NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1089/2010
ze dne 23. listopadu 2010,
kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES, pokud jde o interoperabilitu sad prostorových dat a služeb prostorových dat
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES ze dne 14. března 2007 o zřízení Infrastruktury pro prostorové informace v Evropském společenství (INSPIRE) (1), a zejména na článek 7 odst. 1 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Směrnice 2007/2/ES stanoví obecná pravidla pro zřízení Infrastruktury pro prostorové informace v Evropském společenství. Členské státy musejí v rámci této infrastruktury zpřístupnit datové sady týkající se jedné nebo několika příloh směrnice 2007/2/ES a příslušné služby prostorových dat v souladu s technickými podmínkami pro interoperabilitu a tam kde jsou uplatnitelné, i pro harmonizaci sady prostorových dat a služby prostorových dat.
(2)
Technické podmínky přihlížejí k příslušným požadavkům uživatelů, které byly zjišťovány u zúčastněných subjektů na základě průzkumu požadavků uživatelů a analýzy předložených referenčních materiálů a příslušných politik Unie v oblasti životního prostředí a politik nebo činností, které mohou mít vliv na životní prostředí.
(3)
Komise analyzovala proveditelnost technických podmínek a jejich přiměřenost z hlediska pravděpodobných nákladů a přínosů na základě výsledků testů oznámených zúčastněnými subjekty a odpovědí členských států předložených prostřednictvím národních kontaktních míst na žádost o informace týkající se posouzení nákladů a přínosů a důkazů ze studií provedených členskými státy o nákladech a přínosech infrastruktur prostorových dat na regionální úrovni.
(4)
Zástupci členských států a další fyzické nebo právnické osoby zainteresované na prostorových datech, včetně uživatelů, výrobců, poskytovatelů služeb s přidanou hodnotou nebo jakéhokoli koordinačního orgánu, měli možnost zúčastnit se zpracování technických podmínek prostřednictvím navržených odborníků a vyhodnotit návrh prováděcích pravidel v konzultacích se zúčastněnými subjekty a za pomoci testování.
(5)
Za účelem dosažení interoperability a přínosu vyplývajícího z úsilí společenství uživatelů a výrobců jsou mezinárodní normy v případě potřeby začleněny do pojmů a definic prvků témat prostorových dat uvedených v příloze I, II nebo III směrnice 2007/2/ES.
(6)
Aby byla zajištěna interoperabilita a harmonizace všech témat prostorových dat, měly by členské státy splnit požadavky na společné datové typy, identifikaci prostorových objektů, metadata pro interoperabilitu, obecný síťový model a jiné modely a pravidla, která se vztahují na všechna témata prostorových dat.
(7)
S cílem zajistit interoperabilitu a harmonizaci v rámci jednoho tématu prostorových dat by členské státy měly používat klasifikace a definice prostorových objektů, jejich klíčové atributy a přidružené role, datové typy, domény hodnot a specifická pravidla, která se vztahují na jednotlivá témata prostorových dat.
(8)
Vzhledem k tomu, že hodnoty číselníků potřebné pro provádění tohoto nařízení nejsou v nařízení obsaženy, mělo by se toto nařízení začít používat teprve až budou uvedené hodnoty přijaty ve formě právního aktu. Je proto vhodné odložit použitelnost tohoto nařízení.
(9)
Opatření stanovená v tomto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Výboru zřízeného podle článku 22 směrnice 2007/2/ES,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví požadavky na technické podmínky pro interoperabilitu a případně pro harmonizaci sad prostorových dat a služeb prostorových dat odpovídajících tématům uvedeným v příloze I, II a III směrnice 2007/2/ES.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se používají tyto definice a definice specifické pro určitá témata, uvedené v příloze II:
1.
„abstraktním typem“ (abstract type) se rozumí typ, pro který nelze vytvořit instanci, ale který může mít atributy a přidružené role,
2.
„přidruženou rolí“ (association role) se rozumí hodnota nebo objekt, k němuž má typ vztah, podle čl. 8 odst. 2 písm. b) směrnice 2007/2/ES,
3.
„atributem“ (attribute) se rozumí charakteristika typu uvedená v čl. 8 odst. 2 písm. c) směrnice 2007/2/ES,
4.
„předběžným typem“ (candidate type) se rozumí typ, který se už používá jako součást specifikace témat prostorových dat v příloze I směrnice 2007/2/ES, ale který bude plně specifikován v tématu prostorových dat v příloze II nebo III směrnice 2007/2/ES, kam tematicky patří,
5.
„číselníkem“ (code list) se rozumí otevřený výčet, který lze rozšířit,
6.
„datovým typem“ (data type) se rozumí deskriptor sady hodnot, které nemají identitu, v souladu s ISO 19103,
7.
„výčtem“ (enumeration) se rozumí datový typ, jehož instance tvoří pevný seznam jmenovitě uvedených písmenných hodnot. Atributy výčtového typu mohou mít hodnoty pouze z tohoto seznamu,
8.
„externím identifikátorem objektu“ (external object identifier) se rozumí jednoznačný identifikátor objektu publikovaný odpovědným orgánem, který lze použít v externích aplikacích pro odkaz na prostorový objekt,
9.
„identifikátorem“ (identifier) se rozumí lingvisticky nezávislá posloupnost znaků schopných jednoznačně a trvale identifikovat entitu, k níž je přidružena, v souladu s EN ISO 19135,
10.
„vytvořením instance“ (instantiate) se rozumí vytvoření objektu, který odpovídá definici, atributům, přidruženým rolím a omezením specifikovaným pro typ vytvořené instance,
11.
„vrstvou“ (layer) se rozumí základní jednotka geografické informace, kterou si lze vyžádat ze serveru jako mapu v souladu s EN ISO 19128,
12.
„informacemi o životním cyklu“ (life-cycle information) se rozumí soubor vlastností prostorového objektu, který popisuje časové charakteristiky verze prostorového objektu nebo jejich změny mezi verzemi,
13.
„prvkem metadat“ (metadata element) se rozumí diskrétní jednotka metadat v souladu s EN ISO 19115,
14.
„skupinou“ (package) se rozumí univerzální mechanismus pro uspořádání prvků do skupin,
15.
„registrem“ (register) se rozumí sada záznamů, která obsahuje identifikátory přiřazené položkám s popisy přidružených položek, v souladu s EN ISO 19135,
16.
„typem prostorového objektu“ (spatial object type) se rozumí klasifikace prostorových objektů,
17.
„stylem“ (style) se rozumí přiřazení typů prostorových objektů a jejich vlastností a omezení parametrizovaným symbolům používaným při tvorbě map,
18.
„podtypem“ (sub-type of) se rozumí vztah mezi specifičtějším typem prostorového objektu a obecnějším typem, přičemž specifičtější typ je plně v souladu s obecnějším typem a obsahuje další informace převzaté z ISO 19103,
19.
„typem“ (type) se rozumí typ prostorového objektu nebo datový typ,
20.
„zrušitelným “ (voidable) se rozumí, že pro atribut nebo přidruženou roli lze hodnotu „void“ (zrušená) použít, pokud v sadách prostorových dat udržovaných členskými státy není obsažena žádná odpovídající hodnota, nebo odpovídající hodnotu není možné za přiměřené náklady odvodit z existujících hodnot. Nejsou-li atribut nebo přidružená role zrušitelné, buňka tabulky specifikující její zrušitelnost se ponechá prázdná.
Článek 3
Společné typy
Typy, které jsou společné pro několik témat uvedených v přílohách I, II a II směrnice 2007/2/ES, musí odpovídat definicím a omezením a zahrnovat atributy a přidružené role uvedené v příloze I.
Článek 4
Typy pro výměnu a klasifikaci prostorových objektů
1. Pro výměnu a klasifikaci prostorových objektů z datových sad použijí členské státy typy prostorových objektů a přidružené datové typy, výčty a číselníky uvedené v příloze II, které splňují podmínky stanovené v článku 4 směrnice 2007/2/ES.
2. Typy prostorových objektů a datové typy musí odpovídat definicím a omezením a musí obsahovat atributy a přidružené role stanovené v příloze II.
3. Výčty používané v atributech nebo přidružených rolích typu prostorového objektu nebo datových typů musejí odpovídat definicím a musí zahrnovat hodnoty stanovené v příloze II. Hodnoty výčtu jsou jazykově neutrální mnemotechnické počítačové kódy.
4. Číselníky používané v atributech nebo přidružených rolích typu prostorového objektu nebo datových typů musí odpovídat definicím stanoveným v příloze II.
Článek 5
Typy
1. U všech typů definovaných v tomto nařízení je jazykově neutrální název pro počítače uveden v závorkách v nadpisu oddílu, který specifikuje požadavky na tento typ. Tento jazykově neutrální název se používá pro odkazování na příslušný typ v definici atributu nebo přidružené roli.
2. Typy, které jsou podtypy jiného typu, zahrnují rovněž všechny atributy a přidružené role daného typu.
3. Pro abstraktní typy se nevytváří instance.
4. Předběžné typy se posuzují během zpracování požadavků na téma prostorových dat, k nimž tematicky patří. Jedinou přípustnou změnou specifikace předběžného typu v průběhu tohoto zpracování je její rozšíření.
Článek 6
Číselníky a výčty
1. Číselníky jsou jedním z těchto typů specifikovaných v příloze II:
a)
číselníky, které jsou spravovány ve společném registru číselníků a které členské státy nesmějí rozšířit;
b)
číselníky, které členské státy mohou rozšířit.
2. V případě, že členský stát číselník rozšíří, přípustné hodnoty rozšířených číselníků musí být zpřístupněny v registru.
3. Atributy nebo přidružené role typů prostorového objektu nebo datových typů, které mají typ číselníku, mohou nabývat pouze hodnot platných podle registru, v němž je číselník spravován.
4. Atributy nebo přidružené role typu prostorového objektu nebo datových typů, které mají typ výčtu, mohou nabývat pouze hodnot ze seznamů specifikovaných pro tento typ výčtu.
Článek 7
Kódování
1. Každé pravidlo kódování používané ke kódování prostorových dat musí odpovídat normě EN ISO 19118. Musí zejména specifikovat pravidla konverze schématu pro všechny typy prostorových objektů a všechny atributy a přidružené role a používanou strukturu výstupních dat.
2. Každé pravidlo kódování používané ke kódování prostorových dat musí být zpřístupněno.
Článek 8
Aktualizace
1. Členské státy musí pravidelně zpřístupňovat aktualizace dat.
2. Všechny aktualizace se provádějí nejpozději do šesti měsíců po použití změny ve zdrojové datové sadě, není-li v příloze II pro konkrétní téma prostorových dat stanovena jiná lhůta.
Článek 9
Správa identifikátorů
1. Datový typ Identifikátor definovaný v oddíle 2.1. přílohy I se použije jako typ pro externí identifikátor objektu prostorového objektu.
2. Externí identifikátor objektu pro jednoznačnou identifikaci prostorových objektů se během životního cyklu prostorového objektu nemění.
Článek 10
Životní cyklus prostorových objektů
1. Různé verze téhož prostorového objektu jsou vždy instance stejného typu prostorového objektu.
2. Atributy namespace a localId externího identifikátoru objektu zůstanou stejné pro různé verze prostorového objektu.
3. Pokud se používají atributy beginLifespanVersion a endLifespanVersion, hodnota endLifespanVersion nesmí obsahovat starší datum než hodnota beginLifespanVersion.
Článek 11
Časové referenční systémy
1. Používá se výchozí časový referenční systém uvedený v bodě 5 části B přílohy nařízení Komise (ES) č. 1205/2008 (2), nejsou-li v příloze II pro konkrétní téma prostorových dat specifikovány jiné časové referenční systémy.
2. V případě, že se používají jiné časové referenční systémy, musí být specifikovány v metadatech datových sad.
Článek 12
Jiné požadavky a pravidla
1. Doména hodnot prostorových vlastností definovaná v tomto nařízení je omezena na prostorové schéma Simple Feature podle ustanovení normy EN ISO 19125-1, není-li pro konkrétní téma nebo typ prostorových dat stanoveno jinak.
2. Všechny hodnoty měření se vyjadřují s použitím jednotek SI, není-li pro konkrétní téma nebo typ prostorových dat stanoveno jinak.
3. Pokud se používají atributy validFrom a validTo, hodnota validTo nesmí obsahovat starší datum než hodnota validFrom.
4. Kromě toho se používají všechny požadavky stanovené v příloze II, které jsou specifické pro dané téma.
Článek 13
Metadata nezbytná pro interoperabilitu
Metadata popisující sadu prostorových dat zahrnují tyto prvky metadat nezbytné pro interoperabilitu:
1. Souřadnicový referenční systém: popis souřadnicového referenčního systému používaného (souřadnicových referenčních systémů používaných) v datové sadě.
2. Časový referenční systém: popis časového referenčního systému používaného (časových referenčních systémů používaných) v datové sadě.
Tento prvek je povinný, pouze pokud sada prostorových dat obsahuje časové informace, které se nevztahují na výchozí časový referenční systém.
3. Kódování: popis konstrukce (konstrukcí) programovacího jazyka, který specifikuje reprezentaci datových objektů v záznamu, souboru, zprávě, paměťové jednotce nebo v přenosovém kanálu.
4. Topologická správnost: správnost jednoznačně kódovaných topologických charakteristik datové sady podle popisu v rozsahu.
Tento prvek je povinný, pouze pokud datová sada obsahuje typy z obecného síťového modelu (Generic Network Model) a nezajišťuje topologii osy (propojení os) pro síť.
5. Kódování znaků: kódování znaků používané v datové sadě.
Tento prvek je povinný, pouze když se používá kódování, které není založeno na UTF-8.
Článek 14
Znázornění
1. Pro znázornění sad prostorových dat s použitím prohlížecích síťových služeb specifikovaných v nařízení Komise č. 976/2009 (3) musí být k dispozici:
a)
vrstvy specifikované v příloze II pro téma nebo témata, ke kterým se datová sada vztahuje;
b)
pro každou vrstvu alespoň výchozí styl znázornění, který minimálně obsahuje přidružený název a jednoznačný identifikátor.
2. V příloze II jsou pro každou vrstvu stanoveny:
a)
člověkem čitelný název vrstvy, který se použije pro znázornění v uživatelském rozhraní;
b)
typ(y) prostorových objektů, které tvoří obsah vrstvy.
Článek 15
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost [dvacátým] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se od 15. prosince 2010.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 23. listopadu 2010.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1089/2010
(2010. gada 23. novembris),
ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/2/EK attiecībā uz telpisko datu kopu un telpisko datu pakalpojumu savstarpējo izmantojamību
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 14. marta Direktīvu 2007/2/EK, ar ko izveido Telpiskās informācijas infrastruktūru Eiropas Kopienā (INSPIRE) (1), un jo īpaši tās 7. panta 1. punktu,
tā kā:
(1)
Direktīvā 2007/2/EK izklāstīti vispārīgi noteikumi, saskaņā ar kuriem Eiropas Kopienā izveido Telpiskās informācijas infrastruktūru. Šajā infrastruktūrā dalībvalstīm ir jādara pieejamas vienā vai vairākos Direktīvas 2007/2/EK pielikumos minētās datu kopas un ar tām saistītie telpisko datu pakalpojumi, ievērojot tehniskos noteikumus par savstarpējo izmantojamību un attiecīgos gadījumos par telpisko datu kopu un pakalpojumu harmonizāciju.
(2)
Tehniskajos noteikumos ņem vērā attiecīgas lietotāju prasības, kuras nosaka, izmantojot lietotāju aptaujās saņemtās interesentu atbildes, analizējot iesniegtos atsauces dokumentus, kā arī Savienības attiecīgo vides politiku un politiku vai darbības, kurām var būt ietekme uz vidi.
(3)
Komisija, pamatojoties uz interesentu iesniegtajiem testēšanas rezultātiem, ar valstu kontaktpunktu starpniecību saņemtajām atbildēm no dalībvalstīm uz informācijas pieprasījumiem par apsvērumiem attiecībā uz izmaksām un ieguvumiem, kā arī dalībvalstu pētījumiem par reģionāla līmeņa telpisko datu infrastruktūras izmaksām un ieguvumiem, ir analizējusi tehnisko noteikumu pamatotību un to samērīgumu ar sagaidāmajām izmaksām un ieguvumiem.
(4)
Dalībvalstu pārstāvjiem, kā arī citām fiziskām un juridiskām personām, kurām ir interese par telpiskajiem datiem, tostarp lietotājiem, ražotājiem, pievienotas vērtības pakalpojumu sniedzējiem un dažādām koordinējošām struktūrām, tika dotas iespējas piedalīties tehnisko noteikumu sagatavošanā ar to ieteikto ekspertu starpniecību un īstenošanas noteikumu projektu novērtēt interesentu veiktajā apspriešanā un testēšanā.
(5)
Lai panāktu savstarpējo izmantojamību un lietderīgi izmantotu lietotāju un ražotāju veikumu, Direktīvas 2007/2/EK I, II vai III pielikumā minēto telpisko datu tematu elementu principos un definīcijās gadījumos, kad tas ir vajadzīgs, iekļauti attiecīgi starptautiskie standarti.
(6)
Lai nodrošinātu visu telpisko datu tematu savstarpējo izmantojamību un harmonizāciju, dalībvalstīm jāievēro prasības par kopīgiem datu tipiem, telpisko objektu identifikāciju, sadarbspējas metadatiem, vispārējo tīkla modeli, kā arī citiem principiem un noteikumiem, kas attiecas uz visiem telpisko datu tematiem.
(7)
Lai nodrošinātu savstarpējo izmantojamību un harmonizāciju viena telpisko datu temata robežās, dalībvalstīm jāizmanto telpisko objektu klasifikācijas un definīcijas, to galvenie atribūti un saistības lomas, datu tipi un vērtību kopas, kā arī īpaši noteikumi, kas attiecas uz konkrēto telpisko datu tematu.
(8)
Šajā regulā netiek iekļautas tās īstenošanai nepieciešamās kodu saraksta vērtības, tādējādi šo regulu būtu jāsāk piemērot tikai pēc to pieņemšanas ar tiesību aktu. Tāpēc šīs regulas piemērošanu ir lietderīgi atlikt.
(9)
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi saskaņā ar Direktīvas 2007/2/EK 22. pantu izveidotā komiteja,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Priekšmets
Šajā regulā izklāstītas prasības par tehniskajiem noteikumiem Direktīvas 2007/2/EK I, II un III pielikumā minētajiem telpisko datu tematiem atbilstošo telpisko datu kopu un telpisko datu pakalpojumu savstarpējai izmantojamībai un, attiecīgos gadījumos, harmonizācijai.
2. pants
Definīcijas
Šajā regulā izmanto tās II pielikumā noteiktās tematiem specifiskās definīcijas, kā arī šādas definīcijas:
1.
“abstraktais tips” (abstract type) ir tips, kuru nevar instancēt, bet kuram var būt atribūti un saistības lomas,
2.
“saistības loma” (association role) ir vērtība vai objekts, ar kuru tips saistīts saskaņā ar Direktīvas 2007/2/EK 8. panta 2. punkta b) apakšpunktu,
3.
“atribūts” (attribute) ir tipa parametrs saskaņā ar Direktīvas 2007/2/EK 8. panta 2. punkta c) apakšpunktu,
4.
“kandidāta tips” (candidate type) ir tips, kas jau ticis izmantots kā telpisko datu tematu specifikācijas daļa Direktīvas 2007/2/EK I pielikumā, bet ko pilnībā noteiks attiecīgajā telpisko datu tematā Direktīvas 2007/2/EK II vai III pielikumā, kur tas ir tematiski piederīgs,
5.
“kodu saraksts” (code list) ir nenoslēgta uzskaite, kuru var papildināt,
6.
“datu tips” (data type) ir deskriptors vērtību kopumam bez identitātes saskaņā ar ISO 19103,
7.
“uzskaite” (enumeration) ir datu tips, kura instances veido noslēgtu sarakstu ar nosauktām literāļa vērtībām. Uzskaitīto tipu atribūtiem var būt tikai šajā sarakstā norādītās vērtības,
8.
“objekta ārējais identifikators” (external object identifier) ir objekta unikāls identifikators, ko publicē atbildīgā struktūra un kuru var izmantot ārējie lietojumi attiecīgā telpiskā objekta norādīšanai,
9.
“identifikators” (identifier) ir lingvistiski neatkarīga rakstzīmju sekvence, ar kuru iespējams veikt unikālu un pastāvīgu identifikāciju tam, ar ko tā ir saistīta, saskaņā ar EN ISO 19135,
10.
“instancēt” (instantiate) ir izveidot objektu, kas atbilst instancētajam tipam noteiktajai definīcijai, atribūtiem, saistības lomām un ierobežojumiem,
11.
“slānis” (layer) ir ģeogrāfiskās informācijas pamatvienība, kuru saskaņā ar EN ISO 19128 no servera var pieprasīt kā karti,
12.
“dzīves cikla informācija” (life-cycle information) ir telpiskā objekta īpašību kopums, kas raksturo telpiskā objekta versijas laika piesaistes parametrus vai versiju atšķirības,
13.
“metadatu elements” (metadata element) ir metadatu diskrēta vienība saskaņā ar EN ISO 19115,
14.
“pakete” (package) ir vispārizmantojams mehānisms elementu organizēšanai grupās,
15.
“reģistrs” (register) ir tādu datņu kopums, kurās ir vienumiem piešķirtie identifikatori ar saistīto vienumu aprakstu, saskaņā ar EN ISO 19135,
16.
“telpiskā objekta tips” (spatial object type) ir telpisko objektu klasifikācija,
17.
“stils” (style) ir telpisko objektu tipu, to īpašību un ierobežojumu kartēšana, lai iegūtu parametrizētus simbolus, ko izmanto karšu zīmēšanai,
18.
“apakštips” (sub-type of) ir konkrētāka un vispārīgāka tipa saistība gadījumos, kad konkrētākais tips pilnībā atbilst vispārīgākajam tipam un satur papildu informāciju, kas noteikta ISO 19103,
19.
“tips” (type) ir telpisko objektu vai datu tips,
20.
“voidable” (tāds, kas var būt nenoteikts) nozīmē, ka atribūtam vai saistības lomai var darīt pieejamu vērtību “void” (nenoteikts), ja dalībvalstu uzturētās telpisko datu kopas atbilstošo vērtību nesatur vai ja par mērenām izmaksām atbilstošo vērtību nevar iegūt no esošajām vērtībām. Ja atribūts vai saistības loma nav “voidable” (tāds, kas var būt nenoteikts), tabulas aili, kurā norāda “voidability” (nenoteiktību), atstāj neaizpildītu.
3. pants
Kopīgie tipi
Tipi, kas ir kopīgi vairākiem Direktīvas 2007/2/EK I, II un III pielikumā minētajiem tematiem, atbilst definīcijām un ierobežojumiem, iekļaujot atribūtus un saistības lomas, kas noteiktas I pielikumā.
4. pants
Telpisko objektu apmaiņas un klasifikācijas tipi
1. Telpisko objektu apmaiņai un klasifikācijai no datu kopām, kas atbilst Direktīvas 2007/2/EK 4. panta noteikumiem, dalībvalstis izmanto II pielikumā definētos telpisko datu tipus un saistīto datu tipus, uzskaites un kodu sarakstus.
2. Telpisko objektu tipi un datu tipi atbilst definīcijām un ierobežojumiem, iekļaujot atribūtus un saistības lomas, kas noteiktas II pielikumā.
3. Uzskaites, ko izmanto telpisko objektu tipu un datu tipu atribūtos un saistības lomās, atbilst II pielikumā noteiktajām definīcijām un ietver tajā norādītās vērtības. Uzskaites vērtības ir valodas ziņā neitrāli mnemoniski kodi datorlietojumiem.
4. Kodu saraksti, ko izmanto telpisko objektu tipu un datu tipu atribūtos un saistības lomās, atbilst II pielikumā noteiktajām definīcijām.
5. pants
Tipi
1. Visiem šajā regulā definētajiem tipiem iedaļā, kurā noteiktas prasības par attiecīgo tipu, aiz virsraksta iekavās norādīts valodas ziņā neitrāls nosaukums datorlietojumiem. Šo valodas ziņā neitrālo nosaukumu lieto attiecīgā tipa norādīšanai atribūta vai saistības lomas definīcijā.
2. Tipi, kas ir cita tipa apakštipi, iekļauj arī visus šā cita tipa atribūtus un saistības lomas.
3. Abstraktos tipus neinstancē.
4. Izstrādājot prasības par konkrētu telpisko datu tematu, ņem vērā tematiski piederīgos kandidāta tipus. To izstrādāšanas laikā vienīgās pieļaujamās kandidāta tipa specifikācijas izmaiņas ir tā paplašināšana.
6. pants
Kodu saraksti un uzskaites
1. Kodu sarakstiem saskaņā ar II pielikumu jābūt vienā no šādiem veidiem:
(a)
kodu saraksti, kurus pārzina kopīgā kodu sarakstu reģistrā un kurus dalībvalstis papildināt nevar;
(b)
kodu saraksti, kurus dalībvalstis var papildināt.
2. Kad dalībvalsts papildina kodu sarakstu, atļautās papildināto kodu sarakstu vērtības dara pieejamas reģistrā.
3. Telpisko objektu tipu vai datu tipu atribūtiem vai saistības lomām, kas ir kodu sarakstu veidā, var būt tikai tādas vērtības, kuras ir derīgas saskaņā ar reģistru, kurā attiecīgais kodu saraksts tiek pārzināts.
4. Telpisko objektu tipu vai datu tipu atribūtiem vai saistības lomām, kas ir uzskaites veidā, var būt tikai tādas vērtības, kuras ietvertas sarakstos, kas noteikti attiecīgajam uzskaites tipam.
7. pants
Kodēšana
1. Visi telpisko datu kodēšanai izmantojamie kodēšanas noteikumi atbilst EN ISO 19118. Jo īpaši nosaka konversijas noteikumu loģisko shēmu visiem izmantojamajiem telpisko objektu tipiem, visiem atribūtiem un saistības lomām, kā arī iegūstamo datu struktūrai.
2. Visiem telpisko datu kodēšanai izmantojamajiem kodēšanas noteikumiem ir jābūt pieejamiem.
8. pants
Aktualizācija
1. Dalībvalstis regulāri dara pieejamas datu aktualizācijas.
2. Ja II pielikumā attiecībā uz konkrēto telpisko datu tematu nav noteikts cits laika periods, visas aktualizācijas jāveic ne vēlāk kā 6 mēnešus pēc izmaiņu izdarīšanas izejas datu kopā.
9. pants
Identifikatoru pārvaldība
1. Par telpiskā objekta ārējā identifikatora tipu izmanto datu tipu “Identifier”, kas definēts I pielikuma 2.1. iedaļā.
2. Objekta ārējo identifikatoru, ko izmanto telpisko objektu unikālai identifikācijai, nemaina visā telpiskā objekta dzīves cikla laikā.
10. pants
Telpisko objektu dzīves cikls
1. Viena un tā paša telpiskā objekta dažādas versijas vienmēr ir tā paša telpisko objektu tipa instances.
2. Telpiskā objekta dažādām versijām saglabā tos pašus objekta ārējā identifikatora atribūtus “namespace ”un “localId”.
3. Gadījumos, kad izmanto atribūtus “beginLifespanVersion ”un “endLifespanVersion”, atribūta “endLifespanVersion” vērtība nedrīkst būt pirms atribūta “beginLifespanVersion” vērtības.
11. pants
Laika atskaites sistēmas
1. Ja par laika atskaites sistēmu attiecībā uz konkrēto telpisko datu tematu II pielikumā nav noteikts citādi, izmanto Komisijas Regulas (EK) Nr. 1205/2008 (2) pielikuma B daļas 5. punktā minēto noklusējuma laika atskaites sistēmu.
2. Ja izmanto citas laika atskaites sistēmas, tās norāda datu kopas metadatos.
12. pants
Citas prasības un noteikumi
1. Ja attiecībā uz konkrēto telpisko datu tematu vai tipu nav noteikts citādi, šajā regulā definēto telpisko īpašību vērtību kopu ierobežo ar “Simple Feature” telpisko shēmu saskaņā ar EN ISO 19125-1.
2. Ja attiecībā uz konkrēto telpisko datu tematu vai tipu nav noteikts citādi, visas izmērītās vērtības izsaka SI mērvienībās.
3. Gadījumos, kad izmanto atribūtus “validFrom” un “validTo”, atribūta “validTo” vērtība nedrīkst būt pirms atribūta “validFrom” vērtības.
4. Turklāt piemēro visas tematiem specifiskās prasības, kas noteiktas II pielikumā.
13. pants
Savstarpējai izmantojamībai nepieciešamie metadati
Telpisko datu kopu aprakstošajos metadatos savstarpējas izmantojamības nodrošināšanai iekļauj šādus metadatu elementus.
1. Koordinātu atskaites sistēma: datu kopā izmantotās(-o) koordinātu atskaites sistēmas(-u) apraksts.
2. Laika atskaites sistēma: datu kopā izmantotās(-o) laika atskaites sistēmas(-u) apraksts.
Šis elements ir obligāts tikai tad, ja telpisko datu kopa satur laika informāciju, kurai nav izmantota noklusējuma laika atskaites sistēma.
3. Kodēšana: tādas/tādu mašīnvalodas konstrukcijas(-u) apraksts, kas nosaka datu objektu atveidošanu ierakstā, datnē, ziņā, datu glabāšanas ierīcē vai datu pārraides kanālā.
4. Topoloģiskā pareizība: datu kopas acīmredzami kodētu topoloģisko raksturlielumu pareizība saskaņā ar jomas aprakstu.
Šis elements ir obligāts tikai tad, ja datu kopā ietilpst tipi no vispārējā tīkla modeļa (Generic Network Model) un ja tīklā nenodrošina ass līnijas topoloģiju (ass līniju savienojamību).
5. Rakstzīmju kodēšana: datu kopā izmantotais rakstzīmju kodējums.
Šis elements ir obligāts tikai tad, ja tiek izmantots kodējums, kura pamatā nav UTF-8.
14. pants
Atveidojums
1. Telpisko datu kopu atveidojumam, izmantojot Komisijas Regulā (EK) Nr. 976/2009 (3) noteikto tīkla skatīšanās pakalpojumu, jābūt pieejamiem:
(a)
slāņiem, kas II pielikumā noteikti tematam vai tematiem, ar ko datu kopa ir saistīta;
(b)
par katru slāni - vismaz tā noklusējuma atveidojuma stilam un vismaz ar to saistītajam virsrakstam un unikālajam identifikatoram.
2. Par katru slāni II pielikumā noteikts:
(a)
cilvēkam lasāms slāņa virsraksts, kas lietotāja saskarnē jāizmanto atveidošanai;
(b)
telpisko objektu tipi, kas veido attiecīgā slāņa saturu.
15. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā [divdesmitajā] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2010. gada 15. decembra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2010. gada 23. novembrī