restrukturalizačních opatření bude zajištěna dlouhodobá životaschopnost HRE.
V. STANOVISKO NĚMECKA
(69)
Německo akceptuje, že opatření státní pomoci představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(70)
Německo dne 15. června 2011 předložilo seznam závazků, který byl doplněn dne 1. července 2011 (21), pomocí kterých se má zajistit, aby byl obchodní model popsaný v restrukturalizačním plánu realizován v praxi, náklady byly přiměřeně sdíleny a narušení hospodářské soutěže bylo omezeno na nezbytné minimum. Tento seznam závazků lze shrnout takto:
a) realizace restrukturalizačního plánu a závazků: Německo zajistí, aby byl restrukturalizační plán realizován v jeho konečném znění a závazky byly provedeny v plném rozsahu;
b) trvání závazků: v zásadě závazky platí do skončení období restrukturalizace, tj. do 31. prosince 2015. Závazky vůči DEPFA Bank plc. a jejích dceřiných společností však v zásadě přestanou platit, jakmile bude DEPFA Bank plc. reprivatizována, pokud k tomu dojde dříve. V takovém případě by Německo prodej nejprve oznámilo Komisi a bez schválení ze strany Komise by ho nerealizovalo, pokud by k němu mělo dojít před 31. prosincem 2013. Závazky vůči PBB přestávají platit, jakmile bude PBB reprivatizována, v žádném případě však před 31. prosincem 2013;
c) oblasti podnikání: Německo zajistí, aby nové obchody uskutečňovala pouze PBB a aby tato činnost byla omezena na dvě oblasti podnikání (financování nemovitostí a veřejného financování investic), přičemž všechny ostatní obchodní činnosti budou zastaveny (portfolio státního financování zůstane v rozvaze PBB, avšak jako portfolio, které se ukončuje) a všechny ostatní společnosti HRE zastaví svou obchodní činnost;
d) reprivatizace PBB: Německo reprivatizuje PBB co nejrychleji, nejpozději však do 31. prosince 2015;
e) omezení růstu PBB: Německo zajistí, aby míra růstu PBB nepřekročila určité hranice; ať už ohledně výše bilanční sumy, nebo ohledně objemu nových obchodů;
f) konsolidační agentura: Německo zajistí, aby PBB po 30. září 2013 neposkytovala konsolidační agentuře FMS-WM žádné služby v oblasti správy majetku a refinancování a aby se organizačně zajistilo, aby tyto služby mohly převzít třetí strany;
g) postavení na trhu: Německo zajistí, aby PBB uzavírala nové obchodní kontrakty pouze na těchto zeměpisných trzích:
i)v případě financování nemovitostí:
-
hlavní trhy (22): Německo, Spojené království, Francie a Španělsko,
-
další trhy: Švédsko, Polsko, Česká republika, Belgie, Nizozemsko, Lucembursko, Rakousko, Švýcarsko, Dánsko, Finsko, Norsko, Slovensko a Maďarsko,
ii)v případě veřejného financování investic:
-
hlavní trhy: Německo, Francie, Španělsko, Itálie,
-
další trhy: Švýcarsko, Rakousko, Polsko, Maďarsko, Česká republika, Slovensko, Švédsko, Norsko, Dánsko, Finsko, Belgie, Nizozemsko, Lucembursko a Spojené království;
h) protiplnění za využití konsolidační agentury: Německo zajistí, aby HRE v rámci svých možností zaplatila přiměřenou odměnu jako protiplnění za využití konsolidační agentury FMS-WM. Zejména Německo zajistí, aby spolková agentura pro stabilizaci finančních trhů (Bundesanstalt für Finanzmarktstabilisierung, „FMSA“) nařídila HRE zaplatit konsolidační agentuře FMS-WM částku ve výši 1,59 miliardy EUR, a to přímo nebo prostřednictvím jejích dceřiných společností. Tuto platbu musí provést dané společnosti HRE, které na konsolidační agenturu převedly položky aktiv a jejichž podíl základního kapitálu je vyšší než 15 %. PBB si ponechá zisky, aby splatila vklad tichého společníka;
i) omezení vyplácení úroků a výplat podílů na zisku: Německo zajistí, aby HRE a její dceřiné společnosti v rámci právních mezí nevyplácely úroky a podíly na zisku;
j) omezení splácení: Německo zajistí, aby HRE a její dceřiné společnosti nesplácely žádné nástroje vlastního kapitálu;
k) zákaz nákupu podniků: Německo zajistí, aby HRE a její dceřiné společnosti během realizace restrukturalizačního plánu nekoupily žádné jiné podniky;
l) Závazky ohledně informační technologie HRE/PBB: Německo zajistí, aby byl plně realizován projekt na zlepšení systémů IT dané banky;
m) závazek ohledně cílů minimalního zisku z nových obchodů (RAROC): Německo zajistí, aby PBB v rámci svých strategických nových obchodů neudělovala nové půjčky, které na úrovni jednotlivých transakcí vykazují RAROC („risk-adjusted return on capital“) nižší než 10 %;
n) správce zodpovědný za dozor: Německo zajistí, aby byl restrukturalizační plán a všechny závazky obsažené v seznamu závazků správně provedeny a aby toto provádění průběžně sledoval dostatečně kvalifikovaný správce zodpovědný za dozor.
VI. POSOUZENÍ PODPOR
VI.1 Existence státní podpory podle čl. 107 odst. 1 SFEU a potenciální příjemci
(71)
Jednotlivá příslušná opatření buď přímo poskytlo Německo nebo fond SoFFin zřízený a kontrolovaný spolkovou vládou, tj. byla poskytnuta ze státních prostředků. Prostřednictvím těchto opatření se HRE dostane selektivní výhody tím, že se této finanční instituci umožní získat nový kapitál za výhodnějších podmínek, než jsou na trhu běžné, zajistit se pomocí záruk a využít opatření na záchranu aktiv. HRE působí v mezinárodním měřítku a konkuruje jiným bankám v Německu a jiných zemích. Z těchto důvodů se v případě daných opatření jedná o státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, jak již bylo vysvětleno v předchozích rozhodnutích Komise ohledně HRE (23).
(72)
V rámci skupiny HRE provozuje nové obchody pouze PBB (včetně svých dceřiných společností), a je tedy aktivní na trzích. PBB je tedy podnikový subjekt, která pokračuje v podnikání HRE (ovšem pouze v omezeném rozsahu, viz 63. bod odůvodnění). Všechny ostatní podnikové subjekty patřící ke skupině HRE (tj. DEPFA Bank plc. a její dceřiné společnosti, jakož i HRE Finance i.L.) právě ukončují svou činnost, jejich aktivita je omezena na minimum nezbytné pro řádnou konsolidaci, nevytvářejí žádné nové obchody.
(73)
Konečným cílem a konečným účelem všech opatření podpory (nezávisle na tom, zda byly ve prospěch HRE, HRE Holding, PBB nebo DEPFA Bank plc. poskytnuty oficiálně) je zajistit, aby PBB mohla i nadále působit na trzích. Příčinou příslušného narušení hospodářské soutěže je tedy pokračující přítomnost PBB na trzích. DEPFA Bank plc. lze (ve srovnání s FMS-WM) považovat výlučně za agenturu konsolidující ta aktiva, která z různých důvodů nebyla převedena na FMS-WM (tzv. „špatnou banku“ - „bad bank“). DEPFA Bank plc. zhodnotí svá aktiva k datu jejich splatnosti nebo je prodá na trhu, avšak počínaje dnem doručení tohoto rozhodnutí již nebude uskutečňovat žádné nové obchody (24).
(74)
Protože PBB pokračuje v obchodech HRE, bude PBB považována v souladu s rozhodovací praxí Komise (25) za příjemce podpory, to znamená, že se následný přezkum slučitelnosti podpory týká PBB.
(75)
V souvislosti se závěry Heisse Kursawe Eversheds, tj. že se v případě „squeeze-out“ jedná o státní podporu, Komise konstatuje, že kapitálové injekce poskytnuté ve prospěch HRE sice představují státní podpory, avšak dané vyloučení menšinových akcionářů (tj. převzetí podílů těchto akcionářů za odpovídající úhradu v jejich prospěch) žádný prvek podpory per se neobsahuje, neboť daná banka neměla ze státních prostředků žádnou výhodu. V rámci daného „squeeze-out“ poskytl menšinovým akcionářům úhradu stát, tyto úhrady však pro HRE neměly žádné hospodářské důsledky. Pro HRE se pouze změnila struktura vlastníků. Z tohoto důvodu není nutné v tomto rozhodnutí řešit otázku, zda dané „squeeze-out“ porušuje ustanovení Smlouvy o volném pohybu kapitálu.
VI.2 Slučitelnost podpory s vnitřním trhem
VI.2.1 Použití čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU
(76)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU lze podpory, které mají napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu, považovat za slučitelné s vnitřním trhem. Protože by úpadek jedné ze systémově důležitých bank přímo poškodil finanční trhy a nepřímo celé hospodářství členského státu, Komise v současnosti při posuzování opatření státní pomoci v bankovním odvětví z právního hlediska vychází vzhledem k nestabilní situaci na finančních trzích z tohoto ustanovení.
(77)
Komise především nevidí - s ohledem na dřívější postavení HRE na německém trhu s hypotečními zástavními listy, na dřívější bilanční sumu HRE a rozsah dřívějších derivátů HRE - důvod zpochybnit hodnocení Německa, které HRE označilo za systémově důležitou banku.
(78)
Komise konstatuje, že HRE využila podpory na záchranu, které Komise označila za slučitelné s vnitřním trhem; tyto podpory je však nyní nutné přezkoumat z toho hlediska, zda je možné je považovat za státní podporu na restrukturalizaci, která je slučitelná s vnitřním trhem. Komise musí nyní na základě IAC a sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru přezkoumat slučitelnost těchto opatření, jakož i všech dalších restrukturalizačních opatření, tj. záruk ve výši 52 miliard EUR a kapitálové injekce činící 2,08 miliard EUR.
VI.2.2 Hodnocení na základě sdělení „Impaired-Asset“ („IAC“)
(79)
Veškeré převádění aktiv na konsolidační agenturu musí probíhat v souladu s IAC. Ve sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru se navíc uvádí, že přiměřené protiplnění za případnou státní intervenci je jedním z nejvhodnějších omezení narušení hospodářské soutěže, jelikož omezuje výši podpory. Kromě toho by mohlo být nutné omezit pro banku možnost expandovat v určitých oblastech podnikání nebo zeměpisných oblastech, např. prostřednictvím nápravných opatření zaměřených na trh (př. konkrétní kapitálové požadavky v případě, že by přímá omezení expanze měla oslabit trh), nebo omezit morální hazard.
(80)
Pokud jde o způsobilost pro poskytnutí podpory v případě aktiv, která připadla v úvahu pro převod, je podle 34. bodu odůvodnění IAC při výběru jednotlivých kategorií aktiv způsobilých pro poskytnutí podpory bezpodmíněčně nutné zvolit pragmatický a flexibilní přístup. Komise takto flexibilně přistupovala k jiným případům ve věci podpory a akceptovala převod aktiv, v jejichž případě se přísně vzato nejednalo o aktiva ohrožená ztrátou, nýbrž o aktiva, která nebyla s ohledem na zásadní změnu obchodního modelu dané banky strategicky významná.
(81)
Aby se zajistilo, aby se banka především zaměřila na obnovu své rentability a aby se zamezilo případnému střetu zájmů, je nezbytné (viz 46. bod odůvodnění) zajistit jasné funkční a organizační oddělení mezi bankou, která je příjemcem podpory, a jejími znehodnocenými aktivy. Komise si je vědoma toho, že při založení konsolidační agentury nebylo - především z technických důvodů - možné bezprostředně zrušit spojení mezi PBB a FMS-WM. Je však nutné napravit tuto situaci co nejdříve. Německo se proto zavázalo, že PBB zajistí plnou organizační nezávislost spojených funkcí podnikání a že tyto funkce po 30. září 2013 již nebude za FMS-WM přebírat.
(82)
Pokud jde o posouzení a sdílení nákladů, IAC ve 21. bodě odůvodnění uvádí, že součástí požadovaného sdílení nákladů je přiměřené protiplnění. Komise zkoumá, zda se v souladu s přílohou IV sdělení IAC při stanovení ceny za záchranu akvtiv počítá s protiplněním ve prospěch státu, které přiměřeně zohledňuje riziko budoucích ztrát, které překračuje riziko vyjádřené pomocí reálné ekonomické hodnoty aktiv. V souladu s rozhodovací praxí Komise v případě opatření na záchranu aktiv (26) vychází posouzení požadovaného protiplnění za záchranu vlastního kapitálu z převodu za reálnou ekonomickou hodnotu, a to i tehdy, že je tato hodnota nižší než převodní hodnota.
(83)
Podle 41. bodu odůvodnění sdělení IAC by měla převodní hodnota aktiv vycházet z jejich reálné ekonomické hodnoty. Pokud určitý členský stát považuje za nezbytné - zejména aby se předešlo technické insolvenci - použít převodní hodnotu aktiv, která překračuje jejich reálnou ekonomickou hodnotu, je takový postup přijatelný pouze tehdy, doprovází-li ho rozsáhlá restrukturalizace a je-li vázaný na podmínky umožňující zpětné získání této dodatečné podpory v pozdějším stádiu, například prostřednictvím mechanismu zpětného získání (tzv. „claw-back mechanism“).
(84)
Na základě toho Komise dospěla k závěru, že rozdíl mezi reálnou ekonomickou hodnotou a převodní hodnotou, který lze požadovat k pozdějšímu datu a který byl určen s pomocí nezávislých odborníků, činí 16,2 miliardy EUR a vyžaduje obzvláště důkladnou restrukturalizaci a redukci dané banky. Podle 21. bodu odůvodnění sdělení IAC není nutné platit žádnou další odměnu, neboť se od opatření po předchozím odpočtu kapitálu ve výši 16,2 miliardy EUR neočekává žádná další záchrana vlastního kapitálu banky (27).
(85)
Komise konstatuje, že Německo se zpětným získáním této částky výslovně nepočítalo. Německo však přijalo doložky, které mají v co největší míře takové zpětné získání umožnit a počítají s následujícím:
a)
podmíněná platební povinnost skupiny HRE vůči konsolidační agentuře ve výši 1,59 miliardy EUR;
b)
PBB použije nevyplacené zisky na splacení vkladu tichého společníka, tj. Spolkové republiky Německo;
c)
Poté co bude v plné výši zaplacena částka 1,59 miliardy EUR, musí podskupina DEPFA Bank plc. (tj. mateřská společnost a všechny dceřiné společnosti) zaplatit Německu za jeho státní podporu přiměřené protiplnění;
d)
Ačkoli byla HRE zestátněna, Německo hodlá reprivatizovat PBB, aby obdrželo rovněž výnosy z případné reprivatizace. Protože byla daná banka převedena do veřejného vlastnictví a stát ji nyní plánuje reprivatizovat, lze navíc navíc souhlasit s tím, že se stát pokusí získat zpět co nevíce z částky, kterou do banky vložil, a že dřívější držitelé podílů přispěli k záchraně banky přiměřenou částkou.
Plánovaná restrukturalizace je navíc dalekosáhlá a předpokládá radikální redukci „dobré“ hlavní banky na asi 15 % velikosti HRE z období před koncem roku 2008. V kombinaci se závazky ohledně omezení růstu, omezení nabídky produktů, řízení podniku a reprivatizace prostřednictvím zadání veřejné zakázky lze celý balíček týkající se restrukturalizace označit za dostatečně rozsáhlý ve smyslu sdělení IAC.
(86)
Komise rovněž konstatuje, že díky údajům, které Komisi předal angažovaný tým zaměstnanců banky, byly rozptýleny její pochybnosti ohledně toho, že Německo a HRE možná nebudou ochotny či schopny zajistit neomezenou transparentnost a úplné poskytování informací o znehodnocení aktiv ex ante. HRE navíc - částečně na žádost Komise - nechala přezkoumat své údaje s ohledem na jejich soudržnost a kvalitu, což odborníkům Komise usnadnilo jejich konečný přezkum. Kromě toho se Německo a PBB zavázaly k tomu, že výrazně zlepší řízení rizik a systémy pro podávání zpráv, aby se rozptýlily pochybnosti Komise ohledně možného nedostatečného systému informací o řízení.
VI.2.3 Slučitelnost se sdělením o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru
(87)
Ve sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru se stanoví předpisy upravující podporu, které se uplatní na restrukturalizaci finančních institucí během současné krize. Podle tohoto sdělení musí restrukturalizace finanční instituce, která je plánována za současné finanční krize, zajistit obnovu dlouhodobé rentability dotčené banky, počítat s přiměřeným vlastním příspěvkem banky, která je příjemcem podpory (sdílení nákladů), a obsahovat dostatečná opatření k omezení narušení hospodářské soutěže (28), aby byla slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
(88)
Již poskytnuté a ještě plánované kapitálové injekce, jakož i výše státní podpory, která vyplynula z převodu aktiv, celkem činí více než 20 % rizikově vážených aktiv HRE z období před krizí.
VI.2.3.1 Obnovení dlouhodobé rentability PBB
(89)
V souladu s odstavcem 2 sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru Německo předložilo obsáhlý a podrobný restrukturalizační plán, ve kterém vysvětlilo důvody finančních potíží HRE a podrobně popsalo daný obchodní model.
(90)
Z restrukturalizačního plánu, jakož i z doplňujících informací předložených Německem vyplývá, že potíže HRE způsobily především tyto faktory:
a)
HRE, a zejména společnost DEPFA Bank plc., byly jako banky, které se financovaly výlučně na peněžním a kapitálovém trhu bez franšízového financování, ve velké míře závislé na intaktním mezibankovním kapitálovém trhu, který se důsledkem insolvence Lehman Brothers dočasně zcela zhroutil;
b)
zátěž z minulosti v podobě aktiv, které s ohledem na jejich skutečný rizikový profil nepřinášely přiměřenou návratnost investic;
c)
skupina HRE vznikla sloučením více menších bank, které používaly různé IT aplikace, které nebyly integrovány do jednoho rozsáhlého, vzájemně sladěného systému řízení rizik.
(91)
Jak bylo vysvětleno výše, je cílem restrukturalizačního plánu a plánovaných opatření, která se týkají především financování banky a interních systémů kontroly, vyloučit, aby se opakovaly problémy s likviditou, kvůli kterým se banka téměř dostala do insolvence. Restrukturalizační plán zcela konkrétně řeší nejdůležitější problémové oblasti: staví na stabilnějším konceptu financování, který se opírá o hypoteční zástavní listy; odbourává dosavadní závislost na mezibankovním peněžním trhu; zlepšuje a integruje IT prostředí; omezuje rozsah regionálních priorit; zmenšuje síť poboček a omezuje absolutní rozsah podnikání. Skutečnost, že se ostatní obchodní činnosti zastavují a jedná se s nimi jako s portfoliem, které se v rozvaze PBB ukončuje, je logickým doplněním tohoto konceptu.
(92)
Obě zbývající oblasti podnikání PBB se tedy omezí na aktiva, která přichází v úvahu pro německé kryté dluhové cenné papíry (hypoteční zástavní listy a veřejné zástavní listy). Tvrzení, že taková konzervativnější podnikatelská strategie by měla vést ke kvalitativnímu zlepšení poskytování úvěrů, je opodstatněné, zejména s ohledem na ustanovení německého zákona o zástavních listech („Pfandbriefgesetz“) ohledně řízení rizika, dozoru nad rizikem a jeho kontroly a s ohledem na ustanovení tohoto zákona týkající se ukončení obstavení (např. omezení obstavení).
(93)
V 92. bodě odůvodnění rozhodnutí o rozšíření vyšetřovacího řízení ze dne 24. září 2010 (viz 15. bod odůvodnění tohoto rozhodnutí) Komise vyjádřila pochybnosti o tom, že budoucí podnikatelské činnosti banky, zejména ty v oblasti „public finance“ (vyznačující se nízkými maržemi), přinesou dostatečně vysoké marže. Část činností v oblasti „public finance“, tzn. veřejné financování investic, má být uskutečňována i nadále. Podnikání v oblasti veřejného financování investic však zahrnuje pouze financování produktů, které souvisí s investicemi veřejného sektoru, a liší se tak od státního financování, tj. nevázaného financování státních orgánů, pro které jsou typické obzvláště nízké marže. Související pochybnosti Komise již nejsou tak velké, neboť v rámci upraveného obchodního modelu se zastavuje podnikání v oblasti státního financování, které představovalo asi 75 % dřívějších aktivit v oblasti „public finance“, a v rozvaze PBB se od něho jako ukončovaného portfolia upouští. Související pochyby Komise rovněž rozptyluje závazek Německa, podle kterého již PBB nebude v rámci svých nových strategických obchodů poskytovat žádné půjčky, které na úrovni jednotlivých transakcí vykazují RAROC („risk-adjusted return on capital“) nižší než 10 %.
(94)
Komise kromě toho konstatuje, že přístup, který zachovává podnikání v oblasti veřejného financování investic jako druhou oblast podnikání PBB, rozptyluje pochybnosti účastníků trhu a ratingových agentur, které souvisí s nedostatečnou diverzifikací bank, které se omezují pouze na jednu oblast podnikání (tzv. „monoline banks“), a tím jsou silně závislé na jediné oblasti podnikání. Díky tomu, že PBB bude podnikat ve dvou oblastech, které nemají nutně stejné cykly obchodování, měla by být schopná zajistit si stabilnější a předvídatelnější příjmy a dosáhnout u institucionálních investorů potřebné viditelnosti.
(95)
Z restrukturalizačního konceptu vyplývá jasná organizační struktura, protože obchodní činnosti v oblastech, jako je např. „capital markets and asset management“, které dříve patřily k hlavní oblasti podnikání, již nebudou uskutečňovány a bude výrazně zredukována síť poboček. Mnoho poboček již bylo uzavřeno; v rámci tohoto obchodního modelu, který se vyznačuje výraznějším poměrným členěním úvěrových portfolií a podrobnějším členěním struktury portfolií, mají být znovu otevřeny čtyři z nich (v Berlíně, Hamburku, oblasti Porýní a Porúří a ve Stockholmu).
(96)
Restrukturalizační plán zajišťuje, aby si PBB nevybudovala nepřiměřeně silné postavení na trhu. Pokud jde o poskytování nových úvěrů, v případě obou oblastí podnikání jsou stanovené stropy. PBB hodlá na hlavních trzích získat 1 % až 2 % podíl na trhu v oblasti veřejného financování investic a v oblasti financování nemovitostí 2 % až 6 % podíl na trhu.
(97)
Komise bere na vědomí, že banka začala odstraňovat nedostatky svých IT systémů. Daná IT síť byla zpočátku velmi různorodá a vykazovala značné nedostatky, zejména pokud šlo o funkce a aplikace umožňující řízení rizika. HRE proto v roce 2009 zahájila víceletý projekt týkající se celé skupiny HRE s názvem „New Evolution“, na nějž bylo vyčleněno 180 milionů EUR a jehož cílem je reorganizovat systémy IT. Různá systémová zlepšení mají být zavedena postupně, v šesti fázích. Projekt mj. zahrnuje operační zlepšení: př. konsolidaci systémů správy úvěrů; zlepšení IT systémů v oblasti řízení rizika s ohledem na úvěrové, tržní a likvidní riziko; standardizaci systémů front office a zlepšení přesnosti, poměrného členění úvěrových portfolií a kvality informací a údajů. Z informací o obsahu a průběhu reorganizace IT systémů vyplývá, že počáteční problémy byly řešeny odborně a byly během restrukturalizace PBB v dostatečném rozsahu vyřešeny. Komise se domnívá, že budoucí IT systém bude platformou, která bude uzpůsobená organizaci vedení obchodů, bude funkční a výkonná a s její pomocí bude možné řídit riziko rychle a prozíravě. Rozhodující tedy je, aby se plány na reorganizaci IT systémů uskutečnily v plném rozsahu.
(98)
Likvidita, platební schopnost a ziskovost PBB (29) jsou nejdůležitějšími ukazateli rentability dané banky a budou podrobeny přezkumu jak v rámci základního scénáře, tak i v rámci pesimistického scénáře (30).
(99)
Podle restrukturalizačního plánu si PBB již nemá zajišťovat své refinancování pomocí státních záruk. PBB přesto zůstává finanční institucí, která se bez franšízového financování refinancuje na peněžním a kapitálovém trhu, přičemž však sleduje strategii výrazného zmenšování objemu nezajištěných zdrojů refinancování. Namísto toho hodlá vydávat zástavní listy, které se považují za stabilnější zdroj financování.
(100)
Protože akutní nedostatek likvidity byl jednou z hlavních příčin problémů HRE, což si nakonec vyžádalo státní podporu, je podle restrukturalizačního plánu k dispozici dostatečná hotovostní a likvidní rezerva, přičemž bude zřejmě nutné zohlednit důsledky vyplývající z požadavků Basel III. Tato rezerva bude největší při zahájení období restrukturalizace a postupně se bude snižovat. V případě základního scénáře by hotovostní a likvidní rezerva na konci roku 2011 činila [12-17] % bilanční sumy PBB a na konci roku 2015 pak [7-17] %. V případě pesimistického scénáře by hotovostní a likvidní rezerva na konci roku 2011 činila [7-10] % bilanční sumy PBB a na konci roku 2015 [7-10] %. Komise se domnívá, že situace ohledně likvidity je v případě základního i pesimistického scénáře přiměřená.
(101)
Díky podílu základního kapitálu (vypočítaného podle metody interního ratingu Basel II), který se na konci roku 2011 v případě základního scénáře odhaduje na 12,9 % a v případě pesimistického scénáře na 10,5 %, je PBB dostatečně vybavena vlastním kapitálem a během období restrukturalizace splní minimální kapitálové požadavky. Podle předpokladů použitých v restrukturalizačním plánu bude podíl základního kapitálu na konci roku 2015 v případě základního scénáře činit 12,4 %, popř. v případě pesimistického scénáře 11,3 %. Příčinou snížení podílu základního kapitálu nejsou v případě základního scénáře ztráty, nýbrž především předpokládaný nárůst rizikově vážených aktiv, který zase souvisí s plánovaným růstem (v případě základního scénáře vykazuje PBB po zdanění v letech 2011 až 2015 pozitivní výsledek, pouze v případě pesimistického scénáře by PBB v letech 2011 až 2012 vykazovala po zdanění negativní výsledek).
(102)
Očekává se, že se ziskovost PBB během období restrukturalizace zlepší. Z restrukturalizačního plánu vyplývá, že v případě základního scénáře bude zisk po zdanění činit v roce 2011 [110-150] milionů EUR a v roce 2015 [280-320] milionů EUR. To by sice v roce 2011 odpovídalo rentabilitě vlastního kapitálu (po zdanění) pouze ve výši [3-6] %, na konci období restrukturalizace (v roce 2015) by to však bylo [8-11] % (po zdanění). Vytčenou rentabilitu vlastního kapitálu v případě základního scénáře lze vzhledem k obchodní činnosti banky, s jakou počítá restrukturalizační plán, i s ohledem na životaschopnost či reprivatizaci PBB považovat za uspokojivou. Podle Německa ztráty z předchozích let pohltí dané zisky po zdanění, což vzhledem k převodu ztrát znamená, že PBB bude do roku 201[…] vykazovat bilanční ztrátu; v souvislosti se splacením vkladu tichého společníka se to však změní v roce 201[…].
(103)
Tabulka 1: Plánování zisků a ztrát v případě PBB, IFRS (základní scénář), podle restrukturalizačního plánu
2011
2012
2013
2014
2015
Čistý úrokový zisk a podobné zisky
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Čistý zisk z provizí
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Operační zisky
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Zabezpečení úvěrového rizika
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Administrativní zátěž
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Saldo ostatních zisků/výdajů
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Výsledek před zdaněním
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Daně ze zisků
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Výsledek po zdanění
… milionů EUR
[110-150]
[140-160]
[170-220]
[240-270]
[280-320]
(104)
Jako nejdůležitější faktory růstu ziskovosti PBB lze uvést tyto dva zdroje: 1. zisky PBB z jejího komerčního podnikání porostou, 2. operační náklady se sníží.
(105)
V souvislosti s dosažením vyšších zisků obsahuje restrukturalizační plán v případě úvěrů zlepšení průměrné marže, a to zejména díky převzetí odpovědnosti za nové a ziskovější podnikání. Pokud jde o podnikání v oblasti financování nemovitostí, na základě současných portfolií se očekává zlepšení čistých marží z [85-100] bps na [105-120] bps (v roce 2011), na [105-110] bps (v roce 2012) a konečně na [95-100] bps. V případě podnikání v oblasti veřejného financování investic bude na celé období restrukturalizace stanovena čistá marže ve výši [27-35] bps, což představuje výrazné zlepšení v porovnání s čistou marží, tj. [6-12] bps, vypočítanou ohledně stávajícího portfolia pro státní financování (31). Příčinou tohoto zlepšení je především skutečnost, že se nebude pokračovat v podnikání v oblasti státního financování.
(106)
Protože se musí zajistit, aby se docílilo dostatečně vysokých marží, je závazek Německa, že PBB nebude v rámci svých nových strategických obchodů poskytovat žádné nové půjčky, které na úrovni jednotlivých transakcí vykazují RAROC („risk-adjusted return on capital“) nižší než 10 %, přiměřený a nutný.
(107)
V letech 2011 a 2012 představují protiplnění, která PBB získá za poskytnutí služeb v oblasti správy aktiv pro FMS-WM („bad bank“ HRE), důležitý zdroj příjmů PBB. Aby se zajistilo, že se banka zaměří především na obnovu své rentability, a aby se zamezilo případnému střetu zájmů, je nezbytné (viz sdělení IAC) zajistit jasné funkční a organizační oddělení mezi bankou, která je příjemcem podpory, a jejími znehodnocenými aktivy. Komise si je vědoma toho, že při založení konsolidační agentury nebylo - především z technických důvodů - možné bezprostředně zrušit spojení mezi PBB a FMS-WM. Je však nutné napravit tuto situaci co nejdříve. Na základě toho Německo přislíbilo, že PBB zajistí plnou organizační nezávislost spojených obchodních funkcí a že tyto funkce po 30. září 2013 již nebude za FMS-WM přebírat. Totéž platí pro refinancování FMS-WM. Tento závazek má rovněž zajistit, že se rentabilita ve střednědobém horizontu udrží sama o sobě a nebude potřebovat prostředky z protiplnění, která souvisí s převodem znehodnocených aktiv.
(108)
Komise bere na vědomí, že PBB hodlá výrazně snížit své provozní náklady. Během období restrukturalizace se výrazně zlepší poměr nákladů a zisků, a to v případě základního scénáře z [64-79] % (v roce 2011) na [32-42] % (v roce 2015).
(109)
PBB zahájila několik zásadních restrukturalizačních opatření, které ovlivní její nákladovou základnu. PBB konkrétně uzavřela mnoho poboček a počet svých zaměstnanců snížila asi o 30 % (na konci roku 2010 měla 1 366 zaměstnanců, v porovnání s koncem roku 2007, kdy měla 2 000 zaměstnanců (32)). Tato opatření ve střednědobém a dlouhodobém horizontu pozitivně ovlivní provozní náklady, v krátkodobém horizontu však v důsledku restrukturalizace vzniknou mimořádné náklady, zejména z důvodu vyplácení odškodného a v souvislosti s předčasnými odchody do důchodu, jakož i kvůli nákladům na právní zástupce a poradenství. Předpoklad, že se provozní náklady po ukončení restrukturalizace ustálí na výrazně nižší úrovni, je podle názoru Komise opodstatněný.
(110)
Po převedení znehodnocených aktiv na FMS-WM, které způsobilo značné snížení bilanční sumy, se zdá, že v případě základního scénáře je zabezpečení úvěrového rizika PBB na období restrukturalizace stabilní.
(111)
Komise považuje plánovanou rentabilitu vlastního kapitálu PBB za dostatečně solidní i při zohlednění předpokladů pesimistického scénáře, neboť by nebyla ohrožena ani životaschopnost banky ani vyhlídky na reprivatizaci PBB. Podle restrukturalizačního plánu by PBB v roce 2011 v případě pesimistického scénáře zaznamenala ztráty ve výši [100-125] milionů EUR; po ukončení období restrukturalizace v roce 2015 se však očekávají zisky ve výši [270-310] milionů EUR. Rentabilita vlastního kapitálu (po zdanění) by byla v roce 2011 (- [2,8-3,8] %) a v roce 2012 negativní; v případě tohoto scénáře by však v roce 2015 dosáhla téměř [9-12] %.
(112)
Tabulka 2: Plánování zisků a ztrát PBB, IFRS (pesimistický scénář), podle restrukturalizačního plánu
2011
2012
2013
2014
2015
Čistý úrokový zisk a podobné zisky
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Čistý zisk z provizí
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Operační zisky
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Zabezpečení úvěrového rizika
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Administrativní zátěž
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Saldo ostatních zisků/výdajů
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Výsledek před zdaněním
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Daně ze zisků
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Výsledek po zdanění
… milionů EUR
- [100-125]
- [75-90]
[230-290]
[250-290]
[270-310]
(113)
Vzhledem ke zlepšení obchodního modelu, technické infrastruktury a organizační struktury a vzhledem k tomu, jak tato zlepšení ovlivní očekávanou likviditu, platební schopnost a ziskovost PBB, zastává Komise názor, že restrukturalizační plán splňuje kritéria sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru týkající se obnovy dlouhodobé rentability.
VI.2.3.2 Vlastní příspěvek / sdílení nákladů
(114)
Podle sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru musí příjemce přispět na náklady na restrukturalizaci přiměřeným vlastním příspěvkem. Oddíl 3 uvedeného sdělení ohledně vlastního příspěvku stanoví tyto zásady:
a)
pomoc na restrukturalizaci by měla být omezena na pokrytí nákladů nezbytných k obnovení životaschopnosti;
b)
aby se výše podpory omezila na nezbytné minimum, měly by banky použít k financování restrukturalizace nejprve své vlastní zdroje. To může zahrnovat například prodej aktiv;
c)
náklady spojené s restrukturalizací nenese pouze stát, ale i ti, kteří do banky investovali, a to převzetím ztrát dostupným kapitálem a zaplacením přiměřené náhrady za státní intervence. Daný požadavek na sdílení nákladů sleduje dva cíle: omezit případné narušení hospodářské soutěže a zabránit morálnímu hazardu (33).
(115)
Pochybnosti Komise o tom, že se dané podpory možná neomezily pouze na nutné minimum pro obnovení dlouhodobé rentability, se podařilo rozptýlit. Německo do HRE celkem investuje téměř 10 miliard EUR. Část těchto kapitálových injekcí, tj. 2,08 miliardy EUR, poslouží k financování rekapitalizace konsolidační agentury FMS-WM, další 1,59 miliardy EUR má být na FMS-WM převedena během restrukturalizace. Asi 63 % z těchto necelých 10 miliard EUR zůstanou ve skupině HRE.
(116)
PBB je v rámci skupiny HRE jediný subjekt, který bude v budoucnu realizovat nové obchody, a proto je aktivním účastníkem hospodářské soutěže. V případě základního scénáře je na konec roku 2011 stanovený podíl základního kapitálu (vypočítaný podle metody IRB Basel II) na 12,9 %, tento podíl se během období restrukturalizace do konce roku 2015 mírně sníží na 12,4 %. Restrukturalizační plán nedává důvod k pochybám, že by daná banka neměla během období restrukturalizace splnit minimální kapitálové požadavky. Předpovídaný podíl základního kapitálu je vysoký, každopádně však odpovídá podílům kapitálu konkurentů. Z důvodů finanční krize se v současnosti od bank obecně očekává, že budou mít vyšší podíly kapitálu, než jaké měly před krizí. Dále je třeba vzít v úvahu, že PBB potřebuje kvůli svým problémům během krize solidní kapitálové krytí, aby se mezi účastníky trhu mohla prosadit jako spolehlivý obchodní partner. Podle názoru Komise je proto výše poskytnutého kapitálu a z toho plynoucí podíly kapitálu přiměřená a omezuje se na nutné minimum.
(117)
HRE dále obdržela záruky v celkové výši 145 miliard EUR, z nichž využila 124 miliard EUR. Tyto záruky byly nutné, aby banka mohla dále podnikat v situaci, kdy jí hrozila insolvence, a to alespoň do té doby, než bude schopná převést na FMS-WM svá znehodnocená aktiva. Všechny záruky, které skupina HRE využila a které celkem činí 124 miliard EUR, byly s účinností od 1. října 2010 převedeny na FMS-WM. PBB se tedy již v rámci své obchodní činnosti nespoléhá na státní záruky. Daný převod přispěl k tomu, že se podpora ve formě záruk časově omezila na nezbytné minimum.
(118)
Podle sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru by měly banky, které přijaly podporu, použít k financování restrukturalizace nejprve své vlastní zdroje, což obvykle obnáší prodej aktiv. HRE se převodem aktiv v nominální hodnotě asi 210 miliard EUR a převodem derivátů v hodnotě asi 280 miliard EUR na konsolidační agenturu FMS-WM zbavila značné části svých aktiv a tímto způsobem snížila svou bilanční sumu na polovinu. Tím však nevznikl žádný účetní zisk, který by mohl být využit k financování nákladů na restrukturalizaci. Daný převod je nutné spíše také považovat za státní podporu, neboť cena, jež byla ve prospěch HRE zaplacena za tato aktiva, překračovala reálnou ekonomickou hodnotou těchto aktiv asi o 16,2 miliardy EUR. Přesto skupina již odprodává, popř. odprodala, účasti v podnicích (např. podíly v Arsago ACM GmbH (Frankfurt), Arsago Holding AG (Švýcarsko), DEPFA First Albany Securities LLC (New York) a v Collineo Asset Management GmbH).
(119)
HRE zaplatila za všechny záruky, které jí poskytlo Německo, úroky ve prospěch zvláštního fondu SoFFin, které se pohybovaly mezi 0,5 % a 0,8 % ročně. Pokud jde o tuto část státní pomoci, zaplatila HRE tímto způsobem přiměřenou odměnu ve smyslu sdělení - Použití pravidel pro poskytování státní podpory na opatření přijatá ve vztahu k finančním institucím v souvislosti se současnou globální finanční krizí („sdělení o bankovnictví“) (34). Naproti tomu banka doposud nezaplatila protiplnění ani za poskytnutý kapitál ani za záchranu vlastního kapitálu, která vyplynula z opatření na záchranu aktiv; dále není schopna stanovit přiměřený mechanismu zpětného získání (tzv. „claw-back mechanism“) pro státní podporu, která spočívala v tom, že převodní hodnota aktiv byla vyšší než jejich reálná ekonomická hodnota.
(120)
Vzhledem k obecné hospodářské situaci HRE lze dojít k závěru, že banka jednoduše nebyla schopna přispět na náklady restrukturalizace dalším významným vlastním příspěvkem (35). Daný nedostatečný vlastní příspěvek banky musí být proto zohledněn v restrukturalizačním plánu prostřednictvím dalekosáhlých strukturálních opatření, aby se zajistilo, že banka a vlastníci podílů budou přiměřeně sdílet náklady, které si vyžádala záchrana banky. Restrukturalizační plán počítá s redukcí banky, pokud jde o velikost skupiny, postavení na trhu, rozsah obchodní činnosti a bilanční sumu - vzhledem ke specifickým okolnostem tohoto případu Komise tato opatření považuje za přiměřenou náhradu za nedostatečný vlastní příspěvek banky.
(121)
Rovněž je nutné zohlednit, že banka byla zestátněna a bývalí vlastníci podílů byli na základě hodnoty skupiny odškodněni bez podpory ze strany státu (36). Z hlediska státní podpory je to pozitivní aspekt a znamená to, že dřívější vlastníci podílů přišli o všechny podíly, a proto je nutné vycházet z toho, že náklady na restrukturalizace HRE sdíleli dostatečně.
(122)
Pokud jde o majitele podřízených dluhových cenných papírů HRE, Německo se zavázalo, že HRE nebude třetím stranám vyplácet žádné podíly na zisku z finančních nástrojů závislých na zisku a že se tím zajistí, že vlastníci kapitálu Tier 2 neobdrží za své investice žádné (nebo pouze nízké) vyrovnání - tak budou tito vlastníci sdílet část nákladů stejně jako vlastníci kapitálu Tier 1.
(123)
Komise proto dospěla k závěru, že vlastníci podílů HRE přispěli k nákladům na restrukturalizaci přiměřeně, a že tedy bylo přiměřeně zohledněno nebezpečí morálního hazardu.
VI.2.3.3 Opatření omezující narušení hospodářské soutěže
(124)
Podle sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru musí Komise při přezkumu opatření omezujících narušení hospodářské soutěže zohlednit výši podpory, rozsah sdílení nákladů a budoucí postavení dané finanční instituce na trhu po restrukturalizaci. Na základě tohoto přezkumu je pak nutné přijmout příslušná opatření.
(125)
HRE způsobila významné narušení hospodářské soutěže. Německo ve prospěch HRE poskytne kapitál v celkové výši až asi 9,95 miliardy EUR (část tohoto kapitálu přijme FMS-WM) a záruky ve výši 145 miliard EUR. Kromě toho bylo ve prospěch HRE realizováno opatření na záchranu aktiv, jež má částečně povahu státní podpory, v hodnotě asi 20 miliard EUR. Vzhledem k této významné podpoře ze strany státu musí následovat důkladná restrukturalizace HRE.
(126)
PBB bude jako následnická banka HRE dobře finančně vybavena a nezatížena dřívějšími riskantními úvěrovými obchody HRE. Bylo zapotřebí významné podpory, aby se zachovala způsobilost PBB k právním úkonům a usnadnilo se oddělení bank. PBB je však mnohem menší banka a Německo navíc přijalo přiměřená opatření na omezení případného narušení hospodářské soutěže.
(127)
Zaprvé, PBB se bude jako podnikatelský subjekt od dřívější HRE významně odlišovat. Byla zestátněna a je nyní důkladně restrukturalizována; v důsledku toho je PBB významně menší bankou, než byla bývalá HRE. Po převodu řady aktiv na FMS-WM činí strategická bilanční suma PBB, která nezahrnuje žádné rozvahové položky, které se jako ukončované portfolio v rozvaze PBB ukončují nebo které byly synteticky převedeny na FMS-WM, asi 15 % bilanční sumy skupiny HRE z konce roku 2008.
(128)
Zadruhé, Německo předložilo Komisi několik závazků, jejichž cílem je omezit přítomnost PBB na trhu (k tomu podrobněji viz oddíl V). PBB bude realizovat nové obchody pouze ve dvou oblastech podnikání - v oblasti financování nemovitostí a veřejného financování investic. Obě oblasti podnikání porostou během období restrukturalizace pouze omezeně, neboť ohledně nových obchodů, bilanční sumy i rozsahu portfolia byly stanoveny stropy, takže možnosti PBB expandovat na trhu, a tím narušit hospodářskou soutěž, jsou malé. Dané omezení růstu platí minimálně do 31. prosince 2013 a potenciálně ještě déle, pokud PBB nebude do té doby reprivatizována. Všechny ostatní subjekty skupiny HRE musí zastavit své obchodní činnosti a ukončit svá portfolia; to platí především pro oblasti podnikání „infrastructure finance“, „capital markets & asset management“ a státního financování.
(129)
Zatřetí, Německo se zavázalo, že PBB v rámci svých nových strategických obchodů nebude poskytovat žádné nové půjčky, které na úrovni jednotlivých transakcí vykazují RAROC („risk-adjusted return on capital“) nižší než 10 %. Mají se tím rozptýlit pochybnosti Komise, že by PBB příliš agresivní cenovou politikou mohla poškodit hospodářskou soutěž a konkurenty. Komise se domnívá, že se jedná o další účinné opatření na omezení nepřiměřeně silného narušení hospodářské soutěže.
(130)
Začtvrté, obchodní činnosti PBB budou omezovat pravidla pro účast v hospodářské soutěži, která budou zahrnovat zákaz převzetí a zákaz poukazovat v reklamě na danou banku na poskytnutou státní podporu.
(131)
Německo se navíc zavázalo, že PBB co nejrychleji reprivatizuje, tj. nejpozději do 31. prosince 2015. Díky odprodeji PBB bude moci Spolková republika Německo získat (částečně) zpět kapitál, který investovala do HRE. Komise dále konstatuje, že reprivatizace realizovaná k co nejdřívějšímu datu zajistí, že třetí strany budou moci koupit PBB.
VII. DOZOR
(132)
Německo se zavázalo, že nad realizací restrukturalizačního plánu HRE a splnění závazků ze seznamu závazků bude dohlížet správce zodpovědný za dozor. Správce bude Komisi každé čtvrtletí podávat zprávu.
VIII. ZÁVĚR
(133)
Komise došla k závěru, že výše přezkoumaná opatření představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(134)
Komise kromě toho dospěla k názoru, že podpora na restrukturalizaci je slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU, pod podmínkou, že bude realizován restrukturalizační plán, jehož konečné znění bylo aktualizováno dne 14. června 2011, a pod podmínkou, že budou splněny závazky ze seznamu závazků uvedené v příloze tohoto rozhodnutí,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Státní podpora, kterou Německo poskytlo a ještě hodlá poskytnout ve prospěch skupiny Hypo Real Estate a kterou tvoří:
-
kapitálová injekce ve výši 60 milionů EUR (oznámeno dne 17. dubna 2009),
-
kapitálová injekce ve výši 2,96 miliardy EUR (oznámeno dne 3. června 2009),
-
kapitálová injekce ve výši 3 miliard EUR (oznámeno dne 26. října 2009),
-
kapitálová injekce ve výši 1,85 miliardy EUR (oznámeno dne 30. dubna 2010), z níž bude 450 milionů EUR poskytnuto pouze tehdy, pokud nastanou určité okolnosti,
-
kapitálová injekce ve výši 2,08 miliardy EUR (oznámeno dne 10. září 2010),
-
záruky ve výši 35 miliard EUR (oznámeno dne 30. září 2008),
-
záruky ve výši 52 miliard EUR (oznámeno dne 17. dubna 2009),
-
záruka ve výši 8 miliard EUR (oznámeno dne 26. října 2009),
-
záruka ve výši 10 miliard EUR (oznámeno dne 26. října 2009),
-
likvidní záruka ve výši 20 miliard EUR (oznámeno dne 2. září 2010),
-
záruka na vyrovnání ve výši 20 miliard EUR (oznámeno dne 10. září 2010) a
-
převod aktiv na konsolidační agenturu FMS Wertmanagement AöR (oznámeno dne 10. září 2010),
je podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování Evropské unie s ohledem na seznam závazků uvedený v příloze slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
Německo zajistí, aby po zveřejnění tohoto rozhodnutí byly Komisi předkládány podrobné čtvrtletní zprávy o opatřeních, která byla přijata, s cílem provést toto rozhodnutí v souladu s časovým harmonogramem uvedeným v příloze v seznamu závazků.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.
V Bruselu dne 18. července 2011.
KOMISIJAS LĒMUMS
(2011. gada 18. jūlijs)
par valsts atbalstu C 15/09 (ex N 196/09), ko Vācija sniegusi un plāno sniegt uzņēmumam Hypo Real Estate
(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 5157)
(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2012/118/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu (1),
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
vērsusies pie ieinteresētajām personām ar aicinājumu iesniegt apsvērumus saskaņā ar šiem noteikumiem (2) un ņemot vērā viņu apsvērumus,
tā kā:
I. PROCEDŪRA
(1)
2008. gada 2. oktobrī Eiropas Komisija apstiprināja valsts atbalstu uzņēmumam Hypo Real Estate Holding AG valsts garantijas veidā EUR 35 miljardu apmērā (reģistrēts ar lietas numuru N 44/08) (3) uz laiku, tas ir, sešiem mēnešiem vai līdz ticama un pamatota bankas pārstrukturēšanas plāna iesniegšanai. Vācija paziņoja par pasākumu 2008. gada 30. septembrī.
(2)
2009. gada 1. aprīlī Vācija paziņoja Hypo Real Estate (turpmāk “HRE”) pārstrukturēšanas plānu (reģistrēts ar lietas numuru N 196/09). Ar 2009. gada 17. aprīļa vēstuli Vācija papildināja paziņojumu par pārstrukturēšanas plānu, paziņojot Komisijai par kapitāla injicēšanu EUR 60 miljonu apmērā un valsts garantiju EUR 52 miljardu apmērā pagarināšanu, kuras bija piešķirtas atbilstīgi apstiprinātai bankas atbalsta shēmai (4).
(3)
Ar 2009. gada 7. maija vēstuli (5) Komisija informēja Vāciju, ka tā ir uzsākusi Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 2. punktā noteikto procedūru. Šis lēmums (“lēmums par procedūras uzsākšanu”) tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (6), aicinot ieinteresētās personas iesniegt apsvērumus.
(4)
2009. gada 3. jūnijā Vācija paziņoja par kapitāla injekciju EUR 2,96 miljardu apmērā, reģistrēts ar lietas numuru N 333/09.
(5)
2009. gada 17. augustā Vācija informēja Komisiju (reģistrēts ar lietas numuru C 15/09), ka tā atkal ir paredzējusi pagarināt garantijas, ko Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung (turpmāk “SoFFin”) EUR 52 miljardu apmērā iepriekš piešķīris HRE (skatīt 2. apsvērumu).
(6)
2009. gada 20. un 21. oktobrī Vācija iesniedza vēl vienu pārstrukturēšanas plāna atjauninājumu, paziņoja Komisijai par turpmāk paredzētajiem pasākumiem HRE labā (likvidēšanas iestādes izveide, papildu garantijas piešķiršana) un informēja Komisiju par turpmāku, t. i., trešo, pagarinājumu esošajām SoFFin garantijām EUR 52 miljardu apmērā (reģistrēts ar lietas numuru N 557/09).
(7)
2009. gada 26. oktobrī Vācija ar lietas numuru N 557/09 paziņoja par turpmāku kapitāla injekciju EUR 3,0 miljardu apmērā, SoFFin garantijām ar kopējo summu EUR 18 miljardi HRE labā, kā arī par SoFFin garantiju EUR 2 miljardu apmērā HRE likvidēšanas iestādei (7). Komisija neapstiprināja SoFFin garantiju EUR 2 miljardu apmērā.
(8)
2009. gada 13. novembrī Komisija pagarināja oficiālās izmeklēšanas procedūru un uz laiku apstiprināja kapitāla injekcijas EUR 60 miljonu, EUR 2,96 miljardu un EUR 3 miljardu apmērā (lietās C 15/09, N 333/09 un N 557/09), līdz tā būs pieņēmusi galīgo lēmumu par pārstrukturēšanas plānu. Šis lēmums tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (8), aicinot ieinteresētās personas iesniegt apsvērumus.
(9)
2009. gada 15., 16. un 17. decembrī (reģistrēti ar lietas numuru N 694/09) Vācijas iestādes papildināja 2009. gada 26. oktobra paziņojumu, iesniedzot papildu informāciju par SoFFin garantiju EUR 18 miljardu apmērā.
(10)
2009. gada 21. decembrī Komisija uz laiku apstiprināja SoFFin garantijas EUR 18 miljardu apmērā uz maksimāli vienu gadu (lietas numurs N 694/09) (9).
(11)
2010. gada 30. aprīlī Vācija paziņoja par SoFFin kapitāla injekciju EUR 1,85 miljardu apmērā (lietas numurs N 161/10).
(12)
2010. gada 19. maijā Komisija uz laiku apstiprināja EUR 1,85 miljardu kapitāla injekciju, līdz tā būs pieņēmusi galīgo lēmumu par pārstrukturēšanas plānu (10).
(13)
2010. gada 2. septembrī Vācija paziņoja par SoFFin likviditātes garantiju EUR 20 miljardu apmērā (lietas numurs N 380/10).
(14)
2010. gada 10. septembrī Vācija paziņoja par samazinātas vērtības aktīvu pasākumu -, t. i., nodomu nodot HRE aktīvus FMS Wertmanagement AöR (11) (“FMS-WM”), - un kapitāla injekciju līdz apmēram EUR 2,13 miljardiem, kā arī papildu garantiju, t. i., likvidēšanas garantiju, līdz EUR 20 miljardu apmērā (lietas numurs N 380/10).
(15)
2010. gada 24. septembrī Komisija atkal pagarināja oficiālo izmeklēšanas procedūru un uz laiku apstiprināja samazinātas vērtības aktīvu pasākumu, likviditātes garantiju EUR 20 miljardu apmērā un likvidēšanas garantiju līdz EUR 20 miljardu apmērā. Šis lēmums tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (12), aicinot ieinteresētās personas iesniegt apsvērumus. Komisijas 2010. gada 24. septembra lēmums neattiecās uz kapitāla injekciju līdz EUR 2,13 miljardu apmērā, kuru Vācija paziņoja 2010. gada 10. septembrī, t. i., Komisija neapstiprināja šo kapitāla injekciju.
(16)
2011. gada 14. jūnijā Vācija iesniedza galīgo pārstrukturēšanas plāna atjauninājumu. 2011. gada 15. jūnijā Vācija iesniedza saistību sarakstu, kurš tika papildināts 2011. gada 1. jūlijā.
(17)
2011. gada 14. jūnijā Vācija paskaidroja, ka nākamā kapitāla injekcija nesasniegs EUR 2,13 miljardu apmēru, kā tika paziņots 2010. gada 10. septembrī, bet, ka tā sasniegs EUR 2,08 miljardus un ka samazinātā summa būs pieejama FMS-WM.
(18)
Laika gaitā ir notikušas vairākas sanāksmes un telefonkonferences, kā arī ir notikusi turpmāka sarakste starp Komisijas struktūrvienībām, Vāciju un HRE.
(19)
Komisija saņēma ieinteresēto personu apsvērumus, pārsūtīja tos Vācijai un saņēma Vācijas apsvērumus vēstulē, kas datēta ar 2010. gada 24. martu.
II. ATBALSTA SAŅĒMĒJS UN ATBALSTA PASĀKUMI
II.1. Saņēmējs
(20)
2003. gada oktobrī HVB grupa izveidoja HRE, lai tā veiktu atsevišķas HVB grupas komerciālā nekustamā īpašuma finanšu darbības daļas. 2007. gadā HRE pārņēma Dublinā reģistrēto DEPFA Bank plc un paplašināja savu darbību, tajā ietverot finansējumu publiskajam sektoram un infrastruktūrai. HRE grupas (13) sastāvā šobrīd ir Hypo Real Estate Holding AG (“HRE Holding”) un trīs tās filiāles PBB Deutsche Pfandbriefbank AG (“PBB”), DEPFA Bank plc un Hypo Real Estate Finance B.V. in Liquidation (“HRE Finance i.L.”). Gan DEPFA Bank plc, gan PBB pieder vairāki meitasuzņēmumi un daļas citos uzņēmumos. PBB ir pārdēvēta grupas pamatbanka un vienīgais no trim HRE Holding meitasuzņēmumiem, kas arī turpmāk attīstīs jaunu darbību. Tās darbības nozares ir finansējums nekustamajam īpašumam un publiskā sektora ieguldījumiem. DEPFA Bank plc darbība tiek samazināta, un no šī Komisijas lēmuma paziņošanas brīža tā neslēgs līgumus par jaunu darbību. Tās pamata darbības galvenokārt ir publiskā sektora finansējuma aizdošana un budžeta kreditēšana un infrastruktūras projektu (piem., ceļu, tiltu, tuneļu un sabiedrisko ēku) finansēšana. Kā jau rāda nosaukums, HRE Finance i.L. ir uzņēmums, kas tiek likvidēts (14).
(21)
FMS-WM, HRE likvidēšanas iestāde, tika dibināta 2010. gadā. Tā pārvalda HRE grupas aktīvus un atvasinātos instrumentus, kurus tā ir pārņēmusi, jo tie vai nu bija nestratēģiski, vai ietvēra nepieņemamu risku vai kapitāla slogu. Laika gaitā FMS-WM ir pārņēmusi ievērojamu daļu HRE aktīvu. FMS-WM nav licences bankas darbību veikšanai.
(22)
2008. finanšu gadā HRE ziņoja par zaudējumiem EUR 5,5 miljardu apmērā, 2009. gadā - par zaudējumiem EUR 2,2 miljardu apmērā un 2010. gadā - par zaudējumiem EUR 0,9 miljardu apmērā.
(23)
Veicot kapitāla injekciju aptuveni EUR 3,02 miljardu apmērā (EUR 60 miljoni 2009. gada martā, EUR 2,96 miljardi 2009. gada jūnijā), Vācija kļuva par 90 % HRE īpašnieci. 2009. gada rudenī mazākuma akcionāri tika “izspiesti” no bankas. Vācija iegādājās atlikušās akcijas, samaksājot EUR 1,30 par akciju, un kļuva 100 % HRE īpašniece. Pēc tam tika uzsākts HRE pārstrukturēšanas process.
II.2. HRE grūtības finanšu krīzes kontekstā
(24)
2008. gada septembra beigās HRE bija nepietiekama likviditāte un banka nonāca uz maksātnespējas sliekšņa. HRE nespēja iegādāties īstermiņa finansējumu tirgos, jo finanšu tirgus krīzes ietekmē daži finansēšanas tirgi sabruka. 2008. gada septembra vidū Lehman Brothers iesniedza pieteikumu kreditoru aizsardzībai un starpbanku tirgus gandrīz pilnībā pārstāja funkcionēt.
(25)
DEPFA Bank plc - kopš 2007. gada oktobra HRE pilnībā piederoša meitasuzņēmuma - darbības modelis, kas lielā mērā bija atkarīgs no starpbanku tirgus un citiem īstermiņa nenodrošinātiem finansējuma avotiem, izrādījās ļoti trausls likviditātes krīzes situācijā, un problēmas, kas radās, apdraudēja tās pastāvēšanu.
(26)
HRE bija jāsedz DEFPA Bank plc īstermiņa likviditātes vajadzības. Tomēr kredītlīniju apjoms, kuru apmaksas termiņš bija 2008. gada 30. septembris, bija pārāk liels, lai HRE to atbalstītu. Turklāt HRE grupas iekšējie darījumi un darbības, piemēram, debitoru parādi, garantijas un garantijas vēstules, nozīmēja, ka vairums uzņēmumu HRE grupā atradās tādā pašā situācijā. Tādēļ likviditātes problēmas radīja nopietnu apdraudējumu HRE grupas pastāvēšanai.
(27)
HRE grūtības cita starpā bija arī attiecināmas uz problēmu, kas radās no aktīviem, kuriem nebija pienācīgas ieguldījumu atdeves, ja ņēma vērā to faktisko riska profilu, un uz faktu, ka HRE bija izveidota, apvienojot vairākas mazākas bankas iestādes ar atšķirīgām IT sistēmām […] (15).
II.3. Valsts atbalsta pasākumi
(28)
Kopumā Vācijas valsts ir nodrošinājusi vai nodrošinās HRE ar kapitāla injekcijām, kuru kopējā summa būs apmēram EUR 9,95 miljardi (FMS-WM ir saņēmusi vai saņems daļu no šī kapitāla), un garantijām EUR 145 miljardu apmērā. HRE arī saņēma aktīvu glābšanas pasākumu ar atbalsta elementu apmēram EUR 20 miljardu apmērā.
II.3.1. Kapitāla injekcijas
II.3.1.1. Kapitāla injekcija EUR 60 miljonu apmērā
(29)
Kā daļu no Vācijas nodoma iegūt pilnīgu kontroli pār HRE, vairākos posmos iegādājoties visas tās akcijas, 2009. gada 30. martāSoFFin iegādājās 20 miljonus jaunu HRE akciju par to nominālo vērtību EUR 3 par akciju, tādējādi HRE tika veikta kapitāla injekcija EUR 60 miljonu apmērā, un SoFFin ieguva 8,65 % no tās pamatkapitāla. Komisija šo kapitāla injekciju uz laiku apstiprināja 2009. gada 13. novembrī.
II.3.1.2. Kapitāla injekcija EUR 2,96 miljardu apmērā
(30)
2009. gada 2. jūnijāHRE akcionāri apstiprināja kapitāla injekciju EUR 2,96 miljardu apmērā injicēšanai HRE, emitējot jaunas akcijas, kuras iegādājās SoFFin. Tā rezultātā SoFFin īpašumā nonāca 90 % HRE akciju. No jauna emitētās akcijas tika reģistrētas komercreģistrā 2009. gada 8. jūnijā. Šo kapitāla injekciju Komisija uz laiku apstiprināja 2009. gada 13. novembrī.
II.3.1.3. Kapitāla injekcija EUR 3 miljardu apmērā
(31)
Kapitāla injekcija EUR 3,0 miljardu apmērā, kas tika paziņota 2009. gada 26. oktobrī, bija strukturēta šādi:
a)
EUR 2 miljardi tika injicēti HRE Holding un PBB rezervēs, par kurām nav izteiktas apņemšanās (“freie Rücklagen”). Pēc mazākuma akcionāru izspiešanas, HRE īpašnieks pilnībā bija Vācija/SoFFin;
b)
PBB tika veikta kapitāla injekcija EUR 1 miljarda apmērā daļu bez balsstiesībām veidā ar peļņas noteiktu kuponu, kas ir 10 % gadā.
(32)
Līgumi par šo EUR 3 miljardu injekciju tika parakstīti 2009. gada 16. novembrī. Kapitāla injekciju Komisija uz laiku apstiprināja 2009. gada 13. novembrī.
II.3.1.4. Kapitāla injekcija līdz EUR 1,85 miljardu apmērā
(33)
Kapitāla injekcija ar summu līdz EUR 1,85 miljardi HRE rezervēs, par kurām nav izteiktas apņemšanās (“freie Rücklagen”), tika sadalīta divās daļās:
a)
kapitāla injekcija EUR 1,4 miljardu apmērā (šo daļu Komisija uz laiku apstiprināja 2010. gada 19. maijā, un pēc tam tā tika injicēta);
b)
kapitāla injekcija līdz EUR 450 miljonu apmērā (arī šo daļu ar konkrētiem nosacījumiem (16) Komisija uz laiku apstiprināja 2010. gada 19. maijā; tā vēl nav injicēta, jo šie nosacījumi vēl nav izpildīti).
(34)
Kapitāla injekcija EUR 1,85 miljardu apmērā ir daļa no kopējā nepieciešamā kapitāla, kas noteikts HRE pārstrukturēšanas plānā. EUR 1,4 miljardi no šīs kapitāla injekcijas tika injicēti, lai nodrošinātu atbilstību regulējumā noteiktajām kapitāla prasībām un lai nodrošinātos pret risku. Līgums par EUR 1,4 miljardu kapitāla injekciju tika parakstīts 2010. gada 20. maijā. Vācija paredz, ka otra daļa no šiem EUR 1,85 miljardiem, t. i., EUR 450 miljoni, tiks injicēti 2011. gada trešajā ceturksnī.
II.3.1.5. Kapitāla injekcija EUR 2,08 miljardu apmērā
(35)
2010. gada 10. septembrī Vācijas iestādes paziņoja par kapitāla injekciju HRE līdz pat EUR 2,13 miljardiem. 2011. gada 14. jūnijā Vācija paskaidroja, ka kapitāla injekcija nesasniegs EUR 2,13 miljardus, bet gan būs EUR 2,08 miljardi un ka šī summa tiks injicēta FMS-WM. Saskaņā ar Vācijas paziņoto EUR 2,08 miljardi tiks injicēti 2011. gada trešajā ceturksnī. Saskaņā ar Eiropas Komisijas līgumu SoFFin iegulda EUR 2,08 miljardus kā kapitāla prasību (Einlageanspruch) HRE Holding kapitāla rezervē (“Kapitalrücklage”). HRE Holding pārveda šo kapitāla prasību uz FMS-WM2010. gada 1. oktobrī.
II.3.2. Garantijas
II.3.2.1. Garantijas EUR 35 miljardu apmērā
(36)
2008. gada 13. novembrī Vācija nodrošināja valsts garantiju EUR 35 miljardu apmērā HRE refinansēšanas vajadzībām. Komisija 2008. gada 2. oktobrī šīs garantijas uz laiku apstiprināja.
(37)
Šīs garantijas tika sniegtas Deutsche Bundesbank piešķirtajai likviditātes līnijai ar kopējo summu EUR 20 miljardi un garantētām parādzīmēm ar kopējo summu EUR 15 miljardi, kuras uzņēmās Vācijas finanšu iestāžu konsorcijs.
(38)
HRE samaksāja garantijas prēmiju valstij par EUR 35 miljardu garantiju, ko veidoja pamata prēmija un no rezultāta atkarīga prēmija. Pamata prēmiju veidoja 1 % gadā no tā sauktās “pirmā zaudējuma garantijas summas” un 0,5 % gadā no tā sauktās “otrā zaudējuma garantijas summas”. No rezultāta atkarīgu prēmiju veidoja 1,25 % gadā no “pirmā zaudējuma garantijas summas” un 0,25 % gadā no “otrā zaudējuma garantijas summas”.
II.3.2.2. Garantijas EUR 52 miljardu apmērā
(39)
Pamatojoties uz Vācijas banku glābšanas shēmu (17), laikposmā no 2008. gada novembra līdz 2009. gada februārim HRE no SoFFin saņēma garantijas ar kopējo summu EUR 52 miljardi.
(40)
HRE samaksāja garantijas maksu 0,5 % apmērā par reāli izmantotajām garantijas daļām, lai segtu obligācijas, un saistību maksu 0,1 % apmērā par daļām, kas netika izmantotas.
II.3.2.3. Garantija EUR 8 miljardu apmērā
(41)
Nodrošinātas parādzīmes, kuru termiņš ir 2009. gada 23. decembris, tika aizstātas ar SoFFin garantiju par EUR 8 miljardiem. Komisija uz laiku apstiprināja šo garantiju 2009. gada 21. decembrī.
(42)
HRE samaksāja SoFFin garantijas prēmiju 0,5 % gadā no garantētās summas. Tām garantijas daļām, kas netika izmantotas, tika piemērota saistību maksa 0,1 % gadā.
II.3.2.4. Garantija EUR 10 miljardu apmērā
(43)
Lai nodrošinātu HRE likviditātes vajadzības, 2009. gada 21. decembrī Komisija uz laiku apstiprināja SoFFin garantiju EUR 10 miljardu apmērā, kuras ilgums bija ne vairāk par gadu.
(44)
HRE samaksāja SoFFin garantijas prēmiju 0,5 % gadā no garantētās summas. Tām garantijas daļām, kas netika izmantotas, tika piemērota saistību maksa 0,1 % gadā.
II.3.2.5. Garantija EUR 20 miljardu apmērā
(45)
HRE bija nepieciešami papildu EUR 20 miljardi likviditātes garantēšanai saistībā ar negatīviem notikumiem kapitāla tirgū un standartizētu procentu likmes nākotnes līgumu tirgū, kas ietekmēja HRE līdz tās aktīvu pārvešanai likvidēšanas iestādei FMS-WM. Komisija 2010. gada 24. septembrī šo garantiju uz laiku apstiprināja.
(46)
HRE samaksāja garantijas prēmiju, kas ir 0,8 % gadā. Neizmantotajai garantijas daļai piemēroja saistību maksu, kas ir 0,1 % gadā.
II.3.2.6. Garantija līdz EUR 20 miljardu apmērā
(47)
Ņemot vērā atlikušās neskaidrības attiecībā uz tehniski sarežģīto procedūru saistībā ar aktīvu pārvešanu uz likvidēšanas iestādi, bija nepieciešama likvidēšanas garantija līdz EUR 20 miljardu apmērā. Komisija 2010. gada 24. septembrī šo garantiju uz laiku apstiprināja.
(48)
HRE samaksāja SoFFin garantijas prēmiju, kas ir 0,8 % gadā. Neizmantotajai garantijas daļai piemēroja saistību maksu, kas ir 0,1 % gadā.
II.3.3. Aktīvu pārvešana likvidēšanas iestādei
(49)
2010. gada 10. septembrī Vācija arī paziņoja par nosacīta daudzuma aktīvu aptuveni EUR 210 miljardu apmērā un atvasinātu instrumentu EUR 280 miljardu apmērā pārvešanu likvidēšanas iestādei FMS-WM. FMS-WM tika izveidota ar valdes 2010. gada 8. jūlija lēmumu saskaņā ar Vācijas Finanzmarktstabilisierungsfondsgesetz [Finanšu tirgus stabilizēšanas fonda likums] (FMStFG 8.a pants). Tā pārvalda HRE grupas aktīvus un atvasinātos instrumentus, ko tā ir pārņēmusi, jo tie vai nu bija nestratēģiski, vai ietvēra nepieņemamu risku vai kapitāla slogu. FMS-WM darbojas neatkarīgi no HRE un gūst labumu no SoFFin pienākuma kompensēt zaudējumus (Verlustausgleichspflicht). Tomēr FMS-WM nav licences bankas darbību veikšanai. Tā rezultātā daudzus HRE aktīvus varēja nodot tikai sintētiski, kas nozīmē, ka tika izveidoti dažādi “pārvešanas” mehānismi atkarībā no konkrētiem apstākļiem, lai panāktu, ka ietekme uz PBB un HRE grupu būtu līdzīga regulējumā noteiktajam kapitāla glābšanas efektam.
(50)
Komisija uz laiku apstiprināja pārvedumu 2010. gada 24. septembrī. Pasākuma ietvaros nestratēģiski un ienākumus nenesoši aktīvi, piemēram, valdības obligācijas vai ienākumus nenesoši kredīti īpašumam (vai, kā aprakstīts 49. apsvērumā, tikai to izmantojums regulējumā noteiktajam kapitālam), tika pārvesti uz valdības atbalstītu instrumentsabiedrību, kuras darbību varētu izbeigt vairāku gadu laikā. Starp pārvestajiem nestratēģiskajiem aktīviem bija arī tādi, kurus nevarēja izmantot kā nodrošinājumu segtajām obligācijām.
(51)
Pārveduma izpildes datums bija 2010. gada 30. septembris. Uz šo laiku amortizācijas rezultātā pārveduma mērķportfeļa bilances vērtība bija EUR 173 miljardi. Saskaņā ar Komisijas paziņojumu par samazinātas vērtības aktīviem piemērojamo režīmu Kopienas banku nozarē (“Samazinātas vērtības aktīvu paziņojums”) (18) Komisija iecēla ārējus ekspertus, lai tie atbalstītu Komisiju portfeļa novērtēšanā, atbalsta elementa noteikšanā un novērtējot, kādā mērā pārveduma vērtība bija virs portfeļa reālās ekonomiskās vērtības (REV). Kā noteikts Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā, Vācija arī pieņēma ārēju ekspertu neatkarīgas novērtēšanas veikšanai.
(52)
Portfelī bija apmēram EUR 30 miljardi komerciālo nekustamo īpašumu aizņēmumu, kuri ir ģeogrāfiski atšķirīgi un kurus veido galvenokārt biroju ēku un iepirkšanās centru finansējums. Tiem ir salīdzinoši īss termiņš (trīs gadi), bet to kredīta kvalitāte ir slikta.
(53)
Nekomerciālo nekustamo īpašumu portfeļa daļu veido publiskā sektora finanses vai obligācijas un aizdevumi valsts iestādēm vai sabiedrisko pakalpojumu iestādēm. Lielāko daļu šo darījumu veido standarta obligācijas (“tradicionālās obligācijas”), bet tajā bija iekļauti arī “strukturēti kredīta instrumenti” EUR 31 miljarda apmērā un vēl EUR 30 miljardi publiskā sektora aizdevumi. Šīs portfeļa daļas aktīvu kvalitāte bija ievērojami labāka nekā komerciālo nekustamo īpašumu aizdevumu daļa. Tomēr, ņemot vērā to garo atmaksas termiņu un to, ka tirgus kredīta starpība kopš iegādes palielinās, vērtspapīru tirgus cena tikusi ievērojami diskontēta.
(54)
Komisijas eksperti secināja, ka pretēji dažiem citiem valsts atbalsta gadījumiem sarežģītie aizdevumi komerciālam nekustamam īpašumam un tādām aktīvu kategorijām kā strukturētie kredīti (ko galvenokārt veido ar studiju kredītiem garantēti vērtspapīri, ar publiskā sektora aktīviem garantēti vērtspapīri un ieguldījums kopējo ieņēmumu mijmaiņas līgumos EUR 5 miljardu apmērā) kopumā bija droši. Šīm kategorijām viņi paredzēja tikai ierobežotus zaudējumus, lai gan lielākus nekā Vācijas ekspertu aplēses; to galvenokārt noteica naudas obligāciju vērtēšana Halcyon/Pegasus struktūrās, kā arī kopējo ieņēmumu mijmaiņas līgumu negatīvā bāze un netiešās finansējuma izmaksas. Turpretim tradicionālās obligācijas tika nodotas par aktīvu mijmaiņas līmeni tuvu paritātei, ievērojami virs to reālās ekonomiskās vērtības. Turklāt tie piederēja tirgiem, kas nebija īpaši samazinātas vērtības tirgi, tādējādi to reālajai ekonomiskajai vērtībai būtu jābūt tuvu to tirgus vērtībai. Tā rezultātā Komisijas eksperti secināja, ka šīs portfeļa daļas reālā ekonomiskā vērtība būtu ievērojami zemāka nekā vērtība, ar kādu HRE to pārveda uz FMS-WM.
(55)
Attiecībā uz atvasināto instrumentu portfeli Komisijas eksperti lielākoties piekrita Vācijas ekspertu konstatējumiem. Turklāt viņi novērtēja, ka kredītriska pretvērtība ir nedaudz augstāka nekā Vācijas ekspertu secinātā un iekļāva dažus konstatējumus no viņu parauga, kā arī vispārējā “darbības riska” maksu, motivējot to ar piesardzīgiem pieņēmumiem, kas attiecas uz trūkumiem vispārējā riska ierobežošanas efektivitātē.
(56)
Tabulā apkopoti Komisijas ekspertu konstatējumi:
(EUR, miljardi)
Portfelis
Nosacītā vērtība
Pārveduma vērtība
Δ REV - pārveduma vērtība)
(Vācijas skaitļi)
Δ REV- pārveduma vērtība)
(Komisijas ekspertu skaitļi)
Novirze
(Komisija pret Vāciju)
Obligācijas
83,444
93,960
-0,902
-7,590
-6,688
Strukturēts kredīts
31,199
30,111
-0,765
-1,981
-1,216
Komerciālo nekustamo īpašumu aizdevumi
26,312
23,874
-1,211
-2,800
-1,589
Nekomerciālo nekustamo īpašumu aizdevumi
29,834
31,115
-0,222
-1,084
-0,862
Atvasināti instrumenti
280,255
-13,106
-2,149/
-2,531
-2,786
-0,255
Kopā
451,044
165,954
-5,249/
-5,631
-16,241
-10,610
(57)
Tā rezultātā atbalstu, kas saskaņā ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu nav a apriori saderīgs ar iekšējo tirgu (tas ir definēts kā starpība starp REV un pārveduma vērtību), eksperti noteica aptuveni EUR 16,2 miljardu apmērā. Kopējo atbalsta summu, t. i., starpību starp pārveduma vērtību un tirgus vērtību, ir grūti noteikt, jo trūkst viegli pieejamas tirgus cenas portfeļa kredītu daļai. Ārkārtējs pieņēmums, ka aizdevumu portfeļa tirgus vērtība ir nulle, nozīmētu, ka kopējā atbalsta summa ir EUR 90 miljardi. Pieņemot, ka kredīti tiek tirgoti tādā pašā veidā kā likvīdas obligācijas ar līdzīgu atmaksāšanas termiņu un kredīta kvalitāti, kopējais atbalsts būtu aptuveni EUR 20 miljardi.
II.4. Padziļinātas izmeklēšanas uzsākšanas un pagarināšanas pamatojums
(58)
2009. gada 7. maijā Komisija uzsāka padziļinātu izmeklēšanu par valsts atbalsta pasākumiem HRE labā, galvenokārt pamatojoties uz šaubām par HRE dzīvotspēju - jo īpaši ņemot vērā HRE refinansēšanas stratēģiju un vajadzības. Sākotnējā pārstrukturēšanas plānā, kas tika iesniegts Komisijai 2009. gada 1. aprīlī, par HRE finanšu problēmu iemeslu tika nosaukti ārējie faktori, un tajā bija paredzēta bilances samazināšana tikai par 25 %, kas nozīmē, ka refinansēšanas apjoms saglabātos augsts. HRE plānoja samazināt grupas bilanci, pārdodot aktīvus tirgū, nevis nododot tos likvidēšanas iestādei. Viens no pārstrukturēšanas plānā aprakstītajiem pamatdarbības veidiem bija budžeta finansēšanas darbības, kas dod zemu peļņu, un plānā bija ietverts ļoti maz informācijas par jautājumiem, kas ir būtiski pārstrukturēšanas procesam, piemēram, IT sistēmu mainīšana un integrēšana. Tajā brīdī Komisijai radās šaubas arī par to, vai ir paredzēti pietiekami pasākumi konkurences kropļošanas samazināšanai un pietiekami pasākumi izmaksu sloga sadalei.
(59)
2009. gada 13. novembrī tika pagarināta padziļinātā izmeklēšana, jo:
a)
bija jāaptver papildu valsts atbalsta pasākumi HRE labā, ko veidoja kapitāla injekcija EUR 2,96 miljardu apmērā (skatīt 30. apsvērumu), kapitāla injekcija EUR 3 miljardu apmērā (skatīt 31. un 32. apsvērumu), garantija EUR 8 miljardu apmērā (skatīt 41. un 42. apsvērumu), garantija EUR 10 miljardu apmērā (skatīt 43. un 44. apsvērumu) un garantija EUR 2 miljardu apmērā (19) iespējamā likvidēšanas risinājuma refinansēšanai, plus kapitāla injekcijas ar kopējo summu EUR 4 miljardi (strukturēti šādi: kapitāla injekcija EUR 1,85 miljardu apmērā, minēta 33. un 34. apsvērumā, un kapitāla injekcija EUR 2,08 miljardu apmērā, kas apspriesta 35. apsvērumā); un
b)
Komisijai bija šaubas, vai pārstrukturēšanas pasākumi ir saderīgi ar Komisijas paziņojumu par finanšu nozares dzīvotspējas atjaunošanu un tās pārstrukturēšanas pasākumu novērtējumu pašreizējās krīzes apstākļos atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem (20) (turpmāk “Pārstrukturēšanas paziņojums”).
(60)
2010. gada 24. septembrī vēlreiz tika pagarināta padziļinātā izmeklēšana, jo:
a)
bija jāaptver papildu valsts atbalsta pasākumi HRE labā, tas ir, garantija EUR 20 miljardu apmērā (skatīt 45. un 46. apsvērumu), turpmāka garantija līdz EUR 20 miljardiem (skatīt 47. un 48. apsvērumu) un aktīvu pārvešana likvidēšanas iestādei (skatīt 49.-57. apsvērumu); un
b)
Komisijai bija šaubas par aktīvu glābšanas pasākuma saderību ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu, jo īpaši attiecībā uz pārredzamību, vērtēšanu, izmaksu sloga sadali un atlīdzību, un tā atzīmēja, ka pārstrukturēšanas plānā bija nepilnības attiecībā uz to, kā parādīta bankas dzīvotspējas atjaunošana, pienācīga izmaksu sloga sadale un atbilstoša konkurences kropļojuma mazināšana.
II.5. Pārstrukturēšanas plāna galvenie nosacījumi
(61)
2009. gada 1. aprīlī Vācija paziņoja par pirmo HRE pārstrukturēšanas plāna projektu, un pēc dažiem grozījumiem 2011. gada 14. jūnijā tā iesniedza plāna galīgo atjauninājumu. Ja vien nav norādīts citādi, visas atsauces, kas veiktas uz pārstrukturēšanas plānu šī lēmuma atlikušajā daļā, ir atsauces uz 2011. gada 14. jūnija galīgo redakciju.
(62)
Saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu HRE - pēc tam, kad tā tika atbrīvota no samazinātās vērtības aktīviem, kuru nominālā vērtība bija EUR 210 miljardi, nododot tos likvidēšanas iestādei FMS-WM, - grozīs savu darbību tādā veidā, lai tās pamatbanka PBB varētu veikt darbību, izmantojot stabila finansējuma pieeju un uzlabotas iekšējās kontroles sistēmas. Tās darbība nākotnē būs ievērojami mazākā mērogā nekā pirms krīzes, neatkarīgi no tā, vai tas tiks aplēsts pēc bilances apjoma, jauno darbību apjoma, darbaspēka, filiāļu tīkla vai ģeogrāfiskā mēroga.
(63)
Salīdzinājumā ar situāciju pirms krīzes, PBB stratēģiskās bilances apjoms 2011. gada beigās - koriģēts tām pozīcijām, kas tiek samazinātas vai ir sintētiski nodotas FMS-WM, - veido aptuveni 15 % no HRE bilances. Jaunā darbība nekustamā īpašuma finansējuma jomā, piemēram, tiks samazināti līdz apmēram 30 % no to pirmskrīzes līmeņa (HRE jaunā darbība komerciālā nekustamā īpašuma finansējuma jomā 2007. gadā veidoja EUR 32,1 miljardu). Darbaspēks ir samazināts par apmēram 30 %, un ir nomainīti visi HRE valdes izpildlocekļi, kuri amatā bija pirms krīzes. Daļas vairāk nekā 30 uzņēmumos, viena trešdaļa no kuriem ir ārpus Eiropas, jau ir izņemtas vai likvidētas, vai atrodas likvidācijas procesā. Apmēram 26 no 32 filiālēm ir slēgtas. Turklāt IT sistēmu uzlabošanai un integrēšanai ir uzsākts visas grupas daudzgadu pārveidošanas projekts ar nosaukumu “Jaunā evolūcija”, kura budžets ir apmēram EUR 180 miljoni.
(64)
PBB turpinās divus stratēģiskus darbības virzienus, t. i., nekustamā īpašuma finansējums un publiskā sektora ieguldījumu finansējums. Abi darbības virzieni vērsti uz aktīviem, kam ir tiesības saņemt Vācijas segtās obligācijas vai nu Vācijas hipotēku obligāciju (Hypothekenpfandbriefe), vai Vācijas publiskā sektora obligāciju (öffentliche Pfandbriefe) veidā. Visi citi darbības virzieni, jo īpaši, finansējums budžetam, finansējums infrastruktūrai, kapitāla tirgu un aktīvu pārvaldības darbības, tiks pārtraukti.
(65)
Kārtība attiecībā uz diviem pārējiem HRE Holding meitasuzņēmumiem ir šāda: DEPFA Bank plc tiek samazināta no šī lēmuma paziņošanas dienas, un tā neiesaistīsies jaunās darbībās. Tas pats attiecas uz tās meitasuzņēmumiem. HRE Finance tiek likvidēta un arī neveic jaunas darbības.
(66)
Vācija apgalvo, ka pamata lēmums uzsākt konservatīvāku komercstratēģiju un uzmanību veltīt Vācijas segtajām obligācijām kā primārajam refinansēšanas avotam nodrošinās kvalitatīvu kreditēšanas darbību uzlabojumu, jo uz tām attiecas Vācijas Pfandbriefgesetz [Pfandbrief (ķīlas zīmju) likuma] tiesiskais regulējums, kurā ir ietvertas īpašas prasības attiecībā uz risku pārvaldību, uzraudzību un kontroli un kurš nodrošina aizsardzības pasākumus, piemēram, ierobežo proporciju starp aizdevumu un ieķīlāto īpašumu vērtību. Šī stratēģija līdzekļu veidošanai ievērojami mazina HRE iepriekšējo atkarību no starpbanku naudas tirgus, kuru nākotnē izmantos tikai tam, lai tajā turētu segtās obligācijas pirms to emitēšanas.
III. IEINTERESĒTO PERSONU APSVĒRUMI
(67)
Komisija saņēma apsvērumus no ieinteresētajām personām, kuri apkopoti turpmāk:
a)
Verband deutscher Pfandbriefbanken (vdp) apsvērumu kopsavilkums (2009. gada novembris):
-
vdp ir pārliecināta, ka darbības modelis, kura pamatā ir Pfandbrief atbalstīti darījumi, ir daudzsološs un spējīgs nodrošināt bankas ilgtermiņa dzīvotspēju un rentabilitāti bez valsts garantijām;
b)
Heisse Kursawe Eversheds apsvērumu kopsavilkums (2009. gada novembris):
-
Heisse Kursawe Eversheds uzskata, ka valsts atbalsts pārkāpj zināmu akcionāru tiesības, ka visu HRE akciju iegāde, ko plāno veikt SoFFin, izslēdzot mazākuma akcionārus (izspiešana), ir turpmāks valsts atbalsts, ka izspiešana nav atbilstoša palīdzība un ka tā pārkāpj kapitāla brīvas aprites principu;
c)
Heisse Kursawe Eversheds apsvērumu kopsavilkums (2010. gada februāris):
-
Savos nākamajos apsvērumos Heisse Kursawe Eversheds norāda, ka HRE mazākuma akcionāru izslēgšana (izspiešana) ir valsts atbalsts LESD 107. panta un turpmāko pantu nozīmē, ka tāds valsts atbalsts pārkāpj kapitāla brīvas aprites tiesības, un ka valsts atbalstu, ko sniedz HRE labā, var apstiprināt tikai tādā gadījumā, ja HRE darbība tiks turpināta uz ilgtspējīga pārstrukturēšanas plāna pamata;
d)
Bohdan Kalwarowskyj apsvērumu kopsavilkums (2010. gada februāris):
-
Kalwarowskyj kungs uzskata, ka uz HRE novērtēšanas dokumentu pamata, kas tika prezentēti 2009. gada 5. oktobrī saistībā ar mazākuma akcionāru “izspiešanu”, ir skaidrs, ka HRE būs dzīvotspējīga un rentabla un ka SoFFin sadarbībā ar HRE vēlas manipulatīvā veidā samazināt uzņēmuma vērtību.
IV. VĀCIJAS KOMENTĀRI PAR IEINTERESĒTO PERSONU APSVĒRUMIEM
(68)
2010. gada 24. martā Komisija saņēma komentārus no Vācijas par ieinteresēto personu apsvērumiem:
a)
apsvērumu kopsavilkums par Verband deutscher Pfandbriefbanken (vdp):
-
Vācija uzskata, ka vdp apsvērumi apstiprina, ka HRE darbības modeļa plānošanas pamatā ir ticami pieņēmumi;
b)
apsvērumu kopsavilkums par Heisse Kursawe Eversheds:
-
Vācija uzskata, ka “izspiešana” neatbilst valsts atbalstam LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Tā kā “izspiešana” neatbilst valsts atbalstam, jautājums par to, ka tiek pārkāpts kapitāla brīvas aprites princips (kas - pēc Vācijas viedokļa - tā nav), nav būtisks pašreizējā padziļinātajā izmeklēšanā;
c)
apsvērumu kopsavilkums par Bohdan Kalwarowskyj:
-
Vācija piekrīt Kalwarowskyj kungam, ka, izmantojot plānotos pārstrukturēšanas pasākumus, tiks nodrošināta HRE ilgtermiņa dzīvotspēja.
V. VĀCIJAS NOSTĀJA
(69)
Vācija piekrīt, ka pasākumi atbilst valsts atbalstam LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.
(70)
Lai nodrošinātu, ka pārstrukturēšanas plānā noteiktais darbības modelis tiek īstenots, un lai nodrošinātu, ka tiek sasniegta adekvāta izmaksu sloga sadale un līdz nepieciešamajam minimumam tiek samazināts konkurences kropļojums, 2011. gada 15. jūnijā Vācija iesniedza virkni saistību (21), kuras iespējams apkopot šādi:
a)
Pārstrukturēšanas plāna īstenošana un saistību izpilde. Vācija nodrošinās, ka pilnībā tiek īstenots pārstrukturēšanas plāns tā galīgajā redakcijā un izpildītas visas saistības.
b)
Saistību ilgums. Principā saistības ir spēkā līdz pārstrukturēšanas perioda beigām, t. i., 2015. gada 15. decembrim. Tomēr saistības attiecībā uz DEPFA Bank plc un tās meitasuzņēmumiem principā beigsies, tiklīdz DEPFA Bank plc tiks reprivatizēta, ja tas notiks pirms norādītā datuma. Šādā gadījumā Vācija iepriekš paziņos Komisijai par pārdošanu un nepabeigs pārdošanu bez Komisijas piekrišanas, ja to būs paredzēts veikt pirms 2013. gada 31. decembra. Saistības attiecībā uz PBB beigsies, tiklīdz PBB būs reprivatizēta, bet jebkurā gadījumā tas netiks veikts agrāk kā 2013. gada 31. decembrī.
c)
Darbības virzieni. Vācija nodrošinās, ka tikai PBB uzsāks jaunu darbību un to darīs tikai divos darbības virzienos - finansējums nekustamajam īpašumam un publiskā sektora ieguldījumiem. Visi pārējie darbības virzieni ir apturēti (portfelis, ko veido finansējums budžeta vajadzībām, paliks PBB bilancē, bet tiks samazināts), un visi citi HRE grupas uzņēmumi pārtrauks darbību.
d)
PBB reprivatizācija. Vācija reprivatizēs PBB cik ātri vien iespējams un vēlākais līdz 2015. gada 31. decembrim
e)
PBB izaugsmes ierobežošana. Vācija nodrošinās, ka PBB izaugsme norisināsies noteiktajās robežās, kuras mēra pēc bilances lieluma, kā arī jaunās darbības apjoma.
f)
Likvidēšanas iestāde. Vācija nodrošinās, ka pēc 2013. gada 30. septembraPBB nesniegs likvidēšanas iestādei FMS-WM ne aktīvu pārvaldības pakalpojumus, ne refinansēšanas pakalpojumus un ka no organizatoriskā viedokļa šos pakalpojumus var pārņemt trešās personas.
g)
Klātbūtne tirgū. Vācija nodrošinās, ka PBB uzsāk jaunas darbības tikai šādos ģeogrāfiskajos tirgos:
i)
finansējums nekustamajam īpašumam:
-
galvenie tirgi: (22) Vācija, Apvienotā Karaliste, Francija un Spānija,
-
pārējie tirgi: Zviedrija, Polija, Čehija, Beļģija, Nīderlande, Luksemburga, Austrija, Šveice, Dānija, Somija, Norvēģija, Slovākija un Ungārija;
ii)
finansējums publiskā sektora ieguldījumiem:
-
galvenie tirgi: Vācija, Francija, Spānija un Itālija,
-
pārējie tirgi: Šveice, Austrija, Polija, Ungārija, Čehija, Slovākija, Zviedrija, Norvēģija, Dānija, Somija, Beļģija, Nīderlande, Luksemburga un Apvienotā Karaliste.
h)
Atlīdzība par likvidēšanas iestādes izmantošanu. Vācija nodrošinās, ka HRE savu spēju robežās maksā pienācīgu atlīdzību par likvidēšanas iestādes FMS-WM izmantošanu. Konkrētāk, Vācija nodrošinās, lai Bundesanstalt für Finanzmarktstabilisierung (“FMSA”) izdod rīkojumu HRE maksāt EUR 1,59 miljardus FMS-WM tieši vai izmantojot tās meitasuzņēmumus. Tie HRE meitasuzņēmumi, kuri nodeva aktīvus likvidēšanas iestādei un kuriem pieder pamatkapitāla kvota, kas pārsniedz 15 %, principā ir atbildīgi par šo maksājumu. PBB paturēs un uzkrās peļņu, lai atmaksātu daļas bez balsstiesībām.
i)
Ierobežojumi attiecībā uz kupona maksājumiem un peļņas sadalīšanu. Vācija nodrošinās, ka HRE un tās meitasuzņēmumi tiesiski noteiktās robežās atturas no kupona maksājumiem un citiem peļņas sadalīšanas pasākumiem.
j)
Ierobežojumi attiecībā uz atmaksāšanas ilgumu. Vācija nodrošinās, ka HRE un tās meitasuzņēmumi atturas no esošo finanšu instrumentu atmaksāšanas.
k)
Iegādes aizliegums. Vācija nodrošinās, ka HRE un tās meitasuzņēmumi pārstrukturēšanas periodā neiegādājas citus uzņēmumus.
l)
Saistības attiecībā uz HRE/PBB informācijas tehnoloģijām. Vācija nodrošinās, ka tiek pilnībā īstenots projekts, kas tika izveidots bankas IT sistēmu uzlabošanai.
m)
Saistības attiecībā uz RAROC. Vācija nodrošinās, ka PBB, īstenojot stratēģisko jauno darbību, neizsniedz jaunus aizdevumus, kuriem konkrētajam darījumam attiecībā uz risku koriģētā kapitāla atdeve (RAROC) ir mazāka nekā 10 %.
n)
Pārraudzības pilnvarnieks. Vācija nodrošinās, ka pārstrukturēšanas plāns un visas saistības tiks pareizi izpildītas un ka to īstenošanu nepārtraukti uzraudzīs pietiekami kvalificēts pārraudzības pilnvarnieks.
VI. ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS
VI.1. Valsts atbalsta esamība saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu un potenciālie atbalsta saņēmēji
(71)
Dažādos apskatāmos pasākumus nodrošināja vai nu Vācija tieši, vai SoFFin, uzņēmums, kuru izveidoja un kontrolē Vācijas valdība, un tādējādi tajā iesaistīti valsts līdzekļi. Pasākumi nodrošina HRE selektīvu priekšrocību, ļaujot tai iegādāties jaunu kapitālu un garantijas un gūt labumu no aktīvu glābšanas pasākumiem ar daudz labvēlīgākiem nosacījumiem nekā tie ir parasti tirgū. HRE ir banka ar starptautiska mēroga darbību, kura konkurē ar citām bankām Vācijā un citās valstīs. Tādēļ, to pašu iemeslu dēļ, kas jau minēti iepriekšējos Komisijas lēmumos attiecībā uz HRE (23), pasākumi atbilst valsts atbalstam LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.
(72)
HRE grupā tikai PBB (un tās meitasuzņēmumi) sāk jaunas ekonomiskas darbības un tādējādi ir aktīva tirgū. PBB tādējādi var uzskatīt par uzņēmumu, kas turpina iepriekšējās HRE darbības (lai gan samazinātā mērogā, kā skaidrots 63. apsvērumā). Visu pārējo HRE grupas uzņēmumu (t. i., DEPFA Bank plc un tās meitasuzņēmumi un HRE Finance i.L.) darbība tiek samazināta, un tie veic tikai tās darbības, kas nepieciešamas kārtīgai darbības samazināšanai, un tie neveido jaunas darbības.
(73)
Visu atbalsta pasākumu galīgais mērķis un rezultāts (neatkarīgi no tā, vai tos formāli piešķīrušas HRE, HRE Holding, PBB vai DEPFA Bank plc) ir ļaut PBB turpināt aktīvi piedalīties tirgos. Tādējādi PBB atrašanās tirgos ir tas, kas kropļo konkurenci. DEPFA Bank plc var (līdzīgi FMS-WM) uzskatīt par likvidēšanas iestādi aktīviem, kuri dažādu iemeslu dēļ netika nodoti FMS-WM (“sliktā banka”). Tā realizēs aktīvus pēc to termiņa beigām vai pārdos tos tirgū, bet neslēgs līgumus par jaunām darbībām pēc šī lēmuma paziņošanas dienas (24).
(74)
Ņemot vērā faktu, ka PBB tādējādi ir HRE turpinājums un saskaņā ar Komisijas īstenoto lēmumu pieņemšanas praksi (25) PBB tiek uzskatīta par atbalsta saņēmēju, atbalsta saderības novērtējums turpinājumā koncentrēsies uz PBB.
(75)
Attiecībā uz Heisse Kursawe Eversheds izteikto viedokli, ka izspiešana atbilst valsts atbalstam, Komisija atzīmē, ka, tā kā kapitāla injekcijas HRE atbilst valsts atbalstam, mazākuma akcionāru izspiešana (t. i., to akciju iegāde, veicot samaksu šiem akcionāriem) pati par sevi neietver valsts atbalsta elementus, jo tā nenodrošina bankai ieguvumu, kas rastos no valsts līdzekļiem. “Izspiešana” bija samaksas veikšana no valsts mazākuma akcionāriem, bet tai nebija ekonomiskas ietekmes uz HRE. No HRE viedokļa ir mainījusies tikai īpašnieku struktūra. Tā rezultātā jautājums, vai līdz ar izspiešanu tiek pārkāpti Līguma nosacījumi par kapitāla brīvu apriti, šajā lēmumā nav jāizvērtē.
VI.2. Atbalsta saderība ar iekšējo tirgu
VI.2.1. LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunkta piemērošana
(76)
Saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu atbalstu var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja tas novērš nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā. Tā kā sistēmiski nozīmīgas bankas sabrukums var tieši ietekmēt finanšu tirgus un netieši ietekmēt visu dalībvalsts tautsaimniecību, Komisija patlaban, ņemot vērā finanšu tirgu pašreizējo trauslo situāciju, savu novērtējumu par valsts atbalsta pasākumu banku nozarē pamato ar likumu par valsts atbalstu par šo nosacījumu.
(77)
Komisijai nav iemesla apšaubīt Vācijas lēmumu klasificēt HRE kā sistēmiski nozīmīgu banku, jo īpaši ņemot vērā pozīciju, kāda tai iepriekš bija Vācijas Pfandbrief (ķīlu zīmju) tirgū, sākotnējo HRE bilances apjomu un atvasināto instrumentu apjomu, kas iepriekš piederēja HRE.
(78)
Komisija atzīmē, ka HRE ir saņēmusi glābšanas atbalstu, kuru Komisija atzina par saderīgu ar iekšējo tirgu, tomēr šis atbalsts tagad būs jānovērtē, lai noteiktu, vai to var uzskatīt par pārstrukturēšanas atbalstu, kas ir saderīgs ar iekšējo tirgu. Tādēļ Komisijai, par pamatu izmantojot Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu un Pārstrukturēšanas paziņojumu, tagad jāizvērtē šo pasākumu un visu turpmāko pārstrukturēšanas pasākumu, t. i., garantijas EUR 52 miljardu apmērā un kapitāla injekcijas EUR 2,08 miljardu apmērā, saderība.
VI.2.2. Novērtējums, kura pamatā ir Samazinātas vērtības aktīvu paziņojums
(79)
Katrai aktīvu pārvešanai likvidēšanas iestādei jānotiek saskaņā ar Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumu. Turklāt Pārstrukturēšanas paziņojumā skaidri norādīts, ka pienācīga atlīdzība par valsts intervenci vispārēji ir viens no piemērotākajiem konkurences kropļojuma ierobežojumiem, jo tā ierobežo valsts atbalsta apmēru. Var būt nepieciešams arī ierobežojums bankas darbībai konkrētā jomā vai ģeogrāfiskā reģionā, piemēram, piemērojot uz tirgu vērstus līdzekļus, piemēram, konkrētas prasības attiecība uz kapitālu vietās, kur tirgus tiktu vājināts, piemērojot tiešus ierobežojumus darbībai vai lai ierobežotu morālo kaitējumu.
(80)
Attiecībā uz to aktīvu atbilstīgumu, kuri paredzēti pārvešanai, Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 34. punktā noteikta nepieciešamība izstrādāt pragmatisku un elastīgu pieeju, lai izvēlētos aktīvu veidus, kuriem piemērot samazinātās vērtības aktīvu pasākumus. Komisija ir piemērojusi elastību citos valsts atbalsta gadījumos un atļāvusi pārvest aktīvus, kuri, strikti runājot, nebija nonākuši problēmās, bet nebija stratēģiski, ņemot vērā pamatīgās izmaiņas konkrētās bankas darbības modelī.
(81)
Kā noteikts Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 46. punktā, lai veicinātu bankas koncentrēšanos uz dzīvotspējas atjaunošanu un novērstu iespējamos interešu konfliktus, funkcionālā un organizatoriskā līmenī ir jānodrošina skaidrs nodalījums starp saņēmējbanku un tās samazinātas vērtības aktīviem. Komisija saprot, ka tad, kad tika izveidota likvidēšanas iestāde, nebija iespējams, jo īpaši tehnisku iemeslu dēļ, nekavējoties pārtraukt saikni starp PBB un FMS-WM. Tomēr situācija ir jālabo, cik ātri vien iespējams. Tādēļ Vācija ir apņēmusies, ka PBB izveidos saistīto pakalpojumu pilnīgu organizatorisko neatkarību un pēc 2013. gada 30. septembra tos vairs nesniegs FMS-WM.
(82)
Attiecībā uz novērtēšanu un izmaksu sloga sadali Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 21. punktā atzīmēts, ka pareiza atlīdzināšana ir sloga sadales prasības elements. Kā norādīts Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma IV pielikumā, Komisija nodrošinās, ka aktīvu glābšanas cenas noteikšanā ir ietverta atlīdzība valstij, kurā atbilstīgi ņemti vērā riski saistībā ar nākotnes zaudējumiem, kas pārsniedz REV noteikšanā paredzētos zaudējumus. Saskaņā ar Komisijas lēmumu pieņemšanas praksi par aktīvu glābšanas pasākumiem (26), nosakot nepieciešamo atlīdzību kapitāla glābšanas pasākumu rezultātā, tiks ņemts vērā pārvedums par reālo ekonomisko vērtību, pat ja tā būtu zemāka nekā pārveduma vērtība.
(83)
Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 41. punktā noteikts, ka pārveduma vērtībai jāatbilst REV. Ja dalībvalsts uzskata par nepieciešamu (jo īpaši, lai izvairītos no tehniskās maksātnespējas) izmantot aktīvu pārveduma vērtību, kas pārsniedz aktīvu REV; tāda prakse ir pieļaujama tikai tad, ja tā ietver tālejošu pārstrukturēšanu un tādu nosacījumu ieviešanu, kuri ļauj atgūt šādu papildu atbalstu vēlākā posmā, piemēram, izmantojot zaudējumu apvērses mehānismus.
(84)
Šajā sakarībā Komisija secina, ka starpība starp REV un pārveduma vērtību, kura vēlāk jāatgūst un kura tika noteikta ar Komisijas neatkarīgo ekspertu atbalstu, ir EUR 16,2 miljardi, un tāpēc nepieciešama īpaši rūpīga bankas pārstrukturēšana un apjoma samazināšana. Atbilstoši Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma 21. punktam nav nepieciešama papildu atlīdzība, jo pēc a priori kapitāla ieturēšanas EUR 16,2 miljardu apmērā pasākumam vairs nav kapitāla glābšanas efekta (27).
(85)
Komisija konstatē, ka Vācija nav skaidri nodrošinājusi šīs summas atgūšanu. Tomēr tā ir ieviesusi noteikumus, kas ļauj to atgūt iespēju robežās. Tie ir šādi:
a)
iespējamais maksājums EUR 1,59 miljardu apmērā no HRE likvidēšanas iestādei;
b)
PBB nesadalītās peļņas izmantošana Vācijas Federatīvās Republikas daļu bez balsstiesībām atgūšanai;
c)
pēc tam, kad EUR 1,59 miljardu maksājums būs veikts pilnā apmērā, DEPFA Bank plc apakšgrupai (t. i., mātesuzņēmums un visi meitasuzņēmumi) jāsamaksā Vācijai atbilstoša atlīdzība par valsts atbalstu;
d)
lai gan HRE ir nacionalizēta, Vācija plāno reprivatizēt PBB, kas nozīmē, ka Vācija saņems ieņēmumus no jebkuras nākamās reprivatizācijas. Tā kā valsts ir pārņēmusi banku savā īpašumā un tagad plāno to reprivatizēt, var arī apgalvot, ka valsts mēģinās atgūt iespējami daudz ieguldīto līdzekļu un ka iepriekšējie akcionāri ir ieguldījuši adekvāti.
Turklāt ieteiktā pārstrukturēšana ir ļoti tālejoša un ietver dramatisku “labās” pamatbankas samazināšanu līdz apmēram 15 % no HRE lieluma 2008. gada beigās. Kopā ar apņemšanos ierobežot izaugsmi, produktu klāsta ierobežojumiem, korporatīvo pārvaldību un reprivatizāciju, izmantojot publisko piedāvājumu, pilnu pārstrukturēšanas paketi Samazinātas vērtības aktīvu paziņojuma nozīmē var uzskatīt par pietiekami tālejošu.
(86)
Tāpat Komisija konstatē, ka šaubas, ko tā izteica par Vācijas un HRE vēlēšanos un spēju nodrošināt pilnīgu vērtības samazināšanas ex ante pārredzamību un atklāšanu, ir tikušas novērstas, jo uzticīgā bankas komanda ir iesniegusi plaša apjoma informāciju. Turklāt, daļēji pēc Komisijas lūguma, HRE datu kopumi tikuši revidēti, lai noteiktu to konsekvenci un kvalitāti, un tas veicināja Komisijas ekspertu galīgo vērtējumu. Turklāt Vācija un PBB ir apņēmušās veikt tālejošus uzlabojumus riska pārvaldībā un pārskatu iesniegšanas sistēmās, lai mazinātu Komisijas bažas par iespējamiem trūkumiem vadības informācijas sistēmās nākotnē.
VI.2.3. Saderība ar Pārstrukturēšanas paziņojumu
(87)
Pārstrukturēšanas paziņojumā noteikti valsts atbalsta noteikumi, ko piemēro finanšu iestāžu pārstrukturēšanai pašreizējā krīzes situācijā. Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojumu, lai finanšu iestādes pārstrukturēšanu pašreizējā krīzes situācijā varētu uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, tai jānodrošina bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana, jāietver atbalsta saņēmēju pašu ieguldījums (izmaksu sloga sadale) un jāparedz pietiekami pasākumi konkurences kropļojuma ierobežošanai (28).
(88)
Jau piešķirtā kapitāla injekciju summa, summa kapitāla injekcijai, kas vēl paredzēta, un valsts atbalsta summa, kas iegūta no aktīvu pārvešanas, kopā veido vairāk nekā 20 % no HRE pirmskrīzes riska svērtajiem aktīviem.
VI.2.3.1. PBB ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana
(89)
Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 2. sadaļu Vācija iesniedza visaptverošu un plašu pārstrukturēšanas plānu, kurā noteikts HRE finanšu grūtību iemesls un ietverta sīki izstrādāta informācija par darbības modeli.
(90)
Vācijas iesniegtais pārstrukturēšanas plāns un papildu informācija rāda, ka HRE grūtības galvenokārt saistāmas ar:
a)
HRE un jo īpaši tās meitasuzņēmuma DEPFA Bank plc statusu, ko finansē ar liela apjoma līdzekļiem bez franšīzes finansējuma, tādējādi tā bija lielā mērā atkarīga no neskarta starpbanku naudas tirgus, kurš uz laiku pilnībā pārstāja funkcionēt pēc Lehman Brothers sabrukuma;
b)
problēmām, kas radās no aktīviem, kuriem nebija pienācīgas ieguldījumu atdeves, ja ņem vērā to faktisko riska profilu; un
c)
faktu, ka HRE bija izveidota, apvienojot vairākas mazākas bankas iestādes ar atšķirīgām IT sistēmām, kuras nebija integrētas visaptverošā, koordinētā riska pārvaldības sistēmā.
(91)
Kā noteikts iepriekš, pārstrukturēšanas un plānotie pasākumi, kuri galvenokārt attiecas uz bankas finansēšanu un iekšējām kontroles sistēmām, ir paredzēti, lai nodrošinātu, ka likviditātes problēmas, kuru rezultātā banka nonāca uz maksātnespējas robežas, neatkārtosies. Pārstrukturēšanas plāns risina galvenās problēmas ļoti specifiski, uzmanību vēršot uz stabilāku, uz Pfandbrief balstītu finansēšanas koncepciju, ievērojami samazinot iepriekšējo atkarību no starpbanku naudas tirgus, uzlabojot un integrējot tās IT sistēmas un samazinot ģeogrāfisko darbības jomu, filiāļu tīklu un darbības absolūtos apjomus. Pārtraukt pārējās darbības un uzskatīt tās par samazināšanas portfeli PBB bilancē ir loģisks šīs koncepcijas papildinājums.
(92)
Līdz ar to abi atlikušie PBB darbības virzieni būs vērsti tikai uz aktīviem, kam ir tiesības saņemt Vācijas segtās obligācijas - vai nu kā hipotēku obligācijas (Hypothekenpfandbriefe), vai publiskā sektora obligācijas (öffentliche Pfandbriefe). Apgalvojums, ka šāda veida konservatīvāka komercstratēģija nodrošinātu aizdošanas darbību kvalitatīvu uzlabojumu, ir ticams, jo īpaši ņemot vērā Vācijas Pfandbrief (ķīlas zīmju) likuma konkrētās prasības par risku pārvaldību, uzraudzību un kontroli, un tā aizsardzības pasākumiem, piemēram, ierobežojumiem proporcijai starp aizdevumu un ieķīlāto īpašumu vērtību.
(93)
2010. gada 24. septembra pagarinājuma lēmuma 92. apsvērumā (skatīt šī lēmuma 15. apsvērumu) Komisija izteica šaubas par to, ka banka savā nākotnes darbībā varētu sasniegt pietiekamu rentabilitāti, jo īpaši attiecībā uz publiskā finansējuma sektoru, kuram raksturīga neliela rentabilitāte. Dažas no HRE iepriekšējām darbībām publiskajā finanšu sektorā, konkrētāk - publiskā sektora finansējuma darbības, ir jāturpina. Tomēr publiskā sektora finansējuma darbības ietvers finansējumu tikai tiem produktiem, kas saistīti ar publiskā sektora klientu ieguldījumiem. Tādējādi tos var atdalīt no budžeta finansējuma darbībām, tas ir, nesaistīta valsts iestāžu finansējuma, kuru raksturo īpaši zema rentabilitāte. Koriģēta darbības modeļa gadījumā zemās rentabilitātes budžeta finansējuma darbības tiek pārtrauktas (tās veido apmēram 75 % no iepriekšējā publiskā sektora finansējuma darbībām), un tā rezultātā portfelis PBB bilancē tiek samazināts, tādējādi šīs Komisijas bažas tiek novērstas. Turklāt Vācijas apņemšanās nodrošināt, ka PBB tās jaunajā stratēģiskajā darbībā neslēdz līgumus par jauniem aizdevumiem, kuru RAROC ir mazāka nekā 10 % vienam darījumam, palīdz novērst šīs bažas.
(94)
Komisija tāpat atzīmē, ka publiskā sektora finansēšana kā otrs PBB darbības virziens mazinās tirgus dalībnieku un reitinga aģentūru bažas par to, ka nepastāv pietiekama darbību dažādošana no to banku puses, kuras ierobežo savas darbības līdz vienam darbības virzienam (zināmas arī kā “vienvirziena bankas”), un tāpēc tās ir pārāk atkarīgas no vienas darbības jomas. Tā kā bankai ir divi darbības virzieni ar dažādiem iespējamiem uzņēmējdarbības cikliem, PBB vajadzētu spēt nodrošināt stabilākus un iepriekš paredzamākus ieņēmumus un sasniegt nepieciešamo pamanāmību institucionālo ieguldītāju vidū.
(95)
Pārstrukturēšanas koncepcijas rezultātā tiks iegūta skaidrāka organizatoriskā struktūra, jo papilddarbības, piemēram, kapitāla tirgus un aktīvu pārvaldības darbības, tiek pārtrauktas un tādējādi tiek ievērojami samazināts filiāļu tīkls. Ir slēgts ievērojams skaits pārdošanas biroju, un atbilstoši sīkāk izstrādātam un reģionālajam darbības modelim tiks no jauna atvērti četri pārdošanas biroji (Berlīnē, Hamburgā, Reinas/Rūras reģionā un Stokholmā).
(96)
Pārstrukturēšanas plāns nodrošina, ka PBB nepamatoti nepalielinās tās klātbūtni tirgos. Jauniem aizdevumiem abos darbības virzienos ir noteikts maksimālais līmenis. Attiecīgajos pamattirgos PBB mērķis ir sasniegt tirgus daļu 1-2 % apmērā publiskā sektora finansēšanas darbībām un 2-6 % nekustamā īpašuma finansēšanas darbībām.
(97)
Komisija atzīmē, ka banka ir sākusi novērst trūkumus IT sistēmā, kura sākotnēji bija diezgan neviendabīga un ar nozīmīgiem trūkumiem, jo īpaši attiecībā uz riska pārvaldības funkcionalitāti un īstenošanu. 2009. gadā HRE izveidoja daudzgadu projektu visai grupai ar nosaukumu “Jaunā evolūcija” ar aptuveno budžetu EUR 180 miljoni IT vides pārveidošanai. Projektā paredzēti vairāki sistēmas uzlabojumi sešos secīgos posmos. Projekta darbības joma cita starpā aptver darbības uzlabojumus, piemēram, kredītu pārvaldības sistēmu konsolidēšanu, ar riska pārvaldību saistītus uzlabojumus IT sistēmās attiecībā uz kredītrisku, tirgus un likviditātes riskiem, vadības standartizāciju un uzlabojumus attiecībā uz precizitāti, informācijas un datu saturu un kvalitāti. Informācija, kas iesniegta par IT pārveides procesa saturu un gaitu, liecina, ka sākotnējās problēmas tikušas adekvāti risinātas un ir risināmas nepieciešamajā apjomā PBB pārstrukturēšanas periodā. Komisija uzskata, ka IT sistēma turpmāk būs funkcionāla, efektīva platforma savlaicīgai un apdomātai riska pārvaldībai, kas ir piemērota bankas uzņēmējdarbības procesiem. Tādēļ ir svarīgi to īstenot pilnībā.
(98)
PBB likviditāte, maksātspēja un rentabilitāte (29) ir uzskatāmi par galvenajiem bankas dzīvotspējas rādītājiem, un tie ir izvērtēti gan pamatscenārijā, gan stresa scenārijā (30).
(99)
Saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu PBB vairāk nesaņems valsts garantijas tās refinansēšanai. Tomēr PBB arī turpmāk tiks finansēta ar liela apjoma līdzekļiem bez franšīzes finansējuma. Šo situāciju uzlabos PBB stratēģija ievērojami samazināt nepieciešamās nenodrošinātā finansējuma summas un to vietā emitēt segtās obligācijas, kas tiek uzskatītas par stabilāku finansējuma avotu.
(100)
Tā kā viens no galvenajiem HRE problēmu iemesliem bija akūta nepietiekama likviditāte, kuras rezultātā bija nepieciešams valsts atbalsts, pārstrukturēšanas plānā paredzēta pienācīga naudas līdzekļu un likviditātes rezerve, ņemot vērā jebkuru iespējamo Basel III prasību izpildes ietekmi. Šī rezerve ir vislielākā pārstrukturēšanas perioda sākumā un laika gaitā tiks pakāpeniski samazināta. Pamatscenārijā naudas līdzekļu un likviditātes rezerve veidotu apmēram [12-17] % no PBB bilances uz 2011. gada beigām un sasniegtu apmēram [7-17] % līmeni līdz 2015. gada beigām. Stresa scenārijā naudas līdzekļu un likviditātes rezerve uz 2011. gada beigām pārsniegtu [7-10] % no PBB bilances un sasniegtu apmēram [7-10] % līmeni līdz 2015. gada beigām. Komisija uzskata, ka likviditātes situācija šķiet esam pienācīga gan pamata, gan stresa scenārijā.
(101)
Ar 1. līmeņa kapitāla rādītāju (ko aprēķina, par pamatu ņemot uz Basel II iekšējo ranžējumu balstītu pieeju), kas 2011. gada beigās paredzēts 12,9 % pamatscenārijā vai 10,5 % stresa testa scenārijā, PBB ir pietiekami kapitalizēta un pārstrukturēšanas periodā izpildīs minimālās kapitāla prasības. Atbilstoši pieņēmumiem, kas izmantoti pārstrukturēšanas plānā, 1. līmeņa kapitāla rādītājs 2015. gada beigās būs 12,4 % pamatscenārija gadījumā vai 11,3 % stresa scenārija gadījumā. Tomēr 1. līmeņa kapitāla rādītāja samazinājumu saskaņā ar pamatscenāriju galvenokārt izraisa paredzamais riska svērto aktīvu palielinājums plānotās izaugsmes rezultātā, nevis zaudējumi (saskaņā ar pamatscenāriju PBB uzrāda pozitīvu rezultātu pēc nodokļiem laikposmā no 2011. līdz 2015. gadam; tikai saskaņā ar stresa scenāriju PBB nesasniegtu līdzsvaru pēc nodokļiem 2011. un 2012. gadā).
(102)
Paredzams, ka pārstrukturēšanas periodā PBB rentabilitāte uzlabosies. Saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu pamatscenārija gadījumā PBB tīrā peļņa pēc nodokļiem sasniegtu EUR [110-150] miljonus 2011. gadā un EUR [280-320] miljonus 2015. gadā. 2011. gadā šāds rezultāts būtu tikai [3-6] % no ieņēmumiem no akciju kapitāla (pēc nodokļiem), bet pārstrukturēšanas perioda beigās 2015. gadā tas atbilstu [8-11] % no ieņēmumiem no akciju kapitāla (pēc nodokļiem). Tādējādi pamatscenārijā paredzēto rentabilitāti var uzskatīt par apmierinošu bankai, kas uzsāk pārstrukturēšanas plānā noteikto darbību, gan no dzīvotspējas viedokļa, gan ņemot vērā plānoto PBB reprivatizāciju. Saskaņā ar Vācijas paziņojumu PBB tīro peļņu pēc nodokļiem izlīdzinās iepriekšējo gadu zaudējumi. Ņemot vērā pārnestos zaudējumus, tas nozīmē, ka līdz 201[…]. gadam PBB reģistrēs bilances zaudējumus (“Bilanzverluste”), bet nereģistrēs tos 201[…]. gadā, daļu bez balsstiesībām atpirkšanas kontekstā.
(103)
1. tabula. PBB peļņas un zaudējumu prognozes, starptautiskie finanšu pārskatu standarti (SFPS) (pamatscenārijs) saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu.
2011
2012
2013
2014
2015
Neto procentu un līdzīgi ienākumi
EUR miljoni
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Komisijas nauda
EUR miljoni
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Pamatdarbības ienākumi
EUR miljoni
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Uzkrājumi nedrošiem parādiem
EUR miljoni
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Administratīvie izdevumi
EUR miljoni
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Citu ieņēmumu/izdevumu bilance
EUR miljoni
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Peļņa/zaudējumi pirms nodokļiem
EUR miljoni
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Nodokļi
EUR miljoni
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Peļņa/zaudējumi pēc nodokļiem
EUR miljoni
[110-150]
[140-160]
[170-220]
[240-270]
[280-320]
(104)
Izvērtējot PBB galvenos rentabilitātes virzītājspēkus, var noteikt divus rentabilitātes avotus: pirmkārt, PBB ienākumi no tās komercdarbībām palielināsies un, otrkārt, pamatdarbības izmaksas samazināsies.
(105)
Attiecībā uz ieņēmumu palielinājumu pārstrukturēšanas plānā pieņemts, ka var uzlabot vidējo starpību par aizdevumiem, jo īpaši veicot parakstīšanos uz jaunu un rentablāku darbību. Attiecībā uz nekustamā īpašuma finansējuma darbības virzienu tiek pieņemts, ka pašreizējiem portfeļiem aprēķinātās tīrās starpības palielināsies no [85-100] b/p (bāzes punktiem) un būs [105-120] b/p 2011. gadā, [105-110] b/p 2012. gadā un [95-100] b/p turpmāk. Publiskā sektora finansējuma darbības virziens radīs tīro starpību [27-35] b/p visa pārstrukturēšanas perioda laikā, kas uzskatāma par ievērojamu tīrās starpības palielināšanos [6-12] b/p apmērā, ko aprēķina esošajam publiskā sektora finansējuma darbību portfelim (31). Šis uzlabojums lielākoties ir, pateicoties faktam, ka finanšu darbības budžeta vajadzībām, kurām raksturīga īpaši zema rentabilitāte, vairs netiks uzsāktas.
(106)
Ņemot vērā pietiekami augstas peļņas normas nodrošināšanas svarīgumu, Vācijas apņemšanās, ka PBB stratēģiskā jaunā darbība nebūs tādu jaunu aizdevumu līgumu slēgšana, kuru RAROC ir mazāka nekā 10 %, pamatojoties uz katru konkrēto darījumu, ir atbilstoša un nepieciešama.
(107)
2011. un 2012. gadā maksas, kas iegūtas no aktīvu pārvaldības pakalpojumiem, kas sniegti FMS-WM (HRE“sliktā banka”), ir ievērojams PBB ienākumu avots. Kā noteikts Samazinātas vērtības aktīvu paziņojumā, lai veicinātu bankas koncentrēšanos uz dzīvotspējas atjaunošanu un novērstu iespējamos interešu konfliktus, funkcionālā un organizatoriskā līmenī ir jānodrošina skaidrs nodalījums starp saņēmējbanku un tās samazinātas vērtības aktīviem. Komisija saprot, ka tad, kad tika izveidota likvidēšanas iestāde, nebija iespējams, jo īpaši tehnisku iemeslu dēļ, nekavējoties pārtraukt saikni starp PBB un FMS-WM. Tomēr situāciju nepieciešams uzlabot, cik ātri vien iespējams. Tādēļ Vācija ir apņēmusies, ka PBB izveidos saistīto pakalpojumu pilnīgu organizatorisko neatkarību un pēc 2013. gada 30. septembra šos pakalpojumus FMS-WM vairs nesniegs. Tas pats attiecas uz FMS-WM refinansēšanu. Arī šī apņemšanās palīdz nodrošināt, ka vidējā termiņā PBB rentabilitāte ir pašpietiekama un tās pamatā vairs nav ienākumi no maksām saistībā ar samazinātās vērtības aktīvu pārvedumu.
(108)
Komisija atzīmē, ka PBB plāno ievērojami samazināt savas pamatdarbības izmaksas. Pārstrukturēšanas periodā izmaksu un ieņēmumu proporcija ievērojami uzlabosies - pamatscenārija gadījumā no [64-79] % 2011. gadā uz [32-42] % 2015. gadā.
(109)
PBB ir pieņēmusi dažus izšķirošus pārstrukturēšanas pasākumus, kas ietekmē tās izmaksu bāzi. Tā ir slēgusi ievērojamu skaitu pārdošanas biroju un samazinājusi darbaspēku par apmēram 30 % (1 366 strādājošie 2010. gada beigās salīdzinājumā ar 2 000 strādājošajiem 2007. gada beigās) (32). Lai gan šiem pasākumiem vidējā termiņā un ilgtermiņā būs pozitīva ietekme uz pamatdarbības izdevumiem, īstermiņā pārstrukturēšanas process rada ārkārtas izdevumus, jo īpaši izmaksājot atlaišanas un priekšlaicīgas pensionēšanās pabalstus, maksas juristiem un konsultantiem utt. Tādēļ Komisija uzskata, ka pieņēmums, ka pamatdarbības izmaksas paliks ievērojami zemākā līmenī pēc pārstrukturēšanas procesa beigām, ir ticams.
(110)
Pēc samazinātās vērtības aktīvu pārveduma uz FMS-WM, kā rezultātā bankas bilance ievērojami samazinājās, pamatscenārijs rāda, ka PBB uzkrājumi nedrošiem parādiem pārstrukturēšanas periodam ir stabili.
(111)
Komisija uzskata, ka, ņemot vērā stresa scenārija pieņēmumus, PBB mērķa rentabilitāte arī ir pietiekami spēcīga, jo nav apdraudēta ne bankas dzīvotspēja, ne PBB reprivatizācijas iespējas. Saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu stresa scenārija gadījumā PBB zaudējumi 2011. gadā būtu EUR [100-125] miljoni, bet pārstrukturēšanas perioda beigās 2015. gadā paredzams, ka PBB būs EUR [270-310] miljonu peļņa. Peļņa no kapitāla (pēc nodokļiem) būtu negatīva 2011. gadā (- [2,8-3,8] %] un 2012. gadā, bet saskaņā ar šo scenāriju paredzamā peļņa no kapitāla 2015. gadā būtu apmēram [9-12] %.
(112)
2. tabula. PBB peļņas un zaudējumu prognozes, starptautiskie finanšu pārskatu standarti (SFPS) (stresa scenārijs) saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu.
2011
2012
2013
2014
2015
Neto procentu un līdzīgi ienākumi
EUR miljoni
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Komisijas nauda
EUR miljoni
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Pamatdarbības ienākumi
EUR miljoni
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Uzkrājumi nedrošiem parādiem
EUR miljoni
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Administratīvie izdevumi
EUR miljoni
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Citu ieņēmumu/izdevumu bilance
EUR miljoni
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Peļņa/zaudējumi pirms nodokļiem
EUR miljoni
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Nodokļi
EUR miljoni
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Peļņa/zaudējumi pēc nodokļiem
EUR miljoni
- [100-125]
- [75-90]
[230-290]
[250-290]
[270-310]
(113)
Ņemot vērā darbības modeļa, tehniskās infrastruktūras un organizatoriskās struktūras uzlabojumus un to ietekmi uz PBB situāciju attiecībā uz paredzamo likviditāti, maksātspēju un rentabilitāti, Komisija uzskata, ka pārstrukturēšanas plāns atbilst Pārstrukturēšanas paziņojuma prasībām attiecībā uz ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu.
VI.2.3.2. Pašu ieguldījums/izmaksu sloga sadale
(114)
Pārstrukturēšanas paziņojums paredz, ka atbalsta saņēmējam jādod attiecīgs paša ieguldījums pārstrukturēšanas izmaksās. Pārstrukturēšanas paziņojuma 3. sadaļā ietverti šādi principi:
a)
pārstrukturēšanas atbalsta izmaksas jāierobežo līdz to izmaksu segšanai, kas vajadzīgas, lai atjaunotu dzīvotspēju;
b)
lai ierobežotu atbalsta summu līdz nepieciešamajam minimumam, saņēmējbankai pārstrukturēšanā vispirms jāizmanto pašas resursi, piemēram, pārdodot aktīvus;
c)
ar pārstrukturēšanu saistītās izmaksas jāsedz ne tikai valstij, bet arī tiem, kas ir ieguldījuši attiecīgajā bankā, ar pieejamo kapitālu kompensējot zaudējumus un maksājot atbilstošu atlīdzību par valsts intervenci. Izmaksu sloga sadales mērķis ir divējāds: ierobežot konkurences kropļojumus un novērst morālu kaitējumu (33).
(115)
Komisijas šaubas par to, vai atbalsts ir ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam PBB ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanai, ir mazinātas. Kopumā Vācija HRE ir ieguldījusi vai ieguldīs aptuveni EUR 10 miljardus. Daļa no šīm kapitāla injekcijām, t. i., EUR 2,08 miljardi, tiks izmantoti, lai rekapitalizētu likvidēšanas iestādi FMS-WM, bet vēl EUR 1,59 miljardi tiks pārvesti uz FMS-WM pārstrukturēšanas laikā. Aptuveni 63 % no apmēram EUR 10 miljardu kapitāla paliek HRE grupā.
(116)
PBB ir vienīgais uzņēmums HRE grupā, kas nākotnē veiks jaunas darbības un tādējādi aktīvi piedalīsies konkurencē. Pamatscenārijā tās 1. līmeņa kapitāla rādītāji (kuru pamatā ir Basel II RBA metode) plānoti 12,9 % 2011. gada beigās, nedaudz samazinoties pārstrukturēšanas perioda laikā un sasniedzot 12,4 % uz 2015. gada beigām. Pārstrukturēšanas plāns nerada šaubas, ka banka pārstrukturēšanas periodā izpildīs minimālās kapitāla prasības. Paredzētais 1. līmeņa kapitāla rādītājs ir spēcīgs, tomēr atbilst konkurentu kapitāla rādītājiem. Reaģējot uz finanšu krīzi, paredzams, ka bankas patlaban uzrādīs augstākus kapitāla rādītājus nekā pirms krīzes. Tāpat jāpatur prātā, ka PBB savu problēmu dēļ krīzes kontekstā ir nepieciešama spēcīga kapitāla bāze, lai pārliecinātu tirgus dalībniekus, ka tā ir uzticama darījumu partnere. Komisija uzskata, ka nodrošinātā kapitāla daudzums un no tā izrietošie kapitāla rādītāji tāpēc uzskatāmi par pienācīgiem un ierobežotiem līdz nepieciešamajam minimumam.
(117)
Turklāt HRE ir guvusi labumu no garantijas nodrošinājuma, kura kopsumma sasniedza EUR 145 miljardus, no kuriem faktiski ir izmantoti EUR 124 miljardi. Šīs garantijas bija nepieciešamas, lai nodrošinātu nepārtrauktu bankas darbību, kad tā kļuva maksātnespējīga, vismaz līdz HRE spēja pārvest savus samazinātās vērtības aktīvus uz FMS-WM. Visas garantijas, kuras HRE grupa izmantoja un kuru kopsumma bija EUR 124 miljardi, tika nodotas FMS-WM ar 2010. gada 1. oktobri. Tādējādi PBB darbība vairs nav atkarīga no valsts garantijām. Šis pārvedums palīdzēja nodrošināt, ka atbalsts garantiju veidā tika ierobežots līdz nepieciešamajam minimālajam periodam.
(118)
Kā noteikts Pārstrukturēšanas paziņojumā, saņēmējbankām vispirms jāizmanto pašu resursi savas pārstrukturēšanas finansēšanai, ko parasti dara, pārdodot aktīvus. HRE ir atdalījusi ievērojamu daļu savu aktīvu, pārvedot nosacītu daudzumu aktīvu aptuveni EUR 210 miljardu apmērā, kā arī atvasinātus instrumentus EUR 280 miljardu apmērā likvidēšanas iestādei FMS-WM, tādējādi efektīvi samazinot tās bilanci uz pusi. Tomēr šis darījums nav radījis pārpalikumu, kas varētu būt veicinājis pārstrukturēšanas izmaksu finansēšanu. Drīzāk šis pārvedums pats būtu klasificējams kā valsts atbalsta pasākums, jo cena, ko HRE saņēma par aktīviem, pārsniedz aktīvu REV par aptuveni EUR 16,2 miljardiem. Tomēr uzņēmums ir pārdevis un veic daļu pārdošanu uzņēmumos (piemēram, Arsago ACM GmbH (Frankfurte), Arsago Holding AG (Šveice), DEPFA First Albany Securities LLC (Ņujorka) un Collineo Asset Management GmbH).
(119)
HRE ir samaksājusi procentus SoFFin par visām Vācijas piešķirtajām garantijām, attiecīgās procentu likmes bija no 0,5 % līdz 0,8 % gadā. Tādējādi tā saskaņā ar Komisijas paziņojumu par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pasākumiem, kas veikti attiecībā uz finanšu iestādēm saistībā ar pašreizējo globālo finanšu krīzi (34) (“Banku paziņojums”), ir pienācīgi atlīdzinājusi šo valsts atbalsta daļu. Pretēji tam līdz šim banka nav atlīdzinājusi ne par saņemto kapitālu, ne kapitāla glābšanu, kas veikta aktīvu glābšanas pasākuma ietvarā, un tā nav spējīga nodrošināt pienācīgu zaudējumu apvērses mehānismu atbalsta elementam, kurš saņemts aktīvu pārveduma vērtības veidā un kurš bija lielāks nekā to REV.
(120)
Ņemot vērā HRE vispārējo ekonomisko situāciju, var secināt, ka banka vienkārši nespēja veikt nekādu nozīmīgu pašas ieguldījumu pārstrukturēšanas izmaksās (35). Tādēļ pašu ieguldījuma trūkums ir kompensēts ar konkrētiem tālejošiem strukturāliem pasākumiem pārstrukturēšanas plānā, lai nodrošinātu, ka banka un tās akcionāri pienācīgi sadala bankas glābšanas slogu. Kopumā Komisija uzskata, ka pārstrukturēšanas plānā noteiktais samazināšanas apjoms organizatoriskā lieluma, tirgus klātbūtnes, darbības jomas un bilances apjoma ziņā, ņemot vērā šīs lietas īpašos apstākļus, pienācīgi aizstāj adekvāta pašu ieguldījuma trūkumu.
(121)
Tāpat jāpatur prātā, ka banka ir pārņemta valsts īpašumā un ka tās iepriekšējo akcionāru saņemto kompensāciju pamatā bija uzņēmuma vērtība bez valsts atbalsta (36). Šis rezultāts ir pozitīvs elements no valsts atbalsta viedokļa un nozīmē, ka iepriekšējie akcionāri ir izslēgti, un tādējādi var uzskatīt, ka ir devuši pietiekamu ieguldījumu HRE pārstrukturēšanas izmaksās.
(122)
Turklāt attiecībā uz HRE subordinētā parāda turētājiem Vācija ir izteikusi apņemšanos, ka HRE neveiks diskrecionāros maksājumus trešām personām par peļņu, kas iegūta no finanšu instrumentiem, tādējādi nodrošinot, ka 2. līmeņa kapitāla turētāji saņem nelielu kompensāciju par saviem ieguldījumiem vai nesaņem tādu nemaz un tādējādi piedalās izmaksu sloga sadalē tāpat kā 1. līmeņa kapitāla turētāji.
(123)
Tādēļ Komisija secina, ka HRE akcionāri ir pienācīgi piedalījušies pārstrukturēšanas izmaksās un līdz ar to ir pienācīgi risināts morālā kaitējuma risks.
VI.2.3.3. Pasākumi, ar ko ierobežo konkurences kropļojumu
(124)
Attiecībā uz pasākumiem, kas ierobežo konkurences kropļojumu, Pārstrukturēšanas paziņojumā noteikts, ka Komisijai, novērtējot atbalsta apjomu, ir jāņem vērā izmaksu sloga sadales apjoms un pozīcija, kādā atradīsies finanšu iestāde tirgū pēc tās pārstrukturēšanas. Pamatojoties uz šo analīzi, ir jāveic piemēroti pasākumi.
(125)
HRE radītais konkurences kropļojums ir ievērojams. Kopumā Vācijas valsts ir nodrošinājusi vai nodrošinās HRE ar kapitāla injekcijām, kuru kopējā summa būs apmēram EUR 9,95 miljardi (FMS-WM ir saņēmusi vai saņems daļu no šī kapitāla), un garantijām EUR 145 miljardu apmērā. HRE arī saņēma aktīvu glābšanas pasākumu ar atbalsta elementu aptuveni EUR 20 miljardu apmērā. Ņemot vērā ievērojamo valsts atbalstu, ir jāveic pamatīga HRE pārstrukturēšana.
(126)
HRE pārņēmēja PBB būs labi finansēta un atbrīvota no tādas riskantas aizdošanas sloga, kādu agrāk veica HRE. Liels atbalsta apjoms ir bijis nepieciešams, lai noturētu PBB uzņēmējdarbībā un veicinātu tās sadalīšanu. Tomēr PBB būs daudz mazāka banka, un Vācija ir īstenojusi pietiekamus pasākumus, lai ierobežotu konkurences kropļojumu.
(127)
Pirmkārt, PBB būs ekonomisks uzņēmums, kas ievērojami atšķirsies no iepriekšējās HRE. Tā ir valstij piederoša un šobrīd tiek pamatīgi pārstrukturēta. Tā rezultātā PBB ir daudz mazāka banka nekā bija HRE. Pēc virknes aktīvu pārvešanas FMS-WM apjoms PBB stratēģiskajai bilancei - neņemot vērā tos bilances posteņus, kas tiek samazināti vai ir sintētiski pārvesti uz FMS-WM, - ir apmēram 15 % no HRE bilances 2008. gada beigās.
(128)
Otrkārt, Vācija ir apstiprinājusi Komisijai vairākas saistības, kuru mērķis ir samazināt PBB klātbūtni tirgū, kas plašāk raksturota V sadaļā. PBB uzsāk jaunu darbību tikai divos virzienos - nekustamā īpašuma finansējuma un publiskā sektora ieguldījumu finansējuma jomā. Šiem diviem darbības virzieniem pārstrukturēšanas periodā ir ierobežotas paplašināšanās iespējas, jo jaunajai darbībai, bilancei un portfeļa apjomam visu laiku ir jāpaliek noteiktajās robežās, efektīvi pārstrukturējot PBB spēju paplašināties tirgū un tādējādi kropļot konkurenci. Šie maksimālie paplašināšanās ierobežojumi ir spēkā līdz 2013. gada 31. decembrim un, iespējams, ilgāk, ja PBB līdz tam laikam netiks reprivatizēta. Visiem citiem HRE grupas uzņēmumiem jāpārtrauc darbība un jāsamazina savi portfeļi, jo īpaši infrastruktūras finansēšanas, kapitāla tirgu, aktīvu pārvaldības un darbību, kas saistītas ar budžeta finansējumu, portfeļi.
(129)
Treškārt, lai mazinātu Komisijas bažas par to, ka PBB varētu apdraudēt konkurenci un konkurentus, īstenojot pārlieku agresīvas cenu noteikšanas stratēģijas, Vācija ir apņēmusies nodrošināt, ka PBB stratēģiskajā jaunajā darbībā netiks izsniegti jauni aizdevumi ar RAROC, kas ir mazāka nekā 10 %. Komisija uzskata, ka šī apņemšanās būs vēl viens efektīvs pasākums pārmērīgas konkurences kropļošanas novēršanai.
(130)
Ceturtkārt, PBB darbība tiks ierobežota, nosakot rīcības ierobežojumus, tostarp iegādes aizliegumu un aizliegumu iesaistīt valsts atbalstu tās reklamēšanā.
(131)
Visbeidzot Vācija ir apņēmusies reprivatizēt PBB, cik ātri vien iespējams, t. i., vēlākais līdz 2015. gada 31. decembrim. PBB pārdošana ļaus Vācijas Federatīvajai Republikai (daļēji) atgūt uzņēmumā HRE ieguldītos līdzekļus. Turklāt Komisija atzīmē, ka savlaicīga reprivatizācija var nodrošināt, ka trešām personām ir iespēja iegādāties PBB.
VII. UZRAUDZĪBA
(132)
Vācija ir apņēmusies, ka HRE pārstrukturēšanas plāna īstenošanu un saistību izpildi uzraudzīs pārraudzības pilnvarnieks, kas ik ceturksni iesniegs ziņojumus Komisijai.
VIII. SECINĀJUMS
(133)
Komisija secina, ka LESD 107. panta 1. punkta izpratnē iepriekš analizētie pasākumi atbilst valsts atbalstam.
(134)
Komisija tādējādi secina, ka pārstrukturēšanas atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu atbilstīgi LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam, ja tiek īstenots pārstrukturēšanas plāns, kurš pēdējoreiz atjaunināts 2011. gada 14. jūnijā, un ja tiek izpildītas saistības, kuras noteiktas šī lēmuma pielikumā,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Valsts atbalsts, kuru Vācija ir īstenojusi un plāno īstenot Hypo Real Estate Group labā un kuru veido:
-
kapitāla injekcija EUR 60 miljonu apmērā, paziņota 2009. gada 17. aprīlī,
-
kapitāla injekcija EUR 2,96 miljardu apmērā, paziņota 2009. gada 3. jūnijā,
-
kapitāla injekcija EUR 3 miljardu apmērā, paziņota 2009. gada 26. oktobrī,
-
kapitāla injekcija EUR 1,85 miljardu apmērā, paziņota 2010. gada 30. aprīlī, no kuras EUR 450 miljoni ir atkarīgi no tā, vai pastāv konkrēti nosacījumi,
-
kapitāla injekcija EUR 2,08 miljardu apmērā, paziņota 2010. gada 10. septembrī,
-
garantijas EUR 35 miljardu apmērā, paziņotas 2008. gada 30. septembrī,
-
garantijas EUR 52 miljardu apmērā, paziņotas 2009. gada 17. aprīlī,
-
garantija EUR 8 miljardu apmērā, paziņota 2009. gada 26. oktobrī,
-
garantija EUR 10 miljardu apmērā, paziņota 2009. gada 26. oktobrī,
-
likviditātes garantija EUR 20 miljardu apmērā, paziņota 2010. gada 2. septembrī,
-
likvidēšanas garantija EUR 20 miljardu apmērā, paziņota 2010. gada 10. septembrī, un
-
aktīvu pārvešana likvidēšanas iestādei FMS Wertmanagement AöR, paziņota 2010. gada 10. septembrī,
ir saderīgs ar iekšējo tirgu Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 3. punkta b) apakšpunkta izpratnē, ņemot vērā saistības, kas noteiktas šī lēmuma pielikumā.
2. pants
Sākot no šā lēmuma pieņemšanas brīža, Vācija iesniedz Komisijai detalizētus ceturkšņa ziņojumus par pasākumiem, kas veikti, lai to izpildītu atbilstīgi laika grafikam, kas noteikts saistību dokumenta pielikumā.
3. pants
Šis lēmums ir adresēts Vācijas Federatīvajai Republikai.
Briselē, 2011. gada 18. jūlijā.