PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 436/2011
ze dne 5. května 2011,
kterým se mění nařízení (ES) č. 690/2008, kterým se uznávají chráněné zóny ve Společenství, v nichž je zdravotní stav rostlin vystaven zvláštnímu ohrožení
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Rady 2000/29/ES ze dne 8. května 2000 o ochranných opatřeních proti zavlékání organismů škodlivých rostlinám nebo rostlinným produktům do Společenství a proti jejich rozšiřování na území Společenství (1), a zejména na čl. 2 odst. 1 písm. h) uvedené směrnice,
s ohledem na žádosti České republiky, Řecka, Francie a Itálie,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Na základě nařízení Komise (ES) č. 690/2008 (2) byly některé členské státy nebo některé oblasti v členských státech uznány za chráněné zóny ohledně určitých škodlivých organismů. V některých případech bylo uznání uděleno na omezenou dobu, aby mohl dotčený členský stát poskytnout úplné údaje nezbytné k tomu, aby se prokázalo, že se dané škodlivé organismy v dotčeném členském státě nebo v dotčené oblasti nevyskytují, nebo aby mohl dotčený členský stát dokončit úsilí o eradikaci takových organismů.
(2)
Celé území Řecka bylo do 31. března 2011 uznáno za chráněnou zónu ohledně Dendroctonus micans Kugelan, Gilpinia hercyniae (Hartig), Gonipterus scutellatus Gyll., Ips amitinus Eichhof, Ips cembrae Heer a Ips duplicatus Sahlberg.
(3)
V roce 2010 Řecko provedlo průzkumy a jejich výsledky oznámilo Komisi v souladu s čl. 2 odst. 1 písm. h) třetím a pátým pododstavcem směrnice 2000/29/ES. Návštěva Řecka odborníky Komise v období od 24. do 31. ledna 2011 potvrdila, že uvedený členský stát nadále dosahuje značného pokroku co do organizace a provádění zmíněných průzkumů a oznamování jejich výsledků. Řecko bude nicméně muset prokázat, že dosažený pokrok je udržitelný.
(4)
Výsledky průzkumů provedených v Řecku v roce 2010 ukazují, že byl pouze jedenkrát zjištěn Ips cembrae Heer a nebyl zjištěn výskyt ostatních pěti dotčených organismů. Vzhledem k těmto výsledkům a k závěrům návštěvy Řecka odborníky Komise je vhodné Řecko na další tři roky uznat za chráněnou zónu ohledně uvedených organismů, aby mu byl poskytnut potřebný čas ke shromáždění a předložení údajů potvrzujících, že se uvedené organismy, s výjimkou Ips cembrae Heer, na jeho území nevyskytují, a v případě Ips cembrae Heer čas na dokončení úsilí o jeho eradikaci a ke shromáždění a předložení údajů potvrzujících, že se tento organismus na jeho území již nevyskytuje.
(5)
Celé území Řecka bylo uznáno za chráněnou zónu ohledně Citrus tristeza virus (evropské kmeny). Ve své výroční zprávě za rok 2010 o provedeném úředním průzkumu ohledně přítomnosti uvedeného škodlivého organismu Řecko oznámilo, že pozitivní výsledek testů na přítomnost uvedeného škodlivého organismu byl zjištěn u 104 stromů v prefektuře Argolida. Pozorování provedená odborníky Komise během jejich návštěvy v Řecku od 24. do 31. ledna 2011 potvrdila, že se Citrus tristeza virus (evropské kmeny) v uvedené prefektuře vyskytuje přinejmenším tři poslední roky navzdory eradikačním opatřením, která přijaly řecké orgány a která se ukázala jako neúčinná. Citrus tristeza virus (evropské kmeny) je tudíž nutno považovat v prefektuře Argolida za usídlený. Uvedená prefektura by proto neměla být nadále uznána za chráněnou zónu ohledně uvedeného škodlivého organismu.
(6)
Celé území Španělska bylo uznáno za chráněnou zónu ohledně Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al.. Španělsko předložilo údaje prokazující, že Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. je v současné době usídlen v autonomní oblasti Castilla y León. Opatření uplatňovaná po dobu dvou po sobě následujících let, 2009 a 2010, za účelem eradikace uvedeného škodlivého organismu se ukázala jako neúčinná. Autonomní oblast Castilla y León by proto neměla být nadále uznána za chráněnou zónu ohledně uvedeného škodlivého organismu.
(7)
Celé území České republiky, některé regiony ve Francii (Alsasko, Champagne-Ardenne a Lotrinsko) a jeden region v Itálii (Basilicata) byly uznány za chráněné zóny ohledně Grapevine flavescence dorée MLO do 31. března 2011. Údaje poskytnuté Českou republikou, Francií a Itálií od udělení zmíněného uznání dokazují, že uvedený škodlivý organismus se v dotčených chráněných zónách nevyskytuje. Celé území České republiky, regiony Alsasko, Champagne-Ardenne a Lotrinsko ve Francii a region Basilicata v Itálii by tudíž měly být nadále uznány za chráněné zóny ohledně uvedeného organismu.
(8)
Itálie požádala o uznání regionu Sardinie za chráněnou zónu ohledně škodlivého organismu Grapevine flavescence dorée MLO. Na základě průzkumů provedených v letech 2004-2010 Itálie předložila důkazy, že se dotčený škodlivý organismus v regionu Sardinie nevyskytuje, přestože jsou v tomto regionu příznivé podmínky pro jeho usídlení. Bude nicméně nutné provést další průzkumy. Tyto průzkumy by měly být sledovány odborným dohledem Komise. Sardinie by proto měla být uznána za chráněnou zónu ohledně Grapevine flavescence dorée MLO pouze na období tří let.
(9)
Nařízení (ES) č. 690/2008 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(10)
U některých uvedených chráněných zón platnost uznání skončí 31. března 2011. Toto nařízení by se proto mělo použít ode dne 1. dubna 2011, aby se umožnilo nepřerušené trvání uznání pro všechny chráněné zóny.
(11)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého rostlinolékařského výboru,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Příloha I nařízení (ES) č. 690/2008 se mění takto:
1)
Ve druhém sloupci bodů 4, 5 a 7 až 10 písmene a) po slově „Řecko“ se slova „(do 31. března 2011)“ nahrazují slovy „(do 31. března 2014)“.
2)
Ve druhém sloupci bodu 2 písmene b) se za slovo „Španělsko“ vkládají slova „(s výjimkou autonomní oblasti Castilla y León)“.
3)
Písmeno d) se mění takto:
a)
Ve druhém sloupci bodu 3 se za slovo „Řecko“ vkládají slova „(s výjimkou prefektury Argolida)“.
b)
Bod 4 se nahrazuje tímto:
„4.
Grapevine flavescence dorée MLO
Česká republika, Francie (Alsasko, Champagne-Ardenne a Lotrinsko), Itálie ((Basilicata) a (Sardinie, do 31. března 2014))“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. dubna 2011.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 5. května 2011.
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 436/2011
(2011. gada 5. maijs),
ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 690/2008, ar ko atzīst aizsargājamās zonas, kuras Kopienā pakļautas konkrētiem augu veselības apdraudējumiem
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2000. gada 8. maija Direktīvu 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā (1) un jo īpaši tās 2. panta 1. punkta h) apakšpunktu,
ņemot vērā Čehijas, Grieķijas, Francijas un Itālijas iesniegtos pieprasījumus,
tā kā:
(1)
Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 690/2008 (2) dažas dalībvalstis vai dalībvalstu teritoriju daļas ir atzītas par aizsargājamām zonām attiecībā uz konkrētiem kaitīgiem organismiem. Dažos gadījumos atzīšana attiecās uz noteiktu laika periodu, lai ļautu attiecīgajai dalībvalstij sniegt visu nepieciešamo informāciju, kas apliecina, ka konkrētais kaitīgais organisms nav sastopams attiecīgajā dalībvalstī vai tās teritorijas daļā, vai ļautu pabeigt konkrētā organisma izskaušanu.
(2)
Visa Grieķijas teritorija tika atzīta par aizsargājamu zonu attiecībā uz Dendroctonus micans Kugelan, Gilpinia hercyniae (Hartig), Gonipterus scutellatus Gyll., Ips amitinus Eichhof, Ips cembrae Heer un Ips duplicatus Sahlberg līdz 2011. gada 31. martam.
(3)
Grieķija 2010. gadā veica apsekojumus un paziņoja rezultātus Komisijai saskaņā ar Direktīvas 2000/29/EK 2. panta 1. punkta h) apakšpunkta trešo un piekto daļu. Komisijas ekspertu apmeklējums Grieķijā no 2011. gada 24. janvāra līdz 31. janvārim apstiprināja, ka minētā dalībvalsts turpina būtiski uzlabot minēto apsekojumu organizēšanu un veikšanu un šo apsekojumu rezultātu paziņošanu. Tomēr Grieķijai ir jāpierāda, ka panāktie uzlabojumi ir ilgtspējīgi.
(4)
Saskaņā ar rezultātiem, kas gūti apsekojumos Grieķijā 2010. gadā, tika konstatēts tikai viens Ips cembrae Heer gadījums; pārējie pieci organismi netika atrasti. Ņemot vērā minētos rezultātus un Komisijas ekspertu Grieķijas apmeklējuma rezultātus, ir lietderīgi turpināt atzīt Grieķiju par aizsargājamu zonu attiecībā uz minētajiem organismiem vēl trīs gadus, lai dotu Grieķijai laiku, kas nepieciešams, lai vāktu un iesniegtu apstiprinošu informāciju, ka minētie organismi, izņemot Ips cembrae Heer, nav sastopami tās teritorijā, un lai attiecībā uz Ips cembrae Heer pabeigtu šā organisma izskaušanai veicamos pasākumus, kā arī lai savāktu un iesniegtu apstiprinošu informāciju, ka minētais organisms nav sastopams tās teritorijā.
(5)
Visa Grieķijas teritorija tika atzīta par aizsargājamu zonu attiecībā uz Citrus tristeza vīrusu (Eiropas celmi). 2010. gada ikgadējā ziņojumā par oficiālo apsekojumu, kas veikts, lai noskaidrotu minētā kaitīgā organisma sastopamību, Grieķija ziņoja, ka Argolidas prefektūrā 104 kokiem ir konstatēts šis kaitīgais organisms. Komisijas ekspertu novērojumi apmeklējuma laikā Grieķijā no 2011. gada 24. janvāra līdz 31. janvārim apstiprināja, ka Citrus tristeza vīruss (Eiropas celmi) ir sastopams minētajā prefektūrā jau vismaz pēdējos trīs gadus, neraugoties uz Grieķijas iestāžu īstenotajiem izskaušanas pasākumiem, kuri izrādījušies neefektīvi. Attiecīgi ir jāuzskata, ka Citrus tristeza vīruss (Eiropas celmi) ir sastopams Argolidas prefektūrā. Tādēļ minēto prefektūru vairs nevar atzīt par aizsargājamu zonu attiecībā uz minēto kaitīgo organismu.
(6)
Visa Spānijas teritorija tika atzīta par aizsargājamu zonu attiecībā uz Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. Spānija ir iesniegusi informāciju, kas liecina, ka Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. tagad ir sastopams Kastīlijas un Leonas autonomajā apgabalā. Pasākumi, kas veikti divus gadus pēc kārtas, proti, 2009. un 2010. gadā, lai izskaustu minēto kaitīgo organismu, izrādījās neefektīvi. Tāpēc Kastīlijas un Leonas autonomo apgabalu vairs nevar atzīt par aizsargājamo zonu attiecībā uz minēto kaitīgo organismu.
(7)
Visa Čehijas teritorija, daži Francijas reģioni (Elzasa, Šampaņa-Ardenna un Lotringa) un viens Itālijas reģions (Bazilikata) līdz 2011. gada 31. martam tika atzīti par aizsargājamām zonām attiecībā uz vīnogulāju dzeltes flavescence dorée izraisītāju mikoplazmu. Informācija, ko pēc minētās atzīšanas sniedza Čehija, Francija un Itālija, ietver pierādījumus, ka minētais kaitīgais organisms nav sastopams attiecīgajās aizsargātajās zonās. Tādēļ visa Čehijas teritorija, Francijas reģioni Elzasa, Šampaņa-Ardenna un Lotringa un Itālijas reģions Bazilikata arī turpmāk jāatzīst par aizsargājamām zonām attiecībā uz minēto organismu.
(8)
Itālija ir pieprasījusi Sardīnijas reģionu atzīt par aizsargājamu zonu saistībā ar kaitīgo organismu vīnogulāju dzeltes flavescence dorée izraisītāju mikoplazmu. Pamatojoties uz 2004.-2010. gadā veiktajiem apsekojumiem, Itālija ir sniegusi pierādījumus, ka attiecīgais kaitīgais organisms nav sastopams Sardīnijas reģionā, lai gan tur ir minētajam organismam labvēlīgi apstākļi. Tomēr ir jāturpina veikt apsekojumus. Minētie apsekojumi jāuzrauga ekspertiem, kuri pakļauti Komisijai. Tādēļ Sardīnija par aizsargājamo zonu attiecībā uz vīnogulāju dzeltes flavescence dorée izraisītāju mikoplazmu ir jāatzīst tikai uz trīs gadiem.
(9)
Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 690/2008.
(10)
Dažu šo aizsargāto zonu pašreizējā atzīšana ir spēkā līdz 2011. gada 31. martam. Tādēļ šī regula jāpiemēro no 2011. gada 1. aprīļa, lai nodrošinātu nepārtrauktu visu aizsargāto zonu atzīšanu.
(11)
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulas (EK) Nr. 690/2008 I pielikumu groza šādi:
1)
pielikuma a) punkta 4. un 5. apakšpunkta un 7. līdz 10. apakšpunkta otrajā ailē pēc vārda “Grieķija” tekstu “(līdz 2011. gada 31. martam)” aizstāj ar tekstu “(līdz 2014. gada 31. martam)”;
2)
pielikuma b) punkta 2. apakšpunkta otrajā ailē pēc vārda “Spānija” pievieno tekstu “(izņemot Kastīlijas un Leonas autonomo apgabalu)”;
3)
pielikuma d) punktu groza šādi:
a)
pielikuma d) punkta 3. apakšpunkta otrajā ailē pēc vārda “Grieķija” pievieno tekstu “(izņemot Argolidas prefektūru)”;
b)
pielikuma d) punkta 4. apakšpunktu aizstāj ar šādu:
“4.
Vīnogulāju dzeltes flavescence dorée izraisītāja mikoplazma
Čehija, Francija (Elzasa, Šampaņa-Ardenna un Lotringa), Itālija ((Bazilikata) un (Sardīnija, līdz 2014. gada 31. martam))”.
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2011. gada 1. aprīļa.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2011. gada 5. maijā