NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1259/2011
ze dne 2. prosince 2011,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1881/2006, pokud jde o maximální limity pro dioxiny, PCB s dioxinovým efektem a PCB bez dioxinového efektu v potravinách
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 315/93 ze dne 8. února 1993, kterým se stanoví postupy Společenství pro kontrolu kontaminujících látek v potravinách (1), a zejména na čl. 2 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (ES) č. 1881/2006 ze dne 19. prosince 2006, kterým se stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách (2), stanoví maximální limity pro dioxiny a PCB s dioxinovým efektem v řadě potravin.
(2)
Dioxiny spadají do skupiny 75 kongenerů polychlorovaných dibenzo-p-dioxinů (PCDD) a 135 kongenerů polychlorovaných dibenzofuranů (PCDF), z nichž 17 je toxikologicky významných. Polychlorované bifenyly (PCB) představují skupinu 209 různých kongenerů, které lze podle toxikologických vlastností rozdělit do dvou skupin: 12 kongenerů má podobné toxikologické vlastnosti jako dioxiny, a jsou proto často označovány jako „PCB s dioxinovým efektem“. Ostatní polychlorované bifenyly nevykazují podobnou toxicitu jako dioxiny a mají odlišný toxikologický profil, a označují se tedy jako „PCB bez dioxinového efektu“.
(3)
Každý kongener dioxinů nebo PCB s dioxinovým efektem vykazuje odlišnou míru toxicity. Aby bylo možné provést součet toxicity těchto různých kongenerů, byl zaveden pojem faktorů toxické ekvivalence (TEF), který má usnadnit hodnocení rizik a kontrolu dodržování právních předpisů. Analytické výsledky týkající se všech jednotlivých toxikologicky významných kongenerů ze skupiny dioxinů, a PCB s dioxinovým efektem se tudíž vyjadřují pomocí kvantifikovatelné veličiny, jíž je toxický ekvivalent TCDD (TEQ).
(4)
Světová zdravotnická organizace (WHO) pořádala ve dnech 28.-30. června 2005 odborný seminář týkající se hodnot TEF, které schválila v roce 1998. Byla změněna řada hodnot TEF, zejména pak pro PCB, oktachlorované kongenery a pentachlorované furany. Údaje o účincích nových hodnot TEF a nedávném výskytu jsou shromážděny ve vědecké zprávě Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) nazvané Výsledky monitorování hodnot dioxinů v potravinách a krmivech (Results of the monitoring of dioxin levels in food and feed) (3). Proto je vhodné přezkoumat maximální limity PCB s přihlédnutím k těmto novým údajům.
(5)
Vědecká komise pro kontaminující látky v potravinovém řetězci při úřadu EFSA přijala na žádost Komise stanovisko týkající se přítomnosti PCB bez dioxinového efektu v krmivech a potravinách (4).
(6)
Suma šesti indikátorových PCB (PCB 28, 52, 101, 138, 153 a 180) zahrnuje přibližně polovinu celkového množství PCB bez dioxinového efektu přítomných v krmivech a potravinách. Tato suma se považuje za vhodný ukazatel výskytu PCB bez dioxinového efektu a expozice člověka těmto PCB, a měla by proto být stanovena jakožto maximální limit.
(7)
Maximální limity byly stanoveny s přihlédnutím k údajům o nedávném výskytu, které jsou shromážděny ve vědecké zprávě EFSA nazvané Výsledky monitorování PCB bez dioxinového efektu v potravinách a krmivech (Results of the monitoring of non dioxin-like PCBs in food and feed) (5). Přestože je možné dosáhnout nižších mezí kvantifikace, lze zaznamenat, že velká řada laboratoří používá mez kvantifikace 1 μg/kg tuku nebo dokonce 2 μg/kg tuku. Vyjádření analytického výsledku jako horní mez koncentrace by v některých případech vedlo k hodnotě blížící se maximálnímu limitu, pokud by byly stanoveny velmi přísné maximální limity, a to i tehdy, když by nebyly kvantifikovány žádné PCB. Bylo také konstatováno, že u některých kategorií potravin nebyly údaje dosti rozsáhlé. Proto by bylo namístě maximální limity po uplynutí tří let přezkoumat na základě rozsáhlejší databáze vytvořené s pomocí analytické metody, která bude dostatečně citlivá pro kvantifikaci nízkých hodnot.
(8)
Finsko a Švédsko získaly odchylku pro uvádění na trh ryb pocházejících z oblasti Baltského moře a určených ke spotřebě na území uvedených států, jejichž obsah dioxinů je vyšší než maximální limity stanovené pro dioxiny a sumu dioxinů a PCB s dioxinovým efektem v rybách. Uvedené členské státy splnily podmínky týkající se informování spotřebitelů o stravovacích doporučeních. Každoročně Komisi oznamují výsledky monitorování hodnot dioxinů v rybách z oblasti Baltského moře a opatření přijatá ke snížení expozice člověka dioxinům z oblasti Baltského moře.
(9)
Na základě výsledků monitorování hodnot dioxinů a PCB s dioxinovým efektem, které provádí Finsko a Švédsko, by měla být udělená odchylka omezena na určité druhy ryb. Vzhledem k přetrvávající přítomnosti dioxinů a PCB v životním prostředí, a tudíž i v rybách, je žádoucí udělit tuto odchylku bez časového omezení.
(10)
V případě uloveného volně žijícího lososa obecného požádalo Lotyšsko o podobnou odchylku, jaká byla udělena Finsku a Švédsku. Za tímto účelem Lotyšsko prokázalo, že expozice člověka dioxinům a PCB s dioxinovým efektem na jeho území není vyšší než nejvyšší průměrná míra v kterémkoli jiném členském státě a že zde existuje systém zajišťující plnou informovanost spotřebitelů o stravovacích doporučeních týkajících se omezení konzumace ryb z oblasti Baltského moře určitými ohroženými skupinami populace s cílem vyhnout se možnému zdravotnímu riziku. Dále by mělo být prováděno monitorování hodnot dioxinů a PCB s dioxinovým efektem v rybách z oblasti Baltského moře a o jeho výsledcích, jakož i o opatřeních přijatých ke snížení expozice člověka dioxinům a PCB s dioxinovým efektem z ryb pocházejících z oblasti Baltského moře by měla být informována Komise. Byla zavedena nezbytná opatření zajišťující, aby ryby a rybí produkty, jež nesplňují maximální limity EU pro PCB, nebyly uváděny na trh v jiných členských státech.
(11)
Vzhledem k tomu, že vzorec kontaminace PCB bez dioxinového efektu v rybách z oblasti Baltského moře vykazuje podobné rysy jako kontaminace dioxiny a PCB s dioxinovým efektem a že PCB bez dioxinového efektu jsou rovněž velmi perzistentní v životním prostředí, je žádoucí udělit podobnou odchylku týkající se přítomnosti PCB bez dioxinového efektu jako pro dioxiny a PCB s dioxinovým efektem v rybách z oblasti Baltského moře.
(12)
Úřad EFSA byl požádán o vydání vědeckého stanoviska ohledně přítomnosti dioxinů a PCB s dioxinovým efektem v játrech ovcí a jelenovitých a ohledně vhodnosti stanovení maximálních limitů pro dioxiny a PCB v játrech a produktech z nich vyrobených, které budou vztaženy spíše na celý produkt než na tuk, jak je tomu v současnosti. Ustanovení týkající se jater a produktů z nich vyrobených by proto měla být přezkoumána, zvláště pak ustanovení týkající se jater ovcí a jelenovitých, poté, co bude k dispozici stanovisko EFSA. Do té doby je záhodno stanovit maximální limit pro dioxiny a PCB vztažený na tuk.
(13)
Na potraviny obsahující méně než 1 % tuku se až doposud maximální limit pro dioxiny a PCB s dioxinovým efektem nevztahoval, jelikož k expozici člověka obecně přispívají v zanedbatelné míře. Vyskytly se však případy potravin obsahujících méně než 1 % tuku, avšak s velmi vysokým obsahem dioxinů a PCB s dioxinovým efektem v tuku. Proto je žádoucí na tyto potraviny uplatnit maximální limit, avšak vztažený na celý produkt. Vzhledem k tomu, že maximální limit se u některých potravin s nízkým obsahem tuku stanovuje vztažením na celý produkt, je namístě použít u potravin obsahujících méně než 2 % tuku maximální limit stanovený vztažením na celý produkt.
(14)
S ohledem na údaje z monitorování dioxinů a PCB s dioxinovým efektem v potravinách pro kojence a malé děti je žádoucí stanovit zvláštní nižší maximální limity pro dioxiny a PCB s dioxinovým efektem v potravinách určených pro kojence a malé děti. Německý spolkový institut pro hodnocení rizik předložil úřadu EFSA zvláštní žádost o posouzení rizik, které pro kojence a malé děti představuje přítomnost dioxinů a PCB s dioxinovým efektem v potravinách pro kojence a malé děti. Proto by poté, co bude stanovisko EFSA k dispozici, měla být ustanovení týkající se potravin pro kojence a malé děti přezkoumána.
(15)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat a ani Evropský parlament ani Rada nevyjádřily s těmito opatřeními nesouhlas,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 1881/2006 se mění takto:
1)
Článek 7 se mění takto:
a)
Nadpis „Dočasné odchylky“ se nahrazuje nadpisem „Odchylky“.
b)
Odstavec 4 se nahrazuje tímto:
„4. Odchylně od ustanovení článku 1 mohou Finsko, Švédsko a Lotyšsko udělovat povolení uvádět na vlastní trh uloveného volně žijícího lososa obecného (Salmo salar) a produkty z něj, pocházející z oblasti Baltského moře a určené ke spotřebě na jejich území, s obsahem dioxinů a/nebo PCB s dioxinovým efektem a/nebo PCB bez dioxinového efektu vyšším než maximální limity stanovené v bodě 5.3 přílohy za předpokladu, že existuje systém zajišťující plnou informovanost spotřebitelů o stravovacích doporučeních týkajících se omezení konzumace uloveného volně žijícího lososa obecného z oblasti Baltského moře a produktů z něj určitými ohroženými skupinami populace s cílem vyhnout se možnému zdravotnímu riziku.
Finsko, Švédsko a Lotyšsko budou nadále provádět nezbytná opatření, která zajistí, aby ulovený volně žijící losos obecný a produkty z něj, které nejsou v souladu s bodem 5.3 přílohy, nebyly uváděny na trh v jiných členských státech.
Finsko, Švédsko a Lotyšsko podají každoročně Komisi zprávu o opatřeních přijatých k účinnému informování určitých ohrožených skupin populace o stravovacích doporučeních a k zajištění toho, aby ulovený volně žijící losos obecný a produkty z něj, které nesplňují maximální limity, nebyly uváděny na trh v jiných členských státech. Doloží také účinnost těchto opatření.“
c)
Doplňuje se nový odstavec 5, který zní:
„5. Odchylně od ustanovení článku 1 mohou Finsko a Švédsko udělovat povolení uvádět na vlastní trh uloveného volně žijícího sledě obecného přesahujícího 17 cm (Clupea harengus), uloveného volně žijícího sivena (Salvelinus spp.), ulovenou volně žijící mihuli říční (Lampetra fluviatilis) a uloveného volně žijícího pstruha obecného (Salmo trutta) a produkty z nich, pocházející z oblasti Baltského moře a určené ke spotřebě na jejich území, s obsahem dioxinů a/nebo PCB s dioxinovým efektem a/nebo PCB bez dioxinového efektu vyšším než maximální limity stanovené v bodě 5.3 přílohy za předpokladu, že existuje systém zajišťující plnou informovanost spotřebitelů o stravovacích doporučeních týkajících se omezení konzumace uloveného volně žijícího sledě obecného přesahujícího 17 cm, uloveného volně žijícího sivena, ulovené volně žijící mihule říční a uloveného volně žijícího pstruha obecného z oblasti Baltského moře a produktů z nich určitými ohroženými skupinami populace s cílem vyhnout se možnému zdravotnímu riziku.
Finsko a Švédsko budou nadále provádět nezbytná opatření, která zajistí, aby ulovený volně žijící sleď obecný přesahující 17 cm, ulovený volně žijící siven, ulovená volně žijící mihule říční a ulovený volně žijící pstruh obecný a produkty z nich, které nejsou v souladu s bodem 5.3 přílohy, nebyly uváděny na trh v jiných členských státech.
Finsko a Švédsko podají každoročně Komisi zprávu o opatřeních přijatých k účinnému informování určitých ohrožených skupin populace o stravovacích doporučeních a k zajištění toho, aby ryby a rybí produkty, které nesplňují maximální limity, nebyly uváděny na trh v jiných členských státech. Doloží také účinnost těchto opatření.“
2)
Příloha se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 2. prosince 2011.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1259/2011
(2011. gada 2. decembris),
ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1881/2006 attiecībā uz dioksīnu un dioksīniem līdzīgu PHB maksimāli pieļaujamo koncentrāciju pārtikas produktos
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 1993. gada 8. februāra Regulu (EEK) Nr. 315/93, ar ko nosaka Kopienas procedūras attiecībā uz piesārņotājiem pārtikā (1), un jo īpaši tās 2. panta 3. punktu,
tā kā:
(1)
Komisijas 2006. gada 19. decembra Regulā (EK) Nr. 1881/2006, ar ko nosaka konkrētu piesārņotāju maksimāli pieļaujamo koncentrāciju pārtikas produktos (2), ir noteikta dioksīnu un dioksīniem līdzīgu PHB maksimāli pieļaujamā koncentrācija virknē pārtikas produktu.
(2)
Dioksīni attiecas uz 75 polihlordibenzo-p-dioksīnam (PHDD) radniecīgu vielu un 135 polihlordibenzofurānam (PHDF) radniecīgu vielu grupu, kurā 17 vielas uzskatāmas par toksiskām. Polihlorbifenili (PHB) ir 209 dažādu radniecīgu vielu grupa, ko var iedalīt divās grupās atbilstīgi minēto vielu toksikoloģiskajām īpašībām: 12 radniecīgajām vielām ir tādas pašas toksikoloģiskās īpašības kā dioksīniem, tāpēc tās bieži sauc par “dioksīniem līdzīgiem polihlorbifeniliem” (DL-PHB). Pērējiem PHB nepiemīt dioksīniem raksturīgais toksiskums, bet ir atšķirīgs toksikoloģiskās iedarbības raksturojums, tāpēc tos sauc par “PHB, kas nav līdzīgi dioksīniem” (DNL-PHB).
(3)
Katrai dioksīniem vai DL-PHB radniecīgai vielai ir atšķirīgs toksiskuma līmenis. Lai varētu novērtēt šo dažādo radniecīgo vielu toksiskumu un veicināt riska novērtējumu un reglamentējošu kontroli, tika ieviests toksiskuma ekvivalences koeficienta (TEF) jēdziens. Tāpēc analītiskos rezultātus attiecībā uz visiem toksikoloģiski bīstamajiem dioksīniem un dioksīniem līdzīgajiem PHB izsaka kā atsevišķu izrēķināmu vienību - THDD toksiskuma ekvivalentu (TEQ).
(4)
Pasaules Veselības organizācija (PTO) 2005. gada 28.-30. jūnijā organizēja ekspertu semināru par PTO 1998. gadā pieņemtajām TEF vērtībām. Vairākas TEF vērtības bija mainītas, īpaši PHB, oktahlorīdu radniecīgajām vielām un pentahlorfurāniem. Informācija par jauno TEF vērtību stāšanos spēkā un jaunākie dati par to sastopamību ir apkopoti Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) zinātniskajā ziņojumā “Dioksīna līmeņa pārtikā un dzīvnieku barībā monitoringa rezultāti” (3). Tāpēc ir lietderīgi pārskatīt PHB maksimāli pieļaujamo koncentrāciju, ņemot vērā šos jaunos datus.
(5)
EFSA Zinātnes ekspertu grupa jautājumos, kas saistīti ar piesārņojumu pārtikas apritē, pēc Komisijas pieprasījuma pieņēma atzinumu par DNL-PHB klātbūtni dzīvnieku barībā un pārtikā (4).
(6)
Sešu marķieru jeb PHB indikatoru (PHB 28, 52, 101, 138, 153 un 180) summa veido apmēram pusi no kopējās NDL-PHB klātbūtnes dzīvnieku barībā un pārtikā. Minēto summu uzskata par atbilstošu marķieri, lai noteiktu NDL-PHB sastopamību un ietekmi uz cilvēkiem, tāpēc tā būtu jānosaka kā maksimāli pieļaujamā koncentrācija.
(7)
Maksimāli pieļaujamo koncentrāciju nosaka, ņemot vērā jaunākos datus par sastopamību, kas apkopoti EFSA zinātniskajā ziņojumā “Dioksīna līmeņa pārtikā un dzīvnieku barībā monitoringa rezultāti” (5). Lai gan ir iespējams sasniegt zemāku kvantitatīvās noteikšanas robežu (LOQ), ir redzams, ka ievērojamā skaitā laboratoriju piemērotā LOQ ir 1 μg/kg tauku vai pat 2 μg/kg tauku. Ja analītisko rezultātu izsaka kā maksimālo robežu, dažos gadījumos noteiktais līmenis var pietuvoties maksimāli pieļaujamai koncentrācijai, ja maksimāli pieļaujamā koncentrācija būtu noteikta ļoti stingri, pat ja neviens PHB nav izteikts kā izrēķināma vienība. Tāpat ir pierādījies, ka informācija attiecībā uz atsevišķām pārtikas kategorijām nav īpaši plaša. Tāpēc būtu lietderīgi 3 gadu laikā pārskatīt maksimāli pieļaujamās koncentrācijas, pamatojoties uz plašāku datubāzi, kurā dati apkopoti, izmantojot analīzes metodi, kas būtu pietiekami precīza, lai varētu noteikt zemus koncentrācijas līmeņus.
(8)
Somijai un Zviedrijai ir noteikta atkāpe attiecībā uz tādu Baltijas reģiona izcelsmes zivju laišanu tirgū, kuras ir paredzētas patēriņam to teritorijā un kurās dioksīnu koncentrācija ir lielāka nekā noteiktā maksimāli pieļaujamā dioksīnu un DL-PHB summas maksimāli pieļaujamā koncentrācija zivīs. Šīs dalībvalstis ir izpildījušas nosacījumus attiecībā uz patērētāju informēšanu par uztura ieteikumiem. Tās ik gadu paziņo Komisijai veiktā monitoringa rezultātus saistībā ar dioksīnu koncentrāciju Baltijas jūras reģiona zivīs, kā arī ziņo par pasākumiem, kas veikti, lai mazinātu Baltijas reģiona dioksīnu ietekmi uz cilvēkiem.
(9)
Pamatojoties uz Somijā un Zviedrijā veiktā dioksīnu un DL-PHB koncentrācijas monitoringa rezultātiem, atkāpes varētu noteikt tikai attiecībā uz konkrētām zivju sugām. Ņemot vērā dioksīnu noturīgo klātbūtni vidē un līdz ar to arī zivīs, minēto atkāpi ir lietderīgi noteikt uz neierobežotu laiku.
(10)
Attiecībā uz savvaļā nozvejotiem lašiem Latvija ir pieprasījusi tādu pašu atkāpi, kāda noteikta Somijai un Zviedrijai. Šajā saistībā Latvija ir pierādījusi, ka dioksīnu un DL-PHB ietekme uz cilvēkiem tās teritorijā nav lielāka par augstāko vidējo līmeni citās dalībvalstīs un ka tā ir ieviesusi sistēmu, lai nodrošinātu, ka patērētāji saņem pilnīgu informāciju par uztura ieteikumiem saistībā ar Baltijas reģiona zivju patēriņa ierobežojumiem attiecībā uz noteiktām mazāk aizsargātām iedzīvotāju grupām, lai izvairītos no iespējama veselības apdraudējuma. Turklāt būtu jāveic dioksīnu un DL-PHB koncentrācijas monitorings Baltijas reģiona zivīs un jāpaziņo Komisijai tā rezultāti un pasākumi, kas veikti, lai mazinātu Baltijas reģiona zivīs esošo dioksīnu un DL-PHB iedarbību uz cilvēkiem. Ir ieviesti nepieciešamie pasākumi, lai nodrošinātu, ka zivis un zivju produkti, kuros pārsniegta ES maksimāli pieļaujamā PHB koncentrācija, netiek laisti tirgū pārējās dalībvalstīs.
(11)
Ņemot vērā to, ka NDL-PHB piesārņojums Baltijas reģiona zivīs ir līdzīgs dioksīnu un DL-PHB piesārņojumam un arī NDL-PHB klātbūtne vidē ir ļoti noturīga, attiecībā uz DNL-PHB ir lietderīgi noteikt tādu pašu atkāpi kā attiecībā uz dioksīnu un DL-PHB klātbūtni Baltijas reģiona zivīs.
(12)
EFSA ir saņēmusi pieprasījumu sniegt zinātnisku atzinumu par dioksīnu un dioksīniem līdzīgo PHB klātbūtni aitu un briežu aknās un to, cik piemērota būtu maksimālās dioksīnu un PHB koncentrācijas noteikšana aknās un atvasinātos produktos attiecībā pret produktu nevis attiecībā pret tauku saturu, kā ir šobrīd. Tāpēc, kolīdz būs pieejams EFSA atzinums, būtu jāpārskata noteikumi attiecībā uz aknām un atvasinātiem produktiem, jo īpaši noteikumi attiecībā uz aitu un briežu aknām. Tikmēr maksimālo pieļaujamo dioksīnu un PHB koncentrāciju ir lietderīgi noteikt attiecībā pret tauku saturu.
(13)
Uz pārtikas produktiem, kuros ir mazāk nekā 1 % tauku, maksimāli pieļaujamā dioksīnu un PHB koncentrācija līdz šim neattiecās, jo šādu pārtikas produktu ietekme uz cilvēkiem parasti nav liela. Tomēr ir bijuši gadījumi, kad pārtikas produkta tauku saturs nepārsniedz 1 %, taču dioksīnu un DL-PHB koncentrācija šajos taukos ir ļoti augsta. Tāpēc šādos pārtikas produktos ir lietderīgi noteikt maksimāli pieļaujamo koncentrāciju, bet tā jānosaka attiecībā pret produktu. Ņemot vērā to, ka dažos zema tauku satura pārtikas produktos maksimāli pieļaujamo koncentrāciju nosaka attiecībā pret produktu, maksimāli pieļaujamo koncentrāciju attiecībā pret produktu ir lietderīgi noteikt pārtikas produktiem, kuros nav vairāk kā 2 % tauku.
(14)
Ņemot vērā datus, kas iegūti, veicot dioksīnu un DL-PHB koncentrācijas zīdaiņu un mazu bērnu pārtikā monitoringu, ir lietderīgi noteikt zemāku maksimāli pieļaujamo dioksīnu un DL-PHB koncentrāciju līmeņus zīdaiņu un mazu bērnu pārtikā. Vācijas Federālais riska novērtēšanas institūts ir vērsies EFSA ar īpašu pieprasījumu izvērtēt risku, ko zīdaiņiem un maziem bērniem rada dioksīnu un dioksīniem līdzīgo PHB klātbūtne zīdaiņu un bērnu pārtikā. Tāpēc noteikumi attiecībā uz zīdaiņu un mazu bērnu pārtiku būtu jāpārskata, kolīdz būs pieejams EFSA atzinums.
(15)
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, un ne Eiropas Parlaments, ne Padome pret tiem nav iebildusi,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulu (EK) Nr. 1881/2006 groza šādi:
1)
regulas 7. pantu groza šādi:
a)
virsrakstu “Pagaidu atkāpes” aizstāj ar šādu: “Atkāpes”;
b)
panta 4. punktu aizstāj ar šādu:
“4. Atkāpjoties no 1. panta, Somija, Zviedrija un Latvija drīkst laist savā tirgū savvaļā nozvejotus Baltijas jūras reģiona izcelsmes lašus (Salmo salar) un to produktus, kuri ir paredzēti patēriņam to teritorijā un kuru dioksīnu un/vai dioksīnu un dioksīniem līdzīgo PHB summas maksimāli pieļaujamā koncentrācija ir lielāka, nekā noteikts pielikuma 5.3. punktā, ja pastāv sistēma, kas nodrošina to, ka patērētājus pilnībā informē par uztura ieteikumiem attiecībā uz Baltijas jūras reģiona savvaļā nozvejotu lašu un to produktu patēriņa ierobežojumiem noteiktām mazāk aizsargātām iedzīvotāju grupām, lai izvairītos no iespējama veselības apdraudējuma.
Somija, Zviedrija un Latvija turpina piemērot nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka savvaļā nozvejoti laši un to produkti, kas neatbilst pielikuma 5.3. punktam, netiek laisti citu dalībvalstu tirgos.
Somija, Zviedrija un Latvija katru gadu ziņo Komisijai par pasākumiem, ko tās ir veikušas, lai efektīvi informētu noteiktās mazāk aizsargātās iedzīvotāju grupas par uztura ieteikumiem un nodrošinātu, ka savvaļā nozvejoti laši un to produkti, kas neatbilst prasībām attiecībā uz maksimāli pieļaujamo koncentrāciju, netiek laisti citu dalībvalstu tirgos. Turklāt tās sniedz pierādījumus, kas apliecina šo pasākumu efektivitāti.”;
c)
pantā pievieno šādu 5. punktu:
“5. Atkāpjoties no 1. panta, Somija un Zviedrija drīkst laist savā tirgū Baltijas jūras reģiona izcelsmes savvaļā nozvejotas siļķes (Clupea harengus), kas lielākas par 17 cm, savvaļā nozvejotas palijas (Salvelinus spp.), savvaļā nozvejotus upes nēģus (Lampetra fluviatilis) un savvaļā nozvejotas foreles (Salmo trutta) un to produktus, kuri ir paredzēti patēriņam to teritorijā un kuru dioksīnu un/vai dioksīnu un dioksīniem līdzīgo PHB summas maksimāli pieļaujamā koncentrācija ir lielāka, nekā noteikts pielikuma 5.3. punktā, ja pastāv sistēma, kas nodrošina to, ka patērētājus pilnībā informē par uztura ieteikumiem attiecībā uz Baltijas jūras reģiona savvaļā nozvejotu siļķu, kas ir lielākas par 17 cm, savvaļā nozvejotu paliju, savvaļā nozvejotu upes nēģu un savvaļā nozvejotu foreļu un minēto zivju produktu patēriņa ierobežojumiem noteiktām mazāk aizsargātām iedzīvotāju grupām, lai izvairītos no iespējama veselības apdraudējuma.
Somija un Zviedrija turpina piemērot vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka savvaļā nozvejotas siļķes, kas lielākas par 17 cm, savvaļā nozvejotas palijas, savvaļā nozvejoti upes nēģi un savvaļā nozvejotas foreles un minēto zivju produkti, kas neatbilst pielikuma 5.3. punktam, netiktu laisti citu dalībvalstu tirgos.
Somija un Zviedrija katru gadu ziņo Komisijai par pasākumiem, ko tās ir veikušas, lai efektīvi informētu noteiktās mazāk aizsargātās iedzīvotāju grupas par uztura ieteikumiem un nodrošinātu, ka zivis un zivju produkti, kas neatbilst prasībām attiecībā uz maksimāli pieļaujamo koncentrāciju, netiek laisti citu dalībvalstu tirgos. Turklāt tās sniedz pierādījumus, kas apliecina šo pasākumu efektivitāti.”;
2)
Pielikumā izdara grozījumus saskaņā ar šīs regulas pielikumu.
2. pants
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2012. gada 1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2011. gada 2. decembrī