PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1008/2011
ze dne 10. října 2011
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky rozšířeného na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů zasílaných z Thajska, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Thajska či nikoli, na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1174/2005 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů v současnosti kódů KN 8427 90 00 a ex 8431 20 00 pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Opatření měla formu valorického cla v rozmezí od 7,6 % do 46,7 %.
(2)
Rada na základě prozatímního přezkumu z moci úřední, zaměřeného na definici výrobku, objasnila v nařízení (ES) č. 684/2008 (3) definici výrobku původního šetření.
(3)
Po provedení šetření z moci úřední zaměřeného proti obcházení antidumpingových opatření Rada rozšířila nařízením (ES) č. 499/2009 (4) konečné antidumpingové clo použitelné na „všechny ostatní společnosti“ uložené nařízením (ES) č. 1174/2005 na ruční paletové vozíky a jejich základních díly zasílané z Thajska bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Thajska či nikoli.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(4)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (5) platných konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 21. dubna 2010 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podali dva výrobci v Unii: BT Products AB a Lifter S.r.l. (dále jen „žadatelé“) představující významný podíl, v tomto případě téměř veškerou výrobu ručních paletových vozíků a jejich základních dílů v Unii.
(5)
Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k pokračování nebo opakování dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(6)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 20. července 2010 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (6) (dále jen „oznámení o zahájení“).
4. Šetření
4.1 Období šetření
(7)
Šetření se týkalo pokračování nebo opakování dumpingu a proběhlo v období od 1. července 2009 do 30. června 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování újmy, se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(8)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce, dovozce, uživatele, o nichž bylo známo, že se jich přezkum týká a zástupce země vývozu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.
(9)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(10)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení, bylo podle článku 17 základního nařízení považováno za vhodné přezkoumat, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zahájení přezkumů přihlásily a předložily Komisi informace požadované v oznámení o zahájení. Žádní dovozci, kteří nejsou ve spojení, se však ke spolupráci nepřihlásili. Výběr vzorku nebyl tudíž nutný.
(11)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení. Od dvou skupin výrobců v Unii, které jsou žadateli, byly obdrženy odpovědi. Žádný ze známých vyvážejících výrobců v Čínské lidové republice (dále jen „ČLR“) na přezkumu nespolupracoval. Během výběru vzorků se nepřihlásil žádný dovozce a žádný jiný dovozce ani uživatel nedodal Komisi informace ani se nepřihlásil v průběhu šetření.
(12)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Kontrolní návštěvy se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
Výrobci v Unii
-
Lifter SRL, Casole d’Elsa, Itálie;
-
BT Products AB, Mjölby, Švédsko.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(13)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je tentýž jako při původním šetření a tentýž, jehož definici objasnil prozatímní přezkum, tedy ruční paletové vozíky a jejich základní díly, tj. podvozky a hydraulika, pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN ex 8427 90 00 a ex 8431 20 00. Pro účely tohoto nařízení se ručními paletovými vozíky rozumí vozíky na kolech podpírající zvedací vidlicová ramena pro manipulaci s paletami, určené k manuálnímu tlačení, tažení a řízení na hladkém, rovném a pevném povrchu, které provádí pěší obsluha za použití kloubové řídicí páky. Ruční paletové vozíky jsou určeny pouze ke zdvižení nákladu pumpováním řídicí páky do dostatečné výše k přepravení nákladu a nemají žádné jiné dodatečné funkce nebo použití, jako například i) přemísťování a zvedání nákladu za účelem jeho uložení výše nebo usnadnění při skladování nákladu (vysokozdvižné vozíky), ii) zakládání jedné palety na druhou (zakladače), iii) zdvižení nákladu na pracovní plošinu (nůžkové zvedáky) nebo iv) zvedání a vážení nákladu (paletové vozíky s váhou).
(14)
Stejně jako v případě původního šetření potvrdilo i toto šetření, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané na domácím trhu v ČLR, stejně jako výrobky vyráběné a prodávané výrobci v Unii na trhu EU, mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a použití, a považují se tudíž za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OPAKOVÁNÍ DUMPINGU
(15)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by pozbytí platnosti současných opatření vedlo k pokračování nebo opakování dumpingu.
1. Předběžné poznámky
(16)
Při zahájení bylo kontaktováno 19 známých čínských vyvážejících výrobců. Původně zareagovala pouze jedna společnost, Crown Equipment (Suzhou), která souhlasila se zařazením do vzorku, následně však svou spolupráci stáhla. Potom už žádný z vyvážejících výrobců v ČLR na šetření nespolupracoval a zjištění o pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu musela být založena na dostupných údajích, zejména na informacích předložených žadateli, včetně informací obsažených v žádosti o přezkum, údajích Eurostatu a rovněž úředních statistických údajích o vývozu ČLR.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Srovnatelná země
(17)
V souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení bylo nutné určit běžnou hodnotu na základě ceny nebo početně zjištěné běžné hodnoty získané v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek ze srovnatelné země do jiných zemí včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo splatné za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí.
(18)
Při původním šetření byla pro účely stanovení běžné hodnoty zvolena jako srovnatelná země Kanada. Jelikož však byla výroba v Kanadě ukončena, byla v oznámení o zahájení stávajícího přezkumu zamýšlena jako srovnatelná země Brazílie. Žádný ze známých brazilských vyvážejících výrobců však se spoluprací nesouhlasil. Alternativně se uvažovalo o spolupráci s 27 indickými výrobci a dvěma tchajwanskými výrobci, avšak ani s nimi nebylo možné navázat spolupráci. Zúčastněné strany nepředložily žádné další návrhy na srovnatelnou zemi.
(19)
Jeden nespolupracující vývozce tvrdil, že Komise neprokázala, že ve stávajícím případě bylo použití údajů ze srovnatelné země nemožné. Návrhy, které tato společnost podala, byly prověřeny. V některých případech společnosti navrhované nespolupracujícím vývozcem zřejmě nejsou výrobci dotčeného výrobku. Tato společnost rovněž navrhovala, že měl být jako srovnatelná země použit Vietnam. Vietnam však nemohl být vzat v úvahu, protože není považován za zemi s tržním hospodářstvím. Jak je objasněno výše v 17. a 18. bodě odůvodnění, Komise kontaktovala velké množství společností ve třech potenciálních srovnatelných zemích: Brazílii, Indii a Tchajwanu. Navzdory veškerému úsilí však nedošlo k žádné spolupráci. Za absence spolupráce ze strany některé srovnatelné země se běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musela určit na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné za obdobný výrobek v Evropské unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí. Toto tvrzení muselo být proto zamítnuto.
2.2 Běžná hodnota
(20)
Vzhledem k neexistující spolupráci ze strany srovnatelné země na současném přezkumu byla jako základ pro určení běžné hodnoty použita cena skutečně zaplacená nebo splatná za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí. Stejná metodologie byla použita pro společnost, které bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, i pro společnosti, kterým zacházení jako v tržním hospodářství v původním šetření přiznáno nebylo.
2.3 Vývozní cena
(21)
Vzhledem k tomu, že nebylo možné navázat spolupráci s čínskými vyvážejícími výrobci, byla vývozní cena stanovena na základě dostupných údajů. Za účelem stanovení vývozní ceny byly použity různé zdroje informací. Údaje Eurostatu, nabídky čínských vyvážejících výrobců, které předložili žadatelé a vývozní faktury získané od celních úřadů členských států.
2.4 Srovnání
(22)
Vážená průměrná běžná hodnota byla porovnána s váženou průměrnou vývozní cenou, na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení a za účelem zajištění spravedlivého srovnání bylo přihlédnuto k rozdílnosti činitelů, které ovlivňují ceny a jejich srovnatelnost. Byly provedeny úpravy o náklady na námořní a vnitrostátní přepravu a také na pojištění ve vyvážející zemi.
2.5 Dumpingové rozpětí
(23)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou. Toto srovnání prokázalo během období přezkumného šetření existenci podstatného dumpingu s dumpingovým rozpětím od 97 % do 224 %. Značný rozdíl v dumpingovém rozpětí je dán různými údaji použitými pro stanovení vývozní ceny.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(24)
Kromě analýzy existence dumpingu během období přezkumného šetření byla zkoumána též pravděpodobnost pokračování dumpingu v případě zrušení opatření. Vzhledem k tomu, že žádný vyvážející výrobce z ČLR při tomto šetření nespolupracoval, spočívají níže uvedené závěry na údajích dostupných v souladu s článkem 18 základního nařízení, jmenovitě na údajích obsažených v žádosti o přezkum a na údajích poskytnutých žadateli, údajích Eurostatu a úředních statistických údajích o vývozu ČLR.
(25)
V této souvislosti byly analyzovány tyto složky: vývoj dovozu z ČLR, volná kapacita vývozců a atraktivita trhu Unie, ceny na čínském domácím trhu a vývozní ceny do třetích zemí.
3.1 Vývoj dovozu z ČLR
(26)
Čínští vyvážející výrobci i po uložení opatření v roce 2005 nadále dodávali na trh EU značné objemy ručních paletových vozíků. Objem dovozu z ČLR do Unie během období přezkumného šetření, téměř 400 000 jednotek, což představuje 99 % celkového dovozu EU, značně překročil úroveň zaznamenanou před uložením opatření (v rozmezí od 118 000 jednotek v roce 2000 do 280 000 jednotek v původním období šetření).
3.2 Volná kapacita vývozců
(27)
Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici jiné zdroje informací o výrobě a kapacitě v ČLR, byla analýza provedena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě údajů poskytnutých žadateli. Informace o trhu obsažené v žádosti o přezkum, které zúčastněné strany nenapadly, ukazují na ohromnou kapacitu v ČLR. Již úroveň výroby v letech 2008 a 2009, 1,5 milionů, resp. 800 000 jednotek, představovala více než dvojnásobek velikosti celého trhu v Unii. Na domácím trhu v Číně se navíc prodával pouze zlomek čínské výroby (14 % v roce 2008 a 23 % v roce 2009).
(28)
Úroveň výroby jasně poukazuje k závěru, že pokud by nebyla uložena opatření, mohlo by směřovat další velké množství čínských ručních paletových vozíků na trh Unie.
3.3 Atraktivita trhu Unie, ceny na čínském domácím trhu a vývozní ceny do třetích zemí
(29)
Pro čínské vyvážející výrobce je trh Unie i nadále atraktivní z hlediska cen. Dovoz z ČLR vstupuje na trh EU přibližně za třetinovou cenu, jakou výrobní odvětví Unie požaduje od svých odběratelů v EU, s nimiž není ve spojení.
(30)
Na základě čínských vývozních statistik bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření směřovalo do Unie 40 % veškerého čínského vývozu ručních paletových vozíků. Druhým největším vývozním trhem pro čínské ruční paletové vozíky jsou USA, kam směřuje 20 % veškerého čínského vývozu, a zbývající objem je rozdělen fragmentárně mezi různé destinace.
(31)
Čínské vývozní ceny do EU celkově odpovídají průměrným čínským vývozním cenám do všech třetích zemí kromě USA. Závěrem však lze říci, že přinejmenším část čínského vývozu do jiných třetích zemí než EU nebo USA (40 % celkového čínského vývozu) by mohla být potenciálně přesměrována do EU, pokud by byla opatření zrušena. Takový vývoj je pravděpodobný nejen proto, že pokud by nebyla uložena opatření, bylo by možné dosáhnout vyšších cen, ale hlavně kvůli fragmentaci uvedeného vývozu do třetích zemí. Vzhledem k důležitosti trhu v Unii a již zavedeným prodejním kanálům by bylo jednodušší mít jednu vývozní destinaci než zvládat vývoz do různých zemí.
(32)
Čínské vývozní ceny do EU jsou značně vyšší než čínské vývozní ceny do USA (během období přezkumného šetření byly vyšší o 17 %). Vzhledem k nespolupráci čínských vývozců nelze určit, do jaké míry lze tento cenový rozdíl vysvětlit rozdíly ve skladbě sortimentu výrobků. Na základě dostupných údajů o vývozu však nelze vyloučit, že by ruční paletové vozíky vyvážené v současnosti do USA za nižší ceny nebyly (zčásti) přesměrovány na trh Unie, pokud by opatření byla zrušena. Takový vývoj by mohl být vysvětlen důvody, které jsou uvedeny v 31. bodě odůvodnění.
(33)
Výše uvedené srovnání cen prokazuje, že pro čínské vyvážející výrobce zůstává EU i nadále vysoce atraktivní destinací, a že by tito výrobci velmi pravděpodobně i nadále vyváželi velká množství ručních paletových vozíků za nízké ceny.
3.4 Závěr ohledně pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu
(34)
Výše uvedená analýza prokazuje, že čínský dovoz na trh Unie byl stále uskutečňován za dumpingové ceny s velmi vysokým dumpingovým rozpětím. Zejména s ohledem na analýzu cen na trhu EU a na trzích ostatních třetích zemí a rovněž s ohledem na analýzu kapacit dostupných v ČLR lze vyvodit závěr, že pokračování dumpingu, pokud by byla opatření zrušena, je pravděpodobné.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
1. Výroba v Unii
(35)
V Unii vyrábí obdobný výrobek dvě skupiny společností, které jsou žadateli, a třetí výrobce ručních paletových vozíků v Unii. Výroba uvedených společností představuje celkovou výrobu obdobného výrobku ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
2. Výrobní odvětví Unie
(36)
Jelikož tito výrobci představují celkovou výrobu ručních paletových vozíků a jejich základních dílů v Unii, má se za to, že tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou nadále označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
(37)
Jeden nespolupracující vývozce tvrdil, že Komise použila nepřesnou definici výrobního odvětví Unie, jelikož do definice výrobního odvětví Unie a do své analýzy újmy zahrnula nespolupracujícího výrobce v Unii. Argumentoval, že tímto porušila čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Avšak podle čl. 4 odst. 1 základního nařízení výrobní odvětví Unie zahrnuje výrobce obdobných výrobků v Unii jako celek. Nespolupracující výrobce proto tvoří část výrobního odvětví Unie podle základního nařízení. Jak je vysvětleno ve 42. bodě odůvodnění, údaje pro nespolupracujícího výrobce v Unii byly zahrnuty pouze s ohledem na analýzu objemu prodeje odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a analýzu podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Také je třeba poznamenat, že pokud by byl nespolupracující výrobce v Unii z analýzy vyloučen, zjištění, ke kterým šetření dospělo, by zůstala nezměněna.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Předběžná poznámka
(38)
Vzhledem k tomu, že žádný čínský vyvážející výrobce dotčeného výrobku na tomto šetření nespolupracoval, údaje týkající se dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR (dále jen „dotčená země“) do Evropské unie jsou založeny na údajích Eurostatu.
2. Spotřeba na trhu Unie
(39)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů o dovozu podle Eurostatu.
(40)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření klesla spotřeba Unie o 40 %, přičemž k hlavnímu poklesu došlo mezi roky 2008 a 2009.
Tabulka 1
2007
2008
2009
OPŠ
Celková spotřeba EU (v kusech)
783 330
654 843
385 410
468 557
Index (2007 = 100)
100
84
49
60
3. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z ČLR
(41)
Objem dovozu pocházejícího z ČLR v posuzovaném období poklesl o 37 % a během období přezkumného šetření dosáhl úrovně 387 907 kusů. Navzdory značnému poklesu poptávky v Unii se však podíl čínského dovozu na trhu během posuzovaného období zvýšil, protože čínský dovoz neklesal stejným tempem jako spotřeba v Unii. Podíl dovozu z dotčené země na trhu se proto mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření, kdy dosáhl 83 %, značně zvýšil. Průměrná cena čínského dovozu během posuzovaného období mírně kolísala.
Tabulka 2
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z dotčené země
(v kusech) (7)
612 222
522 573
300 222
387 907
Index (2007 = 100)
100
85
49
63
Podíl dovozu z dotčené země na trhu (7)
78 %
80 %
78 %
83 %
Cena dovozu z dotčené země (EUR/kus) (7)
96
92
100
97
Index (2007 = 100)
100
96
104
101
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(42)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie. Z důvodů zachování důvěrnosti (na přezkumu spolupracovali pouze dva výrobci - žadatelé) jsou níže uvedeny pouze indexy. Pokud jde o celkový objem prodeje EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a o podíl výrobního odvětví Unie na trhu, uvedené níže v tabulkách 6 a 7, jsou z důvodu soudržnosti s výše uvedenými tabulkami 1 a 2 (spotřeba a podíl čínského dovozu na trhu) údaje založeny na zahrnutí všech tří výrobců v Unii, tj. včetně dvou skupin - žadatelů a třetího výrobce, který na přezkumu nespolupracovat (údaje o objemu prodeje nespolupracujícího výrobce jsou založeny na informacích předložených žadateli).
4.1 Výroba
(43)
V období přezkumného šetření výroba ve srovnání s rokem 2007 klesla o 35 %.
Tabulka 3
2007
2008
2009
OPŠ
Výroba (v kusech)
Index (2007 = 100)
100
84
55
65
4.2 Kapacita a využití kapacity
(44)
Výrobní kapacita zůstala v období mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření stabilní. Zatímco využití kapacity bylo již v roce 2007 na nízké úrovni, snížení výroby mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření vedlo k dalšímu značnému snížení využití kapacity o 20 procentních bodů mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření, kdy bylo využití kapacity na velmi nízké úrovni.
Tabulka 4
2007
2008
2009
OPŠ
Výrobní kapacita (v kusech)
Index (2007 = 100)
100
100
100
100
Využití kapacity
Index (2007 = 100)
100
84
55
65
4.3 Stav zásob
(45)
Úroveň konečného stavu zásob ve výrobním odvětví Unie se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření zvýšila o 56 %.
Tabulka 5
2007
2008
2009
OPŠ
Konečný stav zásob (kusy)
Index (2007 = 100)
100
131
59
156
4.4 Objem prodeje
(46)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, klesl během posuzovaného období o 50 % s tím, že k největšímu poklesu došlo mezi rokem 2008 a 2009.
Tabulka 6
2007
2008
2009
OPŠ
Prodej EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v kusech)
Index (2007 = 100)
100
79
55
50
4.5 Podíl na trhu
(47)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření snížil z již i tak nízké úrovně v roce 2007 o dalších 16 %. Dva ze čtyř výrobců v Unii, kterých se týkalo původní šetření, výrobu ručních paletových vozíků ukončili. Obě události lze vnímat jako následek zvýšeného tlaku čínského dumpingového dovozu na trh v Unii, přičemž tento tlak pociťovalo výrobní odvětví Unie tím více v situaci výrazně klesající spotřeby.
Tabulka 7
2007
2008
2009
OPŠ
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
Index (2007 = 100)
100
95
111
84
4.6 Růst
(48)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření klesla spotřeba Unie o 40 %. Výrobní odvětví Unie ztratilo 3,2 procentních bodů podílu na trhu, zatímco podíl dotčeného dovozu na trhu stoupl o 5 procentních bodů.
4.7 Zaměstnanost
(49)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie klesla mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření o 17 %. Poukazuje to na úsilí výrobního odvětví Unie racionalizovat výrobu v situaci výrazně klesající poptávky.
Tabulka 8
2007
2008
2009
OPŠ
Zaměstnanost související s dotčeným výrobkem (počet osob)
Index (2007 = 100)
100
84
76
83
4.8 Produktivita
(50)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená v jednotkách výstupu na osobu a rok klesla mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření o 22 %.
Tabulka 9
2007
2008
2009
OPŠ
Produktivita (v kusech na zaměstnance)
Index (2007 = 100)
100
103
74
78
4.9 Prodejní ceny a činitelé ovlivňující ceny na domácím trhu
(51)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření mírně zvýšily o 4 %.
Tabulka 10
2007
2008
2009
OPŠ
Jednotková cena na trhu EU (EUR/kus)
Index (2007 = 100)
100
101
103
104
4.10 Mzdy
(52)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se snížila průměrná mzda na zaměstnance o 29 %. To rovněž poukazuje na úspěšné úsilí výrobního odvětví Unie omezit náklady navzdory problémům způsobeným drastickým snížením objemu výroby.
Tabulka 11
2007
2008
2009
OPŠ
Průměrné mzdové náklady na jednoho zaměstnance (v tis. EUR)
Index (2007 = 100)
100
91
63
71
4.11 Investice
(53)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se roční tok investic do dotčeného výrobku ze strany výrobního odvětví Unie prudce snížil o 91 %.
Tabulka 12
2007
2008
2009
OPŠ
Čisté investice (v EUR)
Index (2007 = 100)
100
58
27
9
4.12 Ziskovost a návratnost investic
(54)
Ziskovost výrobního odvětví Unie mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření značně poklesla, a to o 66 %.
(55)
Návratnost investic se během posuzovaného období rovněž značně snížila, a to o 57 %.
Tabulka 13
2007
2008
2009
OPŠ
Čistý zisk z prodeje EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % z čistých tržeb)
Index (2007 = 100)
100
68
-2
34
Návratnost investic (čistý zisk v % z čisté účetní hodnoty investic)
Index (2007 = 100)
100
80
-2
43
4.13 Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(56)
Čistý peněžní tok z provozních činností je uveden níže v tabulce 14. Neobjevily se známky toho, že by výrobní odvětví Unie mělo problémy s navyšováním kapitálu, zejména proto, že někteří výrobci jsou součástí větších skupin.
Tabulka 14
2007
2008
2009
OPŠ
Peněžní tok (v EUR)
Index (2007 = 100)
100
84
65
73
4.14 Rozsah dumpingového rozpětí
(57)
Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dovozu z ČLR nelze považovat dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný.
4.15 Zotavení z účinků předchozího dumpingu
(58)
Z pečlivého zvážení výše uvedených ukazatelů vyplývá, že navzdory zavedení antidumpingových opatření v roce 2005 zůstala i nadále hospodářská a finanční situace výrobního odvětví Unie zranitelná kvůli zahlcení trhu v Unii levnými čínskými výrobky. Tato již dosti prekérní situace se během roku 2009 a období přezkumného šetření zvrátila v situaci, kdy docházelo zcela jasně k újmě - značný pokles spotřeby v Unii ještě zdůraznil celý rozsah negativního tlaku vyvíjeného dumpingovým dovozem z Číny. Během uvedeného období bylo výrobní odvětví Unie svědkem toho, že jeho objem výroby a prodeje klesal rychlejším tempem než spotřeba v Unii a utrpělo proto značné dodatečné ztráty, pokud jde o podíl na trhu. Během stejného období, a navzdory opatřením, se podíl čínského dovozu na trhu dále zvýšil a čínské výrobky byly i nadále dováženy za podstatně nižší ceny než ceny výrobního odvětví Unie. Během období přezkumného šetření se zisky výrobního odvětví Unie dále snížily. Výrobní odvětví Unie se proto nemohlo zotavit z účinků dumpingu a jeho situace se během období přezkumného šetření ještě dále zhoršila.
4.16 Závěry
(59)
ezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se i přes existenci antidumpingových opatření vyvíjela řada důležitých ukazatelů negativně: ziskovost klesla o 4,9 procentních bodů, objem výroby a prodeje klesl o 35, respektive 50 %, využití kapacity o 35 % a poté následoval pokles zaměstnanosti. I když je možné část tohoto negativního vývoje vysvětlit silným poklesem spotřeby, která se během posuzovaného období snížila o téměř 40 %, je další pokles podílu výrobního odvětví Unie na trhu (mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření o 4 procentní body) a neustálé zvyšování podílu dovozu z Číny na trhu jasnou známkou narůstajícího tlaku vyplývajícího z čínského dumpingového dovozu. Vzhledem k téměř monopolní situaci, které již čínský dovoz na trhu Unie dosáhl, by jakékoli další zvýšení čínského dovozu - a to také z důvodu jeho značně nízkých cen -, mohlo snížit úroveň využití výroby výrobního odvětví Unie až pod minimální hranici, nezbytnou k zajištění její udržitelnosti. V tomto ohledu se připomíná, že dva výrobci v Unii byli přinuceni během posuzovaného období ukončit svou obchodní činnost v oblasti ručních paletových vozíků, jak již bylo uvedeno výše ve 47. bodě odůvodnění.
(60)
V připomínkách k poskytnutým informacím jeden čínský vyvážející výrobce tvrdil, že některé ukazatele včetně výroby, objemu prodeje, ziskovosti, využití kapacit a zaměstnanosti ve skutečnosti neukazují na žádný negativní vývoj pro výrobní odvětví Unie. Avšak tato společnost se zabývala pouze vývojem mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření, zatímco pro posouzení újmy je třeba posoudit celkový vývoj výrobního odvětví Unie během posuzovaného období, tj. mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření. Jak bylo objasněno výše (viz 43. až 49. bod odůvodnění), veškeré ukazatele újmy uvedené čínským vývozcem se během posuzovaného období vyvíjely negativně.
(61)
Stejný vývozce navíc tvrdil, že Komise nerozlišovala mezi újmou způsobenou následkem dumpingového dovozu a mezi jinými následky, zejména poklesem poptávky v důsledku hospodářské krize. Zatímco však spotřeba v Unii v posuzovaném období poklesla o 40 %, podařilo se čínským vývozcům ve stejném období citelně zvýšit svůj podíl na trhu na úkor výrobního odvětví Unie. Navíc, jak bylo objasněno výše v 58. bodě odůvodnění, se připomíná, že dopad dumpingového dovozu způsobil ve skutečnosti větší újmu během období slabé poptávky.
Závěrem je proto třeba říci, že navzdory existenci antidumpingových opatření utrpělo výrobní odvětví Unie během období přezkumného šetření podstatnou újmu.
5. Dopad dumpingového dovozu a dalších činitelů
5.1 Dopad dumpingového dovozu
(62)
Navzdory snížení spotřeby v Evropské unii během posuzovaného období neklesal objem dovozu z dotčené země stejným tempem, což mělo za následek další zvýšení podílu čínského dovozu na trhu. Jelikož čínští vyvážející výrobci nespolupracují, cenové podbízení a prodej pod cenou byly vypočítány na základě nejlepších dostupných údajů, které zahrnovaly nejrůznější zdroje informací, jako jsou údaje Eurostatu, nabídky čínských vyvážejících výrobců předložené žadateli a vývozní faktury získané od celních úřadů členských států. Bylo zjištěno, že u dovozu z dotčené země dochází ke zřejmému prodeji pod cenou výrobního odvětví Unie v rozsahu od 43 % do 78 % v závislosti na zdroji použitých informací.
5.2 Dovoz z ostatních zemí
(63)
Dovoz z ostatních zemí je na velmi nízké úrovni a mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření ještě dále poklesl o 79 %. Podíl dovozu z jiných zemí na trhu se během období přezkumného šetření rovněž snížil. Z důvodu důvěrnosti (dva výrobci tvoří výrobní odvětví Unie) jsou níže uvedeny pouze indexy.
Tabulka 15
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z ostatních zemí (v kusech)
Index (2007 = 100)
100
60
6
21
Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu
Index (2007 = 100)
100
71
12
34
6. Závěr
(64)
Jak je uvedeno ve 41. bodě odůvodnění, dovoz z dotčené země se v souvislosti s podílem na trhu během posuzovaného období zvýšil, k čemuž došlo navzdory značnému poklesu spotřeby v Unii. To zvýšilo podíl čínského dovozu na trhu během sledovaného období na 83 % spotřeby v Unii. Tento zvýšený tlak, pokud jde o objem, navzdory celkovému poklesu poptávky, byl zároveň spojen se značně nízkými cenami čínského dovozu do Unie, což vedlo k velkému cenovému podbízení vůči výrobnímu odvětví Unie. Závěrem je proto třeba říci, že existuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie během období přezkumného šetření.
F. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(65)
Jak je uvedeno výše, uložení antidumpingových opatření neumožnilo výrobnímu odvětví Unie zotavit se ze vzniklé újmy.
2. Pravděpodobný vývoj čínského vývozu v případě zrušení opatření
(66)
Jak bylo uvedeno výše v 27. bodě odůvodnění, v ČLR jsou k dispozici obrovské výrobní kapacity. Již úroveň výroby v letech 2008 a 2009, 1,5 milionů a 800 000 jednotek, představovala více než dvojnásobek velikosti celého trhu v Unii. Na domácím trhu v Číně se navíc prodával pouze zlomek čínské výroby (14 % v roce 2008 a 23 % v roce 2009). Proto, pokud by nebyla opatření uložena, by mohlo směřovat další velké množství čínských ručních paletových vozíků na trh Unie.
(67)
Jak bylo uvedeno výše v 31. bodě odůvodnění, čínské vývozní ceny do EU celkově odpovídají průměrným čínským vývozním cenám do všech třetích zemí. Závěrem však lze říci, že přinejmenším část čínského vývozu do jiných třetích zemí než EU nebo USA (40 % celkového čínského vývozu) by mohla být potenciálně přesměrována do EU, pokud by byla opatření zrušena. Takový vývoj je pravděpodobný nejen proto, že pokud by nebyla uložena opatření, bylo by možné dosáhnout vyšších cen, ale hlavně kvůli fragmentaci uvedeného vývozu do třetích zemí. Vzhledem k důležitosti trhu v Unii a již zavedeným prodejním kanálům by bylo jednodušší mít jednu vývozní destinaci než zvládat vývoz do množství různých zemí.
3. Závěr
(68)
Ve světle zjištění uvedených výše v 66. a 67. bodě odůvodnění se dospělo k závěru, že existuje pravděpodobnost pokračování podstatné újmy zjištěné během období přezkumného šetření, pokud by opatření byla zrušena. To by pravděpodobně vedlo k dalšímu zhoršování hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie, což by mohlo dokonce ve střednědobém horizontu ohrozit jeho samotnou existenci.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(69)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se ověřovalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých zájmů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
(70)
Je vhodné připomenout, že při původním šetření bylo stanoveno, že zavedení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Navíc skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepřiměřený nežádoucí dopad, který mohla stávající antidumpingová opatření mít na dotčené strany.
(71)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda by přes závěry týkající se pravděpodobnosti pokračování škodlivého dumpingu bylo možno dospět k jednoznačnému závěru, že není v zájmu Unie v tomto případě opatření zachovávat.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(72)
Výrobní odvětví Unie svůj podíl na trhu stále ztrácelo, zatímco podíl dovozu z dotčené země na trhu během posuzovaného období výrazně vzrostl. Dva z původních čtyř výrobců v Unii zastavili výrobu dotčeného výrobku. Během posuzovaného období navíc výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu. Bez opatření by se výrobní odvětví Unie pravděpodobně nacházelo v mnohem horší situaci.
3. Zájem dovozců a uživatelů
(73)
Žádný z oslovených dovozců, kteří nejsou ve spojení, ani žádný z uživatelů se nepřihlásil ke spolupráci. Je třeba připomenout, že podle zjištění z původního šetření nebyl dopad uložení opatření pro uživatele významný. Přestože jsou tato opatření uplatňována již pět let, získávají dovozci/uživatelé v Unii nadále své zboží hlavně v Číně. Nebyly ani uvedeny žádné skutečnosti svědčící o obtížích při hledání jiných zdrojů. Dále je třeba připomenout, že během původního šetření byli spolupracující uživatelé vůči zavedení opatření neutrální a dospělo se k závěru, že ruční paletové vozíky mají pro jejich obchodní činnost pouze malý význam. Během tohoto přezkumu nebyly zjištěny žádné skutečnosti svědčící o opaku. Je proto možné dojít k závěru, že zachování antidumpingových opatření nebude mít pravděpodobně na vývozce/uživatele v Unii podstatný účinek. Ve skutečnosti by mohlo dojít k tomu, že bez uložení opatření by čínský dumpingový dovoz získal na trhu s ručními paletovými vozíky v Unii monopol.
4. Závěr
(74)
Vzhledem k tomu, co bylo výše uvedeno, nelze dospět k jednoznačnému závěru, že zachování stávajících antidumpingových opatření by nebylo v zájmu Unie.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(75)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byl jim rovněž poskytnut čas na podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(76)
Ve svých připomínkách k poskytnutým informacím zdůraznilo výrobní odvětví Unie, že úroveň dumpingu a cenového podbízení zjištěná během přezkumu je mnohem vyšší, než jaká byla při původním šetření, a že existuje zvyšující se tlak ze strany čínského dovozu. Výrobní odvětví Unie proto předložilo návrh, že by Komise měla rovněž zvážit přehodnocení výše antidumpingových cel. Vzhledem k těmto připomínkám a rovněž vzhledem ke zjištěním tohoto přezkumu se zvažuje možnost zahájení úplného prozatímního přezkumu omezeného na dumping.
(77)
Z výše uvedeného vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být zachována antidumpingová opatření použitelná na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z ČLR. Připomíná se, že tato opatření byla uložena ve formě valorických cel různých sazeb.
(78)
Připomíná se, že opatření, jichž se týká tento přezkum, byla nařízením Rady (ES) č. 499/2009 rozšířena na dovoz stejného výrobku zasílaného z Thajska, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Thajska či nikoliv. V rámci tohoto přezkumu nebyly v tomto ohledu předloženy žádné nové informace. Konečné antidumpingové clo ve výši 46,7 %, použitelné pro „všechny ostatní společnosti“ na dovoz pocházející z ČLR by proto mělo být rozšířeno na dovoz téhož výrobku zasílaného z Thajska, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Thajska či nikoliv.
(79)
Individuální sazby antidumpingového cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyráběného těmito společnostmi, a tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Dovoz dotčeného výrobku vyráběného jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů, které jsou s těmito výslovně jmenovanými společnostmi ve spojení, nemůže využít těchto sazeb a podléhá celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(80)
Všechny žádosti o uplatňování těchto individuálních sazeb antidumpingového cla (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (8) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího prodeje a prodeje na vývoz a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Je-li to na místě, nařízení se poté pozmění tak, že se aktualizuje seznam společností, které mají prospěch z individuálních celních sazeb,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Tímto se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů, tj. podvozků a hydrauliky, v současnosti kódů KN ex 8427 90 00 (kódy TARIC 8427900011 a 8427900019) a ex 8431 20 00 (kódy TARIC 8431200011 a 8431200019), pocházejících z Čínské lidové republiky. Pro účely tohoto nařízení se ručními paletovými vozíky rozumí vozíky na kolech podpírající zvedací vidlicová ramena pro manipulaci s paletami, určené k manuálnímu tlačení, tažení a řízení na hladkém, rovném a pevném povrchu, které provádí pěší obsluha za použití kloubové řídicí páky. Ruční paletové vozíky jsou určeny pouze ke zdvižení nákladu pumpováním řídicí páky do dostatečné výše k přepravení nákladu a nemají žádné jiné dodatečné funkce nebo použití, jako například i) přemísťování a zvedání nákladu za účelem jeho uložení výše nebo usnadnění při skladování nákladu (vysokozdvižné vozíky), ii) zakládání jedné palety na druhou (zakladače), iii) zdvižení nákladu na pracovní plošinu (nůžkové zvedáky) nebo iv) zvedání a vážení nákladu (paletové vozíky s váhou).
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Sazba Cla
(%)
dodatečnýkód TARIC
Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Zhouyi Village, Zhanqi Town, Yin Zhou District, Ningbo City, Zhejiang Province, 315144, Čínská lidová republika
32,2
A600
Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, 656 North Taoyuan Road, Ninghai, Zhejiang Province, 315600, Čínská lidová republika
28,5
A601
Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Economic Developing Zone, Ninghai, Ningbo City, Zhejiang Province, 315600, Čínská lidová republika
39,9
A602
Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxin, Zhejiang Province, 313100, Čínská lidová republika
7,6
A603
Všechny ostatní společnosti
46,7
A999
3. Konečné antidumpingové clo použitelné na „všechny ostatní společnosti“, jak je stanoveno v odstavci 2, se tímto rozšiřuje na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů, tj. podvozků a hydrauliky, podrobněji vymezených v odstavci 1, v současnosti kódů KN ex 8427 90 00 a ex 8431 20 00 (kódy TARIC 8427900011 a 8431200011), zasílaných z Thajska, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Thajska či nikoli.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 10. října 2011.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1008/2011
(2011. gada 10. oktobris),
ar ko pēc termiņa beigu pārskata saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu uzliek galīgo antidempinga maksājumu, ko piemēro Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importam un ko attiecina arī uz tādu ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importu, kuras nosūtītas no Taizemes, neatkarīgi no tā, vai Taizeme ir deklarēta kā šo ražojumu izcelsmes valsts
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu un 11. panta 2., 5. un 6. punktu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Spēkā esošie pasākumi
(1)
Padome pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) ar Regulu (EK) Nr. 1174/2005 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu tādu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importam, kurus pašlaik klasificē ar KN kodu ex 8427 90 00 un ex 8431 20 00 (“galīgie antidempinga pasākumi”). Pasākumus noteica kā procentuālo maksājumu robežās no 7,6 % līdz 46,7 %.
(2)
Pēc ex officio starpposma pārskatīšanas ražojuma jomā Padome ar Regulu (EK) Nr. 684/2008 (3) precizēja sākotnējās izmeklēšanas ražojuma jomu.
(3)
Pēc ex officio pret apiešanu vērstas antidempinga pasākumu izmeklēšanas Padome ar Regulu (EK) Nr. 499/2009 (4) attiecināja galīgo antidempinga maksājumu, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” un kas noteikts ar Regulu (EK) Nr. 1174/2005, uz tādiem ar roku darbināmiem paliktņu autokrāvējiem un to galvenajām daļām, kas nosūtīti no Taizemes, neatkarīgi no tā, vai Taizeme ir deklarēta kā šo ražojumu izcelsmes valsts.
2. Termiņa beigu pārskata pieprasījums
(4)
Pēc paziņojuma publicēšanas par spēkā esošo galīgo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (5) Komisija 2010. gada 21. aprīlī saņēma pieprasījumu veikt minēto pasākumu termiņa beigu pārskatu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam. Pieprasījumu iesniedza divi Savienības ražotāji - BT Products AB un Lifter S.r.l. (“pieprasījuma iesniedzēji”), kas pārstāvēja nozīmīgu daļu, šajā gadījumā gandrīz visu, ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu produkciju Savienībā.
(5)
Pieprasījums tika pamatots ar to, ka pasākumu izbeigšana varētu izraisīt dempinga un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma turpināšanos vai atkārtošanos.
3. Termiņa beigu pārskata sākšana
(6)
Komisija, apspriedusies ar padomdevēju komiteju un noteikusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņa beigu pārskata sākšanai, ar 2010. gada 20. jūlijāEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēto paziņojumu (6) (“paziņojums par procedūras sākšanu”) informēja par termiņa beigu pārskata sākšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam.
4. Izmeklēšana
4.1. Izmeklēšanas periods
(7)
Izmeklēšana par dempinga turpināšanos vai atkārtošanos attiecās uz laikposmu no 2009. gada 1. jūlija līdz 2010. gada 30. jūnijam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendenču izpēte saistībā ar kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības novērtēšanu tika veikta attiecībā uz laikposmu no 2007. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda (“attiecīgais periods”).
4.2. Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana
(8)
Par termiņa beigu pārskata sākšanu Komisija oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzējus, ražotājus eksportētājus, importētājus, lietotājus, kuri zināmi kā ieinteresētās puses, un eksportējošās valsts pārstāvjus. Ieinteresētajām personām paziņojumā par procedūras sākšanu norādītajā termiņā bija dota iespēja rakstiski paziņot savu viedokli un lūgt, lai tās tiktu uzklausītas.
(9)
Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.
(10)
Ņemot vērā šķietami lielo nesaistīto importētāju skaitu, tika uzskatīts par atbilstīgu saskaņā ar pamatregulas 17. pantu noskaidrot, vai būtu jāizmanto atlase. Lai Komisija varētu lemt, vai būtu vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, iepriekš minētajām personām lūdza saskaņā ar pamatregulas 17. pantu 15 dienās pēc pārskatīšanas sākšanas pieteikties Komisijā un sniegt Komisijai informāciju, kas pieprasīta paziņojumā par procedūras sākšanu. Tomēr nepieteicās neviens nesaistītais importētājs, kas vēlētos sadarboties. Tādēļ atlase nebija nepieciešama.
(11)
Komisija nosūtīja anketas visām zināmajām iesaistītajām personām un personām, kuras bija pieteikušās līdz termiņam, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu. Atbildes saņēma no divām Savienības ražotāju grupām, kuras ir pieprasījuma iesniedzējas. Neviens Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) zināmais ražotājs eksportētājs pārskatīšanā nesadarbojās. Neviens importētājs nepieteicās izlases izveidē, un neviens cits importētājs vai lietotājs nesniedza Komisijai papildu informāciju, ne arī pieteicās izmeklēšanas laikā.
(12)
Komisija apkopoja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un radītā kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica šādu ieinteresēto personu telpās:
ražotāji Savienībā
-
Lifter SRL, Casole d’Elsa, Itālija;
-
BT Products AB, Mjölby, Zviedrija.
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
(13)
Ražojums, uz ko attiecas šī pārskatīšana, ir tas pats, uz ko attiecās sākotnējā izmeklēšana un kas precizēts starpposma pārskatīšanā ražojuma jomā, proti, ar roku darbināmi paliktņu autokrāvēji un to galvenās daļas, t. i., šasijas un hidraulika, kuru izcelsmes valsts ir ĶTR un kuri pašlaik klasificēti ar KN kodiem ex 8427 90 00 un ex 8431 20 00. Šajā regulā ar roku darbināmi paliktņu autokrāvēji ir autokrāvēji ar riteņiem, kas atbalsta dakšu cēlējsviras, lai pārkrautu paliktņus, un ir paredzēti tam, lai tos uz gludas, līdzenas, cietas virsmas manuāli grūstu, vilktu un stūrētu blakus ejošs operators, izmantojot šarnīrveida stūres grozīkli. Ar roku darbināmi paliktņu autokrāvēji ir paredzēti tikai tam, lai, paceļot un nolaižot stūres grozīkli, paceltu kravu līdz transportēšanai piemērotam augstumam, un tiem nav nekādu citu papildu funkciju vai izmantojumu, piemēram, i) pārvietot un pacelt kravas, lai novietotu tās augstāk vai palīdzētu tās sakraut glabāšanai (pacēlāji), ii) sakraut vienu paliktni virs otra (krāvēji kaudzē), iii) pacelt kravu līdz darba virsmai (šķērveida pacēlāji) vai iv) pacelt un nosvērt kravas (svēršanas platformas).
(14)
Izmeklēšanā apstiprināts, ka, tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, attiecīgajam ražojumam un ražojumiem, kas ražoti un pārdoti ĶTR iekšzemes tirgū, kā arī ražojumiem, kurus Savienības ražotāji ražo un pārdod ES, ir vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un tie paši lietošanas veidi, tāpēc tie tiek uzskatīti par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta izpratnē.
C. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
(15)
Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai esošo pasākumu termiņa beigas var izraisīt dempinga turpināšanos vai atkārtošanos.
1. Ievadpiezīmes
(16)
Sākot izmeklēšanu, sazinājās ar deviņpadsmit zināmajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. No tiem sākotnēji tikai viens uzņēmums, proti, Crown Equipment (Suzhou), piekrita iekļaušanai izlasē, taču vēlāk atsauca savu piekrišanu. Līdz ar to neviens no ĶTR ražotājiem eksportētājiem nesadarbojās izmeklēšanā, un secinājumi par dempinga turpināšanos un atkārtošanos bija jāpieņem, pamatojoties uz pieejamiem faktiem, jo īpaši uz informāciju, ko iesniedza pieprasījuma iesniedzēji, tostarp informāciju pārskatīšanas pieprasījumā, Eurostat datiem, kā arī uz ĶTR oficiālo eksporta statistiku.
2. Importa dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā
2.1. Analogā valsts
(17)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta noteikumiem normālā vērtība bija jānosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto normālo vērtību, kas iegūta atbilstošā trešā valstī ar tirgus ekonomiku (“analogā valsts”), vai uz cenu, par kādu šī analogā valsts pārdod preces citām valstīm, tostarp Eiropas Savienībai, vai, ja tas nav iespējams, izmantojot jebkuru citu saprātīgu pamatu, tostarp cenu, kāda Eiropas Savienībā ir faktiski samaksāta vai maksājama par līdzīgu ražojumu, šo cenu vajadzības gadījumā atbilstīgi koriģējot, lai ietvertu samērīgu peļņas normu.
(18)
Sākotnējā izmeklēšanā normālās vērtības noteikšanai par analogo valsti izmantoja Kanādu. Tā kā ražošana Kanādā ir izbeigta, paziņojumā par šīs pārskatīšanas sākšanu kā analogā valsti bija paredzēts izmantot Brazīliju. Tomēr neviens no zināmajiem Brazīlijas ražotājiem eksportētājiem nepiekrita sadarbībai. Aicinājums sadarboties tika nosūtīts arī 27 Indijas ražotājiem un diviem Taivānas ražotājiem, taču arī šajos gadījumos sadarbību neizdevās izveidot. Ieinteresētās personas nav ierosinājušas citas analogās valstis.
(19)
Viens eksportētājs, kas nesadarbojās, apgalvoja, ka Komisija nav uzskatāmi parādījusi, ka analogās valsts datu izmantošana šajā gadījumā ir neiespējama. Uzņēmuma ierosinājumi tika pārbaudīti. Dažos gadījumos izrādījās, ka eksportētāja, kurš nesadarbojās, ierosinātie uzņēmumi nav attiecīgā ražojuma ražotāji. Uzņēmums arī ierosināja, ka par analogo valsti varētu izmantot Vjetnamu. Taču šo priekšlikumu nevarēja ņemt vērā, jo Vjetnama netiek uzskatīta par tirgus ekonomikas valsti. Kā skaidrots 17. un 18. apsvērumā, Komisija sazinājās ar lielu skaitu uzņēmumu trīs potenciālajās analogās valstīs: Brazīlijā, Indijā un Taivānā. Neskatoties uz šiem centieniem, sadarbība netika panākta. Ja nesadarbojas neviena analogā valsts, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību aprēķina, pamatojoties uz faktiski samaksāto vai maksājamo cenu Eiropas Savienībā par līdzīgo ražojumu, šo cenu vajadzības gadījumā atbilstīgi koriģējot, lai ietvertu samērīgu peļņas normu. Tādēļ šo apgalvojumu noraidīja.
2.2. Normālā vērtība
(20)
Ņemot vērā to, ka analogās valstis nav sadarbojušās šajā pārskatīšanā, kā pamats normālās vērtības noteikšanai tika izmantota cena, kas faktiski samaksāta vai maksājama Eiropas Savienībā par līdzīgu ražojumu, vajadzības gadījumā šo cenu atbilstīgi koriģējot, lai ietvertu samērīgu peļņas normu. Šāda metodika tika izmantota gan attiecībā uz uzņēmumu, kam sākotnējā izmeklēšanā tika piešķirts tirgus ekonomikas režīms (TER), gan arī attiecībā uz uzņēmumiem, kam sākotnējā izmeklēšanā TER netika piešķirts.
2.3. Eksporta cena
(21)
Ņemot vērā to, ka neviens Ķīnas ražotājs eksportētājs nesadarbojās, eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz pieejamiem faktiem. Lai noteiktu eksporta cenu, tika izmantoti dažādi informācijas avoti - Eurostat dati, pieprasījuma iesniedzēju sniegtie Ķīnas ražotāju eksportētāju piedāvājumi un dalībvalstu muitas iestāžu apkopotie eksporta pavadrēķini.
2.4. Salīdzinājums
(22)
Vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar vidējo svērto eksporta cenu, pamatojoties uz EXW, vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī. Lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika ņemtas vērā to faktoru atšķirības, kas ietekmē cenu un cenu salīdzināmību. Korekcijas tika veiktas attiecībā uz jūras un iekšzemes pārvadājumiem eksportētājvalstī, kā arī attiecībā uz apdrošināšanu.
2.5. Dempinga starpība
(23)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpību noteica, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību ar vidējo svērto eksporta cenu. Šajā salīdzinājumā tika konstatēts, ka PIP laikā pastāv ievērojams dempings 97 %-224 % apmērā. Ievērojama dempinga starpības atšķirība pastāv tādēļ, ka eksporta cenas noteikšanai tika izmantoti dažādi dati.
3. Importa pārmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā
(24)
Papildus analīzei par dempinga esamību PIP laikā tika pārbaudīta arī dempinga turpināšanās iespējamība pasākumu atcelšanas gadījumā. Ņemot vērā, ka ĶTR ražotāji eksportētāji šajā izmeklēšanā nesadarbojās, turpmāk izklāstītie secinājumi ir balstīti uz faktiem, kas pieejami saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, proti, uz informāciju, kas sniegta pārskatīšanas pieprasījumā, kā arī uz pieprasījuma iesniedzēju sniegtajiem datiem, Eurostat datiem un ĶTR oficiālo eksporta statistiku.
(25)
Šajā nolūkā tika analizēti šādi elementi: ĶTR importa attīstība, eksportētāju neizmantotā jauda un Savienības tirgus pievilcība, Ķīnas cenas iekšzemes tirgū un cenas eksportam uz trešām valstīm.
3.1. ĶTR importa attīstība
(26)
Ķīnas ražotāji eksportētāji pēc pasākumu piemērošanas 2005. gadā turpināja piegādāt Savienības tirgum ievērojamu daudzumu ar roku paceļamu paliktņu autokrāvēju. Importa apjoms no ĶTR uz ES PIP laikā (gandrīz 400 000 vienības) atbilst 99 % no kopējā ES importa, kas ievērojami pārsniedz pirms pasākumu piemērošanas fiksēto līmeni (no 118 000 vienībām 2000. gadā līdz 280 000 vienībām sākotnējās izmeklēšanas periodā).
3.2. Eksportētāju neizmantotā jauda
(27)
Tā kā nebija citas informācijas par ražošanu un jaudu ĶTR, analīze tika veikta saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēju sniegto informāciju. Pārskatīšanas pieprasījumā iekļautā tirgus informācija, kuru ieinteresētās personas nav apstrīdējušas, liecina par milzīgu ĶTR pieejamo jaudu. Jau 2008. un 2009. gadā ražošanas līmenis, attiecīgi 1,5 miljoni vienību un 800 000 vienību, divas reizes pārsniedza visa Savienības tirgus lielumu. Turklāt tikai neliela Ķīnas produkcijas daļa tika pārdota Ķīnas iekšzemes tirgū (14 % 2008. gadā un 23 % 2009. gadā).
(28)
Ražošanas līmenis skaidri liecina par to, ka gadījumā, ja pasākumi netiktu piemēroti, uz Savienības tirgu tiktu papildus nosūtīts ievērojams daudzums Ķīnas izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju.
3.3. Savienības tirgus pievilcība, cenas Ķīnas iekšzemes tirgū un eksporta cenas uz trešām valstīm
(29)
Cenu ziņā Savienības tirgus joprojām ir pievilcīgs Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. No ĶTR ES importēto ražojumu cena bija aptuveni viena trešdaļa no cenas, ko Savienības ražotāji piemēroja saviem nesaistītajiem ES pircējiem.
(30)
Pamatojoties uz Ķīnas eksporta statistiku, tika konstatēts, ka PIP uz Savienību kā galamērķi tika nosūtīti 40 % no visiem Ķīnas eksportētajiem ar roku darbināmajiem paliktņu autokrāvējiem. ASV ir otrs lielākais Ķīnas ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju eksporta tirgus, kas veido 20 % no visas Ķīnas eksportētās produkcijas, bet pārējais produkcijas apjoms tiek sūtīts uz dažādiem citiem galamērķiem.
(31)
Cena izstrādājumiem, ko Ķīna eksportē uz ES, kopumā atbilst vidējai Ķīnas eksporta cenai uz visām trešām valstīm, izņemot ASV. Tomēr var secināt, ka pasākumu atcelšanas gadījumā vismaz daļa no Ķīnas eksporta uz trešām valstīm (40 % no kopējā Ķīnas eksporta), kas nav ES vai ASV, varētu būt pārvirzīta uz ES. Šāda iespēja ir ticama ne tikai tādēļ, ka, nepastāvot pasākumiem, izstrādājumus varētu pārdot par augstāku cenu, bet galvenokārt tādēļ, ka eksports uz minētajām trešām valstīm ir sadrumstalots. Ņemot vērā Savienības tirgus svarīgumu un izveidotos pārdošanas kanālus, īstenot eksportu uz vienu galamērķi būtu vieglāk nekā uz vairākām atšķirīgām valstīm.
(32)
Salīdzinājumā ar ASV attiecībā uz ES tiek piemērotas ievērojami augstākas Ķīnas eksporta cenas (PIP laikā - par 17 % augstākas cenas). Tā kā Ķīnas eksportētāji nesadarbojās izmeklēšanā, nav iespējams noteikt, ciktāl šo cenu atšķirību var pamatot ar atšķirībām ražojumu sortimentā. Tomēr, pamatojoties uz pieejamiem eksporta datiem, nevar izslēgt iespēju, ka ar roku darbināmie paliktņu autokrāvēji, ko pašlaik eksportē uz ASV par zemākām cenām, pasākumu atcelšanas gadījumā tiktu (daļēji) novirzīti uz Savienību. Šādu iespējamību var pamatot ar iepriekš 31. apsvērumā minētajiem iemesliem.
(33)
Iepriekš minētie cenu salīdzinājumi liecina, ka ES joprojām ir ļoti pievilcīgs galamērķis Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kas, visticamāk, turpinās eksportēt lielu daudzumu ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju par zemām cenām.
3.4. Secinājums par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību
(34)
Iepriekš minētā analīze liecina, ka Ķīnas imports turpināja ienākt Savienības tirgū par dempinga cenām ar ļoti augstu dempinga starpību. Jo īpaši ņemot vērā analīzi par cenu līmeni ES un citu trešo valstu tirgos, kā arī ĶTR pieejamās jaudas, var secināt, ka pasākumu atcelšanas gadījumā pastāv dempinga turpināšanās iespējamība.
D. SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA
1. Ražošanas apjoms Savienībā
(35)
Savienībā līdzīgus ražojumus ražo divas uzņēmumu grupas, kuras šajā gadījumā ir pieprasījuma iesniedzēji, kā arī trešais Savienības ražotājs, kas ražo ar roku paceļamus paliktņu autokrāvējus. Visu šo uzņēmumu saražotā produkcija veido kopējo Savienības līdzīgo ražojumu produkciju pamatregulas 4. panta 1. punkta izpratnē.
2. Savienības ražošanas nozare
(36)
Tā kā šie ražotāji veido visu Savienības ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu produkciju, tiek uzskatīts, ka tie veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta izpratnē, un turpmāk tie tiks dēvēti par “Savienības ražošanas nozari”.
(37)
Viens eksportētājs, kas nesadarbojās, apgalvoja, ka Komisija izmantoja neprecīzu Savienības ražošanas nozares definīciju, jo Savienības ražošanas nozares definīcijā un kaitējuma analīzē ietvēra Savienības ražotāju, kurš nesadarbojās. Tas apgalvoja, ka tas ir pretrunā ar pamatregulas 5. panta 4. punktu. Taču saskaņā ar pamatregulas 4. panta 1. punktu Savienības ražošanas nozare ietver visus līdzīgā ražojuma Savienības ražotājus. Tādējādi ražotājs, kas nesadarbojās, saskaņā ar pamatregulu pieder pie Savienības ražošanas nozares. Kā skaidrots 42. apsvērumā, Savienības ražotāja, kurš nesadarbojās, dati tika iekļauti vienīgi attiecībā uz pārdevumu apjomu nesaistītiem pircējiem un Savienības ražošanas nozares tirgus daļām. Jāatzīmē, ka gadījumā, ja Savienības ražotāju, kas nesadarbojās, izslēgtu no analīzes, izmeklēšanas secinājumi paliktu nemainīgi.
E. STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ
1. Ievadpiezīme
(38)
Tā kā neviens Ķīnas attiecīgā ražojuma ražotājs eksportētājs šajā izmeklēšanā nesadarbojās, dati par attiecīgā ĶTR (“attiecīgā valsts”) izcelsmes ražojuma importu uz Eiropas Savienību ir balstīti uz Eurostat statistiskajiem datiem.
2. Patēriņš Savienības tirgū
(39)
Savienības patēriņu noteica, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomiem Savienības tirgū un Eurostat datiem par importu.
(40)
No 2007. gada līdz PIP Savienības patēriņš samazinājās par 40 %, visvairāk samazinoties laikā no 2008. gada līdz 2009. gadam.
1. tabula
2007. gads
2008. gads
2009. gads
PIP
Kopējais ES patēriņš (vienības)
783 330
654 843
385 410
468 557
Indekss (2007. gads = 100)
100
84
49
60
3. ĶTR importa apjoms, tirgus daļa un cenas
(41)
Attiecīgajā periodā ĶTR izcelsmes ražojumu importa apjoms samazinājās par 37 % un PIP sasniedzis 387 907 vienības. Tomēr neatkarīgi no ievērojamā Savienības pieprasījuma samazinājuma Ķīnas importa tirgus daļa attiecīgajā periodā pieauga, jo Ķīnas importa samazinājuma līmenis neatbilda Savienības patēriņa samazinājuma līmenim. Līdz ar to attiecīgās valsts importa tirgus daļa ievērojami palielinājās laika posmā no 2007. gada līdz PIP, kad tā sasniedza aptuveni 83 %. Ķīnas importa vidējā cena attiecīgajā periodā nedaudz mainījās.
2. tabula
2007. gads
2008. gads
2009. gads
PIP
Attiecīgās valsts importa apjoms
(vienības) (7)
612 222
522 573
300 222
387 907
Indekss (2007. gads = 100)
100
85
49
63
Attiecīgās valsts importa tirgus daļa (7)
78 %
80 %
78 %
83 %
Attiecīgās valsts importa cena no (EUR par vienību) (7)
96
92
100
97
Indekss (2007. gads = 100)
100
96
104
101
4. Saimnieciskais stāvoklis Savienības ražošanas nozarē
(42)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija izvērtēja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un indeksus, kas ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli. Ar konfidencialitāti saistītu apsvērumu dēļ (pārskatīšanā sadarbojās tikai divi ražotāji, proti, pieprasījuma iesniedzēji) turpmāk ir atklāti tikai indeksi. Kas attiecas uz 6. un 7. tabulā norādīto kopējo pārdošanas apjomu nesaistītiem pircējiem ES un Savienības ražošanas nozares tirgus daļu, lai nodrošinātu savienojamību ar 1. un 2. tabulu (patēriņš un Ķīnas tirgus daļa), dati ir sniegti par visiem trijiem Savienības ražotājiem, t. i., par divām grupām, kuras iesniedza pieprasījumu, un trešo ražotāju, kas nesadarbojas pārskatīšanā (trešā ražotāja pārdošanas apjoma rādītāji noteikti, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēju sniegto informāciju).
4.1. Ražošana
(43)
PIP laikā ražošana samazinājās par 35 % salīdzinājumā ar 2007. gadu.
3. tabula
2007. gads
2008. gads
2009. gads
PIP
Ražošana (vienības)
Indekss (2007. gads = 100)
100
84
55
65
4.2. Jauda un jaudas izmantošanas rādītāji
(44)
Ražošanas jauda laika posmā no 2007. gada līdz PIP saglabājās stabila. Kaut arī jau 2007. gadā bija zems jaudas izmantojuma līmenis, ražošanas samazināšanās laika posmā no 2007. gada līdz PIP samazināja jaudas izmantošanu vēl par 20 procentu punktiem no 2007. gada līdz PIP, kad jaudas izmantojuma līmenis bija ļoti zems.
4. tabula
2007. gads
2008. gads
2009. gads
PIP
Ražošanas jauda (vienības)
Indekss (2007. gads = 100)
100
100
100
100
Ražošanas jaudas izmantojums
Indekss (2007. gads = 100)
100
84
55
65
4.3. Krājumi
(45)
Savienības ražošanas nozares perioda beigu krājumu līmenis laika posmā no 2007. gada līdz PIP palielinājās par 56 %.
5. tabula
2007. gads
2008. gads
2009. gads
PIP
Krājumi perioda beigās (vienības)
Indekss (2007. gads = 100)
100
131
59
156
4.4. Pārdošanas apjoms
(46)
Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū attiecīgajā periodā samazinājās par 50 %, un lielākais samazinājums bija novērojams laika posmā no 2008. gada līdz 2009. gadam.
6. tabula
2007. gads
2008. gads
2009. gads
PIP
Pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem ES (vienības)
Indekss (2007. gads = 100)
100
79
55
50
4.5. Tirgus daļa
(47)
Savienības ražošanas nozares tirgus daļa laika posmā no 2007. gada, kad tā jau bija zemā līmenī, līdz PIP samazinājās vēl par 16 %. Divi no četriem Savienības ražotājiem, kas piedalījās sākotnējā izmeklēšanā, bija pārtraukuši ražot ar roku darbināmus paliktņu autokrāvējus. Var uzskatīt, ka abus notikumus izraisīja paaugstinātais spiediens, ko Savienības tirgū radīja imports no Ķīnas par dempinga cenām un ko Savienības ražošanas nozare izjuta vēl spēcīgāk, ņemot vērā straujo patēriņa samazinājumu.
7. tabula
2007. gads
2008. gads
2009. gads
PIP
Savienības ražošanas nozares tirgus daļa
Indekss (2007. gads = 100)
100
95
111
84
4.6. Izaugsme
(48)
Laika posmā no 2007. gada līdz PIP patēriņš Savienībā samazinājās par 40 %. Savienības ražošanas nozare zaudēja 3,2 procentu punktus no tirgus daļas, savukārt attiecīgais imports ieguva 5 procentu punktus no tirgus daļas.
4.7. Nodarbinātība
(49)
No 2007. gada līdz PIP nodarbinātības līmenis Savienības ražošanas nozarē samazinājās par 17 %. Tas liecina par Savienības ražošanas nozares centieniem racionalizēt ražošanu situācijā, kad strauji samazinās pieprasījums.
8. tabula
2007. gads
2008. gads
2009. gads
PIP
Nodarbinātība saistībā ar attiecīgo ražojumu (personas)
Indekss (2007. gads = 100)
100
84
76
83
4.8. Darba ražīgums
(50)
Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, ko mēra kā produkciju, kuru gada laikā saražo viena persona, no 2007. gada līdz PIP samazinājās par 22 %.
9. tabula
2007. gads
2008. gads
2009. gads
PIP
Darba ražīgums (vienības uz nodarbināto)
Indekss (2007. gads = 100)
100
103
74
78
4.9. Pārdošanas cenas un faktori, kas ietekmē cenas iekšzemes tirgū
(51)
Laika posmā no 2007. gada līdz PIP Savienības ražošanas nozares cenas par pārdoto vienību ir palielinājušās par 4 %.
10. tabula
2007. gads
2008. gads
2009. gads
PIP
Vienības cena ES tirgū (EUR par vienību)
Indekss (2007. gads = 100)
100
101
103
104
4.10. Algas
(52)
No 2007. gada līdz PIP vidējā alga uz vienu nodarbināto samazinājās par 29 %. Tas liecina arī par Savienības ražošanas nozares veiksmīgajiem centieniem ierobežot izmaksas, neraugoties uz problēmām, ko rada ražošanas apjoma ievērojamais samazinājums.
11. tabula
2007. gads
2008. gads
2009. gads
PIP
Darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku gadā (tūkst. EUR)
Indekss (2007. gads = 100)
100
91
63
71
4.11. Ieguldījumi
(53)
No 2007. gada līdz PIP ikgadējā Savienības ražošanas nozares ieguldījumu plūsma saistībā ar attiecīgo ražojumu strauji samazinājās - par 91 %.
12. tabula
2007. gads
2008. gads
2009. gads
PIP
Neto ieguldījumi (EUR)
Indekss (2007. gads = 100)
100
58
27
9
4.12. Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem
(54)
No 2007. gada līdz PIP Savienības ražošanas nozares rentabilitāte būtiski samazinājās - par 66 %.
(55)
Attiecīgajā laika posmā būtiski samazinājās arī ienākums no ieguldījumiem (“INI”) - par 57 %.
13. tabula
2007. gads
2008. gads
2009. gads
PIP
Neto peļņa no ES pārdevumiem nesaistītiem pircējiem (% no neto pārdevumiem)
Indekss (2007. gads = 100)
100
68
-2
34
INI (neto peļņa % no ieguldījumu neto uzskaites vērtības)
Indekss (2007. gads = 100)
100
80
-2
43
4.13. Naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu
(56)
Informācija par neto naudas plūsmu no pamatdarbības ir sniegta turpmāk 14. tabulā. Nekas neliecināja par to, ka Savienības ražošanas nozare ir saskārusies ar grūtībām kapitāla piesaistē, galvenokārt tāpēc, ka daži ražotāji ir iesaistījušies lielākās grupās.
14. tabula
2007. gads
2008. gads
2009. gads
PIP
Naudas plūsma (EUR)
Indekss (2007. gads = 100)
100
84
65
73
4.14. Dempinga starpības apmērs
(57)
Ņemot vērā no ĶTR importa apjomu, tirgus daļu un cenas, faktiskās dempinga starpības ietekmi uz Savienības ražošanas nozari nevar uzskatīt par nenozīmīgu.
4.15. Atgūšanās no iepriekšējā dempinga sekām
(58)
Iepriekš aplūkotie rādītāji liecina par to, ka neatkarīgi no antidempinga pasākumu piemērošanas 2005. gadā saimnieciskā un finanšu situācija Savienības ražošanas nozarē joprojām ir saglabājusies ļoti nestabila tādēļ, ka Savienības tirgū ir liels lēto Ķīnas preču apjoms. Šī nedrošā situācija ir pārvērtusies neapšaubāmā kaitējumā 2009. gadā un PIP laikā, kad Savienības patēriņa ievērojamais samazinājums pilnīgi atspoguļoja nelabvēlīgā spiediena apjomu, ko rada Ķīnas imports par dempinga cenām. Minētajā laikposmā Savienības ražošanas nozares ražošanas un pārdošanas apjoms faktiski ir samazinājies vairāk nekā Savienības patēriņš, un līdz ar to Savienības ražošanas nozare ir piedzīvojusi ievērojamu tirgus daļas papildu samazinājumu. Tajā pašā laikposmā, neraugoties uz pasākumu piemērošanu, no Ķīnas importa tirgus daļa palielinājās un Ķīnas ražojumu imports turpinājās par cenām, kas ir ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. PIP laikā Savienības ražošanas nozares peļņa turpināja samazināties. Tāpēc Savienības ražošanas nozare nespēja atgūties no dempinga ietekmes, un PIP laikā šī situācija pasliktinājās vēl vairāk.
4.16. Secinājumi
(59)
Laikposmā no 2007. gada līdz PIP, neraugoties uz antidempinga pasākumu piemērošanu, daudzi nozīmīgi rādītāji pasliktinājās - rentabilitāte samazinājās par 4,9 procentu punktiem, ražošanas un pārdošanas apjomi samazinājās attiecīgi par 35 % un 50 %, jaudas izmantojums samazinājās par 35 %, un tam sekoja nodarbinātības samazinājums. Lai gan daļu no šīm negatīvajām tendencēm var izskaidrot ar pieprasījuma kritumu par 40 % attiecīgajā periodā, Savienības ražošanas nozares tirgus daļas ievērojamais samazinājums (par 4 procentu punktiem laika posmā no 2007. gada līdz PIP) un no ĶTR importa tirgus daļas nemainīgais pieaugums skaidri apliecina pieaugošo spiedienu, ko rada no Ķīnas imports par dempinga cenām. Ņemot vērā jau tagad esošo no Ķīnas importa kvazimonopolu Savienības tirgū, turpmāks Ķīnas importa pieaugums, ko daļēji nosaka arī šo ražojumu ievērojami zemās cenas, var samazināt Savienības ražošanas nozares produkcijas izmantošanas līmeni tiktāl, ka nav iespējams nodrošināt šīs nozares dzīvotspēju. Šajā saistībā jāatgādina, ka atbilstīgi tam, kā minēts 47. apsvērumā, divi Savienības ražotāji ir bijuši spiesti pārtraukt darbību ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju jomā.
(60)
Pēc konstatējumu paziņošanas iesniegtajās piezīmēs viens Ķīnas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka konkrēti rādītāji, tostarp ražošanas, pārdošanas apjoma, rentabilitātes, jaudas izmantojuma, nodarbinātības rādītāji, faktiski nenorāda uz negatīvām izmaiņām Savienības ražošanas nozarē. Taču uzņēmums aplūkoja vienīgi izmaiņas starp 2009. gadu un PIP, lai gan kaitējuma novērtējumam ir nepieciešams aplūkot visas izmaiņas Savienības ražošanas nozarē attiecīgajā periodā, t. i., jāizvērtē izmaiņas no 2007. gada līdz PIP. Kā skaidrots iepriekš (sk. 43. līdz 49. apsvērumu), visi Ķīnas eksportētāja minētie kaitējuma rādītāji attiecīgajā periodā mainījās uz negatīvo pusi.
(61)
Turklāt tas pats eksportētājs apgalvoja, ka Komisija nav nošķīrusi kaitējošo ietekmi, ko rada imports par dempinga cenām, un citas ietekmes, jo īpaši pieprasījuma krišanos ekonomiskās krīzes rezultātā. Tomēr, lai gan Savienības patēriņš attiecīgajā periodā tiešām samazinājās par 40 %, Ķīnas eksportētājiem izdevās būtiski palielināt tirgus daļu arī uz Savienības ražošanas nozares rēķina. Turklāt, kā skaidrots 58. apsvērumā, jāatgādina, ka importa par dempinga cenām ietekme faktiski bija kaitējošāka zema pieprasījuma periodā.
Līdz ar to tiek secināts, ka, neraugoties no piemērotajiem antidempinga pasākumiem, Savienības ražošanas nozare PIP laikā ir cietusi būtisku kaitējumu.
5. Importa par dempinga cenām un citu faktoru ietekme
5.1. Importa par dempinga cenām ietekme
(62)
Lai gan attiecīgajā periodā patēriņš Eiropas Savienībā samazinājās, importa apjoms no attiecīgās valsts nesamazinājās tādā pašā līmenī, un tādējādi no Ķīnas importa tirgus daļa pieauga vēl vairāk. Tā kā Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās izmeklēšanā, cenu samazinājums un mērķa cenu samazinājums tika aprēķināts, pamatojoties uz labāko pieejamo informāciju, tostarp uz tādiem atšķirīgiem informācijas avotiem kā Eurostat dati, pieprasījuma iesniedzēju sniegtā informācija par Ķīnas ražotāju eksportētāju piedāvājumiem un eksporta pavadrēķini, kas savākti no dalībvalstu muitas iestādēm. Atkarībā no izmantotā informācijas avota konstatēts, ka imports no attiecīgās valsts samazina Savienības ražošanas nozares cenas par 43 %-78 %.
5.2. Imports no citām valstīm
(63)
Importa apjoms no citām valstīm ir ļoti neliels, un laikposmā no 2007. gada līdz PIP tas samazinājās vēl par 79 %. PIP samazinājās arī importa no citām valstīm tirgus daļa. Konfidencialitātes apsvērumu dēļ (Savienības ražošanas nozari veido divi ražotāji) turpmāk ir norādīti tikai indeksi.
15. tabula
2007. gads
2008. gads
2009. gads
PIP
Importa no citām valstīm apjoms (vienības)
Indekss (2007. gads = 100)
100
60
6
21
Importa no citām valstīm tirgus daļa
Indekss (2007. gads = 100)
100
71
12
34
6. Secinājums
(64)
Atbilstīgi tam, kā minēts 41. apsvērumā, attiecīgās valsts importa tirgus daļa attiecīgajā periodā ir palielinājusies, neraugoties uz ievērojamo patēriņa samazinājumu Savienībā. Ķīnas importa tirgus daļa ir pieaugusi līdz 83 % no Savienības patēriņa PIP laikā. Neraugoties uz kopējo pieprasījuma samazinājumu, šis apjoma radītais pastiprinātais spiediens kopā ar zemajām cenām, par kādām no Ķīnas importētie ražojumi tiek pārdoti Savienībā, ievērojami samazina Savienības ražošanas nozares cenas. Līdz ar to tiek secināts, ka pastāv cēloņsakarība starp importu par dempinga cenām no ĶTR un būtisko kaitējumu, kas nodarīts Savienības ražošanas nozarei PIP laikā.
F. KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA
1. Ievadpiezīmes
(65)
Kā minēts iepriekš, antidempinga pasākumu piemērošana nav ļāvusi Savienības ražošanas nozarei atgūties no nodarītā kaitējuma.
2. Iespējamā Ķīnas eksporta tendence gadījumā, ja pasākumi tiek atcelti
(66)
Kā minēts 27 apsvērumā, ĶTR ir pieejama milzīga ražošanas jauda. Jau 2008. un 2009. gadā ražošanas līmenis (attiecīgi 1,5 miljoni vienību un 800 000 vienību) divas reizes pārsniedza visa Savienības tirgus lielumu. Turklāt tikai neliela Ķīnas produkcijas daļa tika pārdota Ķīnas iekšzemes tirgū (14 % 2008. gadā un 23 % 2009. gadā). Nepastāvot pasākumiem, uz Savienības tirgu būtu iespējams papildus nosūtīt ievērojamu daudzumu Ķīnā ražotu ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju.
(67)
Kā minēts 31. apsvērumā, Ķīnas eksporta cenas ES kopumā atbilst Ķīnas eksporta vidējām cenām citās trešās valstīs. Tomēr var secināt, ka pasākumu atcelšanas gadījumā vismaz daļa no Ķīnas eksporta uz trešām valstīm (40 % no kopējā Ķīnas eksporta), kas nav ES vai ASV, varētu būt pārvirzīta uz ES. Šāda iespēja ir ticama ne tikai tādēļ, ka, nepastāvot pasākumiem, ražojumus varētu pārdot par augstāku cenu, bet galvenokārt tādēļ, ka eksports uz minētajām trešām valstīm ir sadrumstalots. Ņemot vērā Savienības tirgus svarīgumu un jau izveidotos pārdošanas kanālus, īstenot eksportu uz vienu galamērķi būtu vieglāk nekā uz vairākām atšķirīgām valstīm.
3. Secinājums
(68)
Ņemot vērā 66. un 67. apsvērumā minētos konstatējumus, tiek secināts, ka pasākumu atcelšanas gadījumā pastāv iespēja, ka turpinātos būtiskais kaitējums, kas konstatēts PIP laikā. Tādējādi Savienības ražošanas nozares saimnieciskā un finanšu situācija, visticamāk, turpinātu pasliktināties, un vidējā termiņā tas pat varētu apdraudēt šīs nozares pastāvēšanu.
G. SAVIENĪBAS INTERESES
1. Ievads
(69)
Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana kopumā būtu pretrunā Savienības interesēm. Atbilstība Savienības interesēm tika noteikta, novērtējot dažādās saistītās intereses, proti, Savienības ražošanas nozares, importētāju un patērētāju intereses.
(70)
Būtu jāatgādina, ka sākotnējā izmeklēšanā uzskatīja, ka pasākumu pieņemšana nav pret Savienības interesēm. Turklāt šī izmeklēšana ir pasākumu pārskatīšana, tāpēc, analizējot stāvokli, kurā antidempinga pasākumi jau bijuši spēkā, var vērtēt, vai spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem bijusi nepamatoti nelabvēlīga ietekme uz attiecīgajām personām.
(71)
Pamatojoties uz to, tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz secinājumiem par kaitējumu radošā dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, var nepārprotami secināt, ka pasākumu turpināšana šajā konkrētajā gadījumā nav Savienības interesēs.
2. Savienības ražošanas nozares intereses
(72)
Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa ir nepārtraukti samazinājusies, savukārt no attiecīgās valsts importa tirgus daļa ir būtiski palielinājusies. Divi no četriem sākotnējiem Savienības ražotājiem ir pārtraukuši ražot ražojumu, uz kuru attiecas izmeklēšana. Turklāt attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare ir cietusi būtisku kaitējumu. Nepastāvot pasākumiem, Savienības ražošanas nozare, iespējams, būtu vēl sliktākā situācijā.
3. Importētāju un lietotāju intereses
(73)
Neviens no nesaistītajiem importētājiem un lietotājiem, ar kuriem sazinājās, nepieteicās sadarboties. Jāatgādina, ka sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka pasākumu ieviešana būtiski neietekmēs lietotājus. Neraugoties uz to, ka pasākumi bija spēkā piecus gadus, Savienības importētāji/lietotāji joprojām saņēma piegādes galvenokārt no ĶTR. Netika arī izteikti nekādi norādījumi par to, ka būtu grūti atrast citus piegādes avotus. Turklāt jāatceras, ka tie lietotāji, kas sadarbojās sākotnējā izmeklēšanā, saglabāja neitrālu nostāju attiecībā uz pasākumu piemērošanu, un tika secināts, ka ar roku darbināmiem paliktņu autokrāvējiem nav lielas nozīmes to uzņēmējdarbībā. Šīs pārskatīšanas gaitā arī nekas neliecināja par pretējo. Tādēļ tiek secināts, ka antidempinga pasākumu saglabāšana, visticamāk, būtiski neietekmēs importētājus/lietotājus, kas darbojas Savienībā. Faktiski, ja pasākumi netiktu piemēroti, no Ķīnas imports par dempinga cenām varētu monopolizēt Savienību ar roku darbināmo paliktņu autokrāvēju tirgu.
4. Secinājums
(74)
Ņemot vērā iepriekš minēto, nav iespējams skaidri secināt, ka pašreizējo antidempinga pasākumu turpināšana būtu pretrunā Savienības interesēm.
H. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
(75)
Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem bija iecerēts ieteikt pašreizējo pasākumu saglabāšanu. Personām arī bija dots laiks, kurā pēc šīs informācijas saņemšanas tās varēja iesniegt piezīmes. Ja iesniegtā informācija un piezīmes bija pamatoti, tos attiecīgi ņēma vērā.
(76)
Pēc konstatējumu paziņošanas iesniegtajās piezīmēs Savienības ražošanas nozare uzsvēra, ka dempinga un cenu samazinājuma līmenis, kas konstatēts pārskatīšanā, ir daudz augstāks nekā sākotnējā izmeklēšanā konstatētais un ka pastāv aizvien pieaugošs Ķīnas importa par dempinga cenām spiediens. Savienības ražošanas nozare tādēļ ierosināja, ka Komisijai būtu jāapsver iespēja pārskatīt antidempinga maksājuma apmēru. Ņemot vērā šīs piezīmes un šīs pārskatīšanas konstatējumus, tika apsvērta iespēja uzsākt pilnu starpposma pārskatīšanu attiecībā uz dempingu.
(77)
No iepriekš minētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu būtu jāturpina piemērot antidempinga pasākumus attiecībā uz ĶTR izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importu. Jāatgādina, ka šie pasākumi izpaužas kā dažādu likmju procentuālie maksājumi.
(78)
Jāatgādina, ka pasākumi, uz ko attiecas šī pārskatīšana, ar Regulu (EK) Nr. 499/2009 tika attiecināti uz tādu pašu ražojumu importu, kas nosūtīti no Taizemes, neatkarīgi no tā, vai Taizeme ir šo izstrādājumu izcelsmes valsts. Veicot šo pārskatīšanu, netika izvirzīti jauni apsvērumi šai sakarā. Tāpēc galīgais antidempinga maksājums 46,7 % apmērā, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” attiecībā uz ĶTR izcelsmes importu, būtu jāattiecina arī uz tādu pašu ražojumu importu no Taizemes, neatkarīgi no tā, vai Taizeme ir deklarēta kā šo ražojumu izcelsmes valsts.
(79)
Individuāli uzņēmumu antidempinga maksājumi, kas noteikti šajā regulā, ir piemērojami tikai to attiecīgo ražojumu importam, kurus ražo šie uzņēmumi un tātad - minētās juridiskās personas. Šīs likmes nevar izmantot attiecībā uz tādu attiecīgo ražojumu importu, ko saražojuši citi uzņēmumi, kas nav konkrēti (ar adresi un nosaukumu) nosaukti šīs regulas rezolutīvajā daļā, tostarp ar konkrēti nosauktiem uzņēmumiem saistītas juridiskas personas, un uz tiem attiecas “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamā maksājuma likme.
(80)
Jebkura prasība piemērot šīs individuālās antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunas ražotnes vai pārdošanas struktūras izveides) nekavējoties būtu jāadresē Komisijai (8) kopā ar visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par visām tādām pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un eksporta pārdošanu, kuras, piemēram, saistās ar minēto nosaukuma maiņu vai pārmaiņām ražošanas un pārdošanas struktūrās. Vajadzības gadījumā tad attiecīgi groza regulu, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kam piemērojamas individuālās maksājuma likmes,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu tādu ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu, t. i., šasiju un hidraulikas, importam, kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 8427 90 00 (Taric kodi 8427900011 un 8427900019) un ex 8431 20 00 (Taric kodi 8431200011 un 8431200019), kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā. Šajā regulā ar roku darbināmi paliktņu autokrāvēji ir autokrāvēji ar riteņiem, kas atbalsta dakšu cēlējsviras, lai pārkrautu paliktņus, un ir paredzēti tam, lai tos uz gludas, līdzenas, cietas virsmas manuāli grūstu, vilktu un stūrētu blakus ejošs operators, izmantojot šarnīrveida stūres grozīkli. Ar roku darbināmi paliktņu autokrāvēji ir paredzēti tikai tam, lai, paceļot un nolaižot stūres grozīkli, paceltu kravu līdz transportēšanai piemērotam augstumam, un tiem nav nekādu citu papildu funkciju vai izmantojumu, piemēram, i) pārvietot un pacelt kravas, lai novietotu tās augstāk vai palīdzētu tās sakraut glabāšanai (pacēlāji), ii) sakraut vienu paliktni virs otra (krāvēji kaudzē), iii) pacelt kravu līdz darba virsmai (šķērveida pacēlāji) vai iv) pacelt un nosvērt kravas (svēršanas platformas).
2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro tādu 1. punktā minēto ražojumu neto cenai līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, kurus ražojuši tabulā minētie uzņēmumi, ir šāda:
Uzņēmums
Maksājuma likme,
%
Taric papildu kods
Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Zhouyi Village, Zhanqi Town, Yin Zhou District, Ningbo City, Zhejiang Province, 315144, ĶTR
32,2
A600
Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, 656 North Taoyuan Road, Ninghai, Zhejiang Province, 315600, ĶTR
28,5
A601
Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Economic Developing Zone, Ninghai, Ningbo City, Zhejiang Province, 315600, ĶTR
39,9
A602
Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxin, Zhejiang Province, 313100, ĶTR
7,6
A603
Visi pārējie uzņēmumi
46,7
A999
3. Ar šo galīgais antidempinga maksājums, ko piemēro attiecībā uz “visiem pārējiem uzņēmumiem” atbilstīgi 2. punktam, tiek attiecināts uz tādu ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importu, kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 8427 90 00 un ex 8431 20 00 (Taric kodi 8427900011 un 8431200011) un nosūtīti no Taizemes, neatkarīgi no tā, vai Taizeme ir deklarēta kā šo izstrādājumu izcelsmes valsts.
4. Piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem, ja vien nav noteikts citādi.
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Luksemburgā, 2011. gada 10. oktobrī