NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 304/2011
ze dne 9. března 2011,
kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 708/2007 o používání cizích a místně se nevyskytujících druhů v akvakultuře
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 této smlouvy
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanoviska Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Rady (ES) č. 708/2007 (3) vytváří rámec upravující akvakulturní postupy ve vztahu k cizím a místně se nevyskytujícím druhům s cílem posoudit a minimalizovat možný vliv těchto druhů a všech souvisejících necílových druhů na vodní přírodní stanoviště. V uvedeném nařízení se stanoví, že vysazování a přemisťování za účelem použití v uzavřených zařízeních akvakultury lze v budoucnosti na základě nových vědeckých poznatků a doporučení vyjmout z požadavků týkajících se povolení podle kapitoly III uvedeného nařízení.
(2)
V rámci společné akce financované Společenstvím nazvané „Vlivy cizích druhů v akvakultuře na životní prostředí“ (IMPASSE - „Environmental impacts of alien species in aquaculture“) byla vytvořena nová pracovní definice „uzavřených zařízení akvakultury“. U takto definovaných zařízení se může snížit stupeň rizika spojený s cizími a místně se nevyskytujícími druhy na přijatelnou úroveň, pokud by se při přepravě řešila možnost úniku organismů, které mají být chovány, a organismů, které nejsou cílové, a pokud by se v přijímajícím zařízení uplatňovaly přesně stanovené postupy. Vysazování a přemisťování za účelem použití v uzavřených zařízeních akvakultury by se mělo z požadavků týkajících se povolení vyjmout, pouze pokud jsou splněny tyto podmínky.
(3)
Z tohoto důvodu je nutné změnit definici „uzavřených zařízení akvakultury“ v nařízení (ES) č. 708/2007 tak, že se do ní přidají zvláštní prvky, jimiž se má zajistit biologická bezpečnost uvedených zařízení.
(4)
Členské státy by měly vypracovat seznam uzavřených zařízení akvakultury, která se vyskytují na jejich území. Z důvodu transparentnosti by se tento seznam měl zveřejňovat a pravidelně aktualizovat na internetových stránkách, které byly vytvořeny v souladu s nařízením Komise (ES) č. 535/2008 ze dne 13. června 2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 708/2007 o používání cizích a místně se nevyskytujících druhů v akvakultuře (4).
(5)
V návaznosti na tyto změny jsou zapotřebí další úpravy nařízení (ES) č. 708/2007, zejména odstranění odkazů na „uzavřená zařízení akvakultury“ v definici „rutinní přesun“ a odkazů v příloze I.
(6)
Komise by měla být zmocněna k přijímání aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) za účelem přizpůsobení příloh I, II a III technickému a vědeckému pokroku, přidání dalších druhů do přílohy IV a specifikace podmínek nezbytných pro doplnění druhů do přílohy IV. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravných prací prováděla příslušné konzultace, a to i na úrovni odborníků.
(7)
Opatření nezbytná k provádění toho nařízení by měla přijímat Komise prostřednictvím prováděcích aktů podle článku 291 Smlouvy o fungování EU.
(8)
V důsledku vstupu Lisabonské smlouvy v platnost dne 1. prosince 2009 je třeba změnit výraz „Společenství“ používaný v normativní části nařízení (ES) č. 708/2007.
(9)
Nařízení (ES) č. 708/2007 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 708/2007 se mění takto:
1)
V čl. 2 odst. 1 se slova „ve Společenství“ nahrazují slovy „v Unii“a v názvu článku 13, v čl. 15 odst. 2 a v názvu článku 19 se slovo „Společenství“ nahrazuje slovem „Unie“.
2)
Článek 2 se mění takto:
a)
V odstavci 5 se první věta nahrazuje tímto:
„5. S výjimkou článku 3, čl. 4 odst. 1 a čl. 4 odst. 2 písm. a) se toto nařízení nevztahuje na druhy uvedené v příloze IV.“
b)
Odstavec 7 se nahrazuje tímto:
„7. Kapitoly III až VI se nepoužijí na přesun cizích nebo místně se nevyskytujících druhů, které se mají chovat v uzavřených zařízeních akvakultury, za předpokladu, že se přeprava provádí za podmínek zamezujících úniku těchto druhů a necílových druhů.
Členské státy vypracují seznam uzavřených zařízení akvakultury, která se vyskytují na jejich území a jež jsou v souladu s definicí obsaženou v čl. 3 odst. 3, a tento seznam budou pravidelně aktualizovat. Do 25. října 2011 se tento seznam zveřejní na internetových stránkách vytvořených v souladu s čl. 4 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 535/2008 (5), kterým se stanoví prováděcí pravidla k tomuto nařízení.
3)
Článek 3 se mění takto:
a)
Bod 3) se nahrazuje tímto:
„3)
„uzavřeným zařízením akvakultury“ zařízení na pevnině:
a)
v němž:
i)
se akvakultura provozuje ve vodním prostředí, ve kterém je zajištěno proudění vody, a
ii)
voda se žádným způsobem nevypouští do otevřených vod, aniž by před tím byla přecezena a filtrována či perkolována a upravena tak, aby se zamezilo vypouštění pevného odpadu do vodního prostředí a úniku chovaných druhů a necílových druhů ze zařízení, které by mohly přežívat a následně se rozmnožovat,
b)
a v němž:
i)
se zamezuje ztrátám chovaných kusů nebo necílových druhů a jiného biologického materiálu včetně patogenů způsobeným faktory, jako jsou dravci (například ptáci) či povodně (například zařízení musí být umístěno v bezpečné vzdálenosti od otevřených vod na základě řádného posouzení příslušnými orgány),
ii)
rozumným způsobem se zamezuje ztrátám chovaných kusů nebo necílových druhů a jiného biologického materiálu včetně patogenů v důsledku krádeže a vandalismu a
iii)
zajišťuje se náležité odstraňování uhynulých organismů.“
b)
Bod 16) se nahrazuje tímto:
„16)
„rutinním přesunem“ přesun vodních organismů ze zdroje, u něhož existuje nízké riziko přemístění necílových druhů a který v důsledku vlastností vodních organismů nebo používané akvakulturní metody nemá žádné nepříznivé ekologické účinky;“.
4)
V článku 4 se stávající odstavec označuje jako odstavec 1 a doplňuje se odstavec, který zní:
„2. Příslušné orgány v členských státech sledují činnosti v oblasti akvakultury a dohlížejí na ně tak, aby bylo zajištěno, že:
a)
uzavřená zařízení akvakultury splňují požadavky stanovené v čl. 3 odst. 3 a
b)
přeprava z nebo do uzavřených zařízení akvakultury probíhá za podmínek, které zabraňují úniku cizích nebo necílových druhů.“
5)
Článek 14 se nahrazuje tímto:
„Článek 14
Vypuštění do zařízení akvakultury v případě rutinních vysazení
Nerozhodne-li ve výjimečných případech příslušný orgán jinak na základě konkrétních informací poskytnutých poradním výborem, vypuštění vodních organismů do zařízení akvakultury se v případě rutinních vysazení povoluje bez karantény nebo zkušebního vypuštění. Přesun z uzavřeného zařízení akvakultury do otevřeného zařízení akvakultury se považuje za rutinní nebo nerutinní přesun podle článků 6 a 7.“
6)
Článek 24 se nahrazuje tímto:
„Článek 24
Změny příloh a prováděcích pravidel
1. Komise může prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 24a a za podmínek stanovených v článcích 24b a 24c:
a)
měnit přílohy I, II, III tohoto nařízení s cílem přizpůsobit je technickému a vědeckému pokroku;
b)
přijímat specifikace týkající se podmínek nezbytných pro doplnění druhů do přílohy IV, jak je stanoveno v odstavci 3, a
c)
doplnit do přílohy IV nové druhy, pokud jsou splněny podmínky uvedené v odstavci 3 a jejich bližší specifikace.
2. Při přijímání aktů v přenesené pravomoci, jak je stanoveno v odstavci 1, jedná Komise v souladu s tímto nařízením.
3. Pokud jde o druh vodního organismu, který se má doplnit do přílohy IV, musí se jednat o takový vodní organismus, který je v akvakultuře v některých částech Unie využíván již dlouhou dobu (s ohledem na jeho životní cyklus) bez nepříznivých účinků, a vysazení a přemístění musí být proveditelné bez současného přesunu potenciálně škodlivých necílových druhů.
4. Členské státy mohou požádat Komisi o doplnění druhu do přílohy IV. Členské státy mohou v zájmu doplnění druhu do přílohy IV poskytnout vědecké údaje s cílem prokázat splnění příslušných kritérií. Komise rozhodne o přípustnosti žádosti do pěti měsíců po jejím obdržení, přičemž se nezapočítává doba, v níž členský stát poskytuje doplňující informace, pokud si je Komise vyžádá.
5. Dotčené členské státy mohou, pokud jde o jejich nejvzdálenější regiony uvedené v článku 349 Smlouvy o fungování Evropské unie, navrhnout doplnění druhů v samostatné části přílohy IV.
6. Komise může přijmout prováděcí pravidla k odstavcům 4 a 5, zejména pokud jde o formát, obsah a podrobnosti žádostí členských států o přidání druhu jakož i o informace, které slouží jako podklady těchto žádostí, a to v souladu s postupem stanoveným v čl. 30 odst. 2 nařízení (ES) č. 2371/2002.“
7)
Vkládají se následující články:
„Článek 24a
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v článku 24 je svěřena Komisi na dobu pěti let od 24. dubna 2011. Komise předloží zprávu o přenesené pravomoci nejpozději šest měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhé období, pokud jej Evropský parlament nebo Rada nezruší v souladu s článkem 24b.
2. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
3. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je Komisi svěřena za podmínek stanovených v článcích 24b a 24c.
Článek 24b
Zrušení přenesení pravomoci
1. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 24 kdykoli zrušit.
2. Orgán, který zahájil vnitřní postup s cílem rozhodnout, zda zrušit přenesení pravomoci, uvědomí v přiměřené lhůtě před přijetím konečného rozhodnutí druhý orgán a Komisi a uvede pravomoci, jejichž přenesení by mohlo být zrušeno, a možné důvody tohoto zrušení.
3. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určených. Rozhodnutí nabývá účinku okamžitě nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci. Bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 24c
Námitky proti aktům v přenesené pravomoci
1. Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne oznámení.
Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
2. Pokud Evropský parlament ani Rada ve lhůtě uvedené v odstavci 1 námitky proti aktu v přenesené pravomoci nevysloví, zveřejní se akt v Úředním věstníku Evropské unie a vstupuje v platnost dnem v něm stanoveným.
Akt v přenesené pravomoci může být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupit v platnost před uplynutím této lhůty, pokud Evropský parlament i Rada Komisi informovaly o svém úmyslu námitky nevyslovit.
3. Akt v přenesené pravomoci nevstoupí v platnost, pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada ve lhůtě uvedené v odstavci 1 vysloví námitky. Orgán, který vyslovuje námitky proti aktu v přenesené pravomoci, je odůvodní.“
8)
Příloha I se mění takto:
a)
Znění prvního odstavce se nahrazuje tímto:
„Pokud je to možné, mají být informace podloženy odkazy na odbornou literaturu a záznamy z osobní komunikace s vědeckými autoritami a odborníky na rybolov.“
b)
Oddíl D („Interakce s původními druhy“) se mění takto:
i)
bod 1 se nahrazuje tímto:
„1.
Jaké jsou možnosti přežití a usídlení se vysazeného organismu, pokud unikne?“,
ii)
bod 6 se nahrazuje tímto:
„6.
Budou vysazené organismy schopny přežít a úspěšně se množit v navrhované oblasti vysazení nebo bude nutné každoročně obnovovat chov?“.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 9. března 2011.
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 304/2011
(2011. gada 9. marts),
ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 708/2007 par svešzemju un vietējā areālā nesastopamu sugu izmantošanu akvakultūrā
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumus (1),
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),
tā kā:
(1)
Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 708/2007 (3) ir izveidota sistēma, ar ko reglamentē akvakultūras praksi attiecībā uz svešzemju sugām un vietējā areālā nesastopamām sugām, lai izvērtētu un pēc iespējas samazinātu minēto sugu un ar tām saistītu sugu, kas nav mērķsugas, iespējamu ietekmi uz ūdens dzīvotnēm. Tajā noteikts, ka uz ieviešanām un pārvietošanām, ko veic, lai sugas izmantotu slēgtās akvakultūras platībās, nākotnē var neattiecināt minētās regulas III nodaļā paredzēto prasību par atļauju, balstoties uz jaunu zinātnisku informāciju un konsultācijām.
(2)
Kopienas finansētajā saskaņotajā rīcībā ar nosaukumu “Akvakultūrā esošu svešzemju sugu ietekme uz vidi” (IMPASSE) ir izstrādāta jauna darba definīcija “slēgtām akvakultūras platībām”. Apdraudējumu, ko svešzemju un vietējā areālā nesastopamas sugas rada platībām saskaņā ar minēto definīciju, var samazināt līdz pieņemamam līmenim, ja pārvešanas laikā pievērstu vērību audzējamo organismu un organismu, kas nepieder pie mērķsugas, iespējām izkļūt un ja saņēmēja platībā piemērotu precīzi formulētus protokolus. Prasība par atļauju nebūtu jāattiecina uz ieviešanām un pārvietošanām, ko veic, lai sugas izmantotu slēgtās akvakultūras platībās, tikai tad, ja tiek ievēroti minētie nosacījumi.
(3)
Tādēļ ir jāgroza “slēgtas akvakultūras platības” definīcija Regulā (EK) Nr. 708/2007, to papildinot ar īpašām iezīmēm, lai garantētu minēto platību bioloģisko drošību.
(4)
Dalībvalstīm būtu jāsagatavo saraksts, kurā iekļaujamas to teritorijā esošās slēgtās akvakultūras platības. Pārredzamības labad minētais saraksts būtu jāpublicē un regulāri jāatjaunina tīmekļa vietnē, kas izveidota saskaņā ar Komisijas 2008. gada 13. jūnija Regulu (EK) Nr. 535/2008 (2008. gada 13. jūnijs), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 708/2007 par svešzemju un vietējā areālā nesastopamu sugu izmantošanu akvakultūrā (4).
(5)
Veicot šos grozījumus, Regulā (EK) Nr. 708/2007 jāveic daži citi pielāgojumi, jo īpaši definīcijā “parasta transportēšana”, un I pielikumā jāsvītro atsauces uz “slēgtām akvakultūras platībām”.
(6)
Komisija būtu jāpilnvaro saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 290. pantu pieņemt deleģētus aktus, lai I, II un III pielikumu pielāgotu tehnikas un zinātnes attīstībai, lai grozītu IV pielikumu, tajā iekļaujot papildu sugas, un precizētu nosacījumus IV pielikuma papildināšanai ar sugām. Īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, atbilstīgi apspriestos, tostarp ekspertu līmenī.
(7)
Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi Komisijai būtu jānosaka, pieņemot īstenošanas aktus saskaņā ar LESD 291. pantu.
(8)
Pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā 2009. gada 1. decembrī termins “Kopiena”, kas lietots Regulas (EK) Nr. 708/2007 normatīvajā daļā, būtu jāmaina.
(9)
Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 708/2007,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Regulu (EK) Nr. 708/2007 groza šādi.
1.
Regulas 2. panta 1. punktā, 13. panta virsrakstā, 15. panta 2. punktā un 19. panta virsrakstā lietvārdu “Kopiena” vai atbilstīgu apzīmētāju aizstāj ar lietvārdu “Savienība” vai atbilstīgu apzīmētāju un veic jebkurus no šīs aizstāšanas izrietošus gramatiskus pielāgojumus.
2.
Regulas 2. pantu groza šādi:
a)
panta 5. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu teikumu:
“5. Šo regulu, izņemot tās 3. pantu, 4. panta 1. punktu un 4. panta 2. punkta a) apakšpunktu, nepiemēro IV pielikumā minētajām sugām.”;
b)
panta 7. punktu aizstāj ar šādu punktu:
“7. Regulas III-VI nodaļa neattiecas uz tādu svešzemju vai vietējā areālā nesastopamu sugu transportēšanu, kas jātur slēgtās akvakultūras platībās, ja pārvešanu veic apstākļos, kas novērš minēto sugu un sugu, kas nav mērķsuga, izkļūšanu.
Dalībvalstis izstrādā sarakstu, kurā iekļauj savā teritorijā esošās slēgtās akvakultūras platības, kas atbilst 3. panta 3. punktā ietvertajai definīcijai, un šo sarakstu regulāri atjaunina. Līdz 2011. gada 25. oktobrim sarakstu publicē tīmekļa vietnē, kas izveidota saskaņā ar 4. panta 2. punktu Komisijas Regulā (EK) Nr. 535/2008 (5), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, lai īstenotu šo regulu.
3.
Regulas 3. pantu groza šādi:
a)
panta 3) punktu aizstāj ar šādu punktu:
“3)
“slēgta akvakultūras platība” ir sauszemes platība:
a)
kurā:
i)
akvakultūru veic tādā ūdens vidē, kur notiek ūdens recirkulācija; un
ii)
notekūdeņi nekādā veidā nenonāk atklātos ūdeņos, pirms tie nav sijāti un filtrēti vai perkolēti un apstrādāti tā, lai novērstu cieto atkritumu izvadīšanu ūdens vidē un tādu audzēto sugu vai sugu, kas nav mērķsugas, izkļūšanu no platības, kas varētu izdzīvot un pēc tam vairoties;
b)
un kurā:
i)
ir novērsts audzēto īpatņu vai sugu, kas nav mērķsugas, un cita bioloģiskā materiāla, tostarp patogēnu, zudums tādu faktoru dēļ kā plēsoņi (piem., putni) un plūdi (piem., platībai saskaņā ar kompetento iestāžu veiktu pienācīgu novērtējumu ir jāatrodas drošā attālumā no atklātiem ūdeņiem);
ii)
ar piemērotiem līdzekļiem ir novērsts audzēto īpatņu vai sugu, kas nav mērķsugas, un cita bioloģiskā materiāla, tostarp patogēnu, zudums zādzības vai vandālisma dēļ; un
iii)
ir nodrošināta mirušo organismu atbilstīga iznīcināšana;”;
b)
panta 16) punktu aizstāj ar šādu punktu:
“16)
“parasta transportēšana” ir no izejmateriāla avota veikta ūdens organismu transportēšana, kas rada mazu iespējamību, ka var būt pārvietotas sugas, kas nav mērķsugas un kuras, ņemot vērā to ūdens organismu īpašības un/vai akvakultūras metodi, ko paredzēts izmantot, nerada nelabvēlīgu ekoloģisku ietekmi;”.
4.
Regulas 4. pantā esošo punktu numurē kā “1.” un pievieno šādu punktu:
“2. Kompetentās iestādes dalībvalstīs pārrauga un uzrauga akvakultūras darbības, lai nodrošinātu to, ka:
a)
slēgtas akvakultūras platības atbilst 3. panta 3) punktā noteiktajām prasībām; un
b)
pārvešana uz slēgtām akvakultūras platībām vai no tām notiek apstākļos, kuros ir novērsta svešzemju sugu vai sugu, kas nav mērķsugas, izkļūšana.”
5.
Regulas 14. pantu aizstāj ar šādu pantu:
“14. pants
Izlaišana akvakultūras platībās parastas ieviešanas gadījumā
Parastas ieviešanas gadījumā ūdens organismu izlaišana akvakultūras platībās ir atļauta bez karantīnas vai izmēģinājuma izlaišanas, ja vien - ārkārtas gadījumā - kompetentā iestāde nenolemj citādi, pamatojoties uz īpašu padomdevējas komitejas ieteikumu. Transportēšanu no slēgtas akvakultūras platības uz atklātu akvakultūras platību uzskata par parastu vai īpašu transportēšanu atbilstīgi 6. un 7. pantam.”
6.
Regulas 24. pantu aizstāj ar šādu pantu:
“24. pants
Pielikumu grozīšana un sīki izstrādāti noteikumi
1. Komisija, pieņemot deleģētos aktus saskaņā ar 24.a pantu un ievērojot 24.b un 24.c panta nosacījumus, var:
a)
grozīt šīs regulas I, II un III pielikumu, lai tos pielāgotu tehnikas un zinātnes attīstībai;
b)
precizēt vajadzīgos nosacījumus, lai IV pielikumu papildinātu ar attiecīgu sugu, kā minēts 3. punktā; un
c)
papildināt IV pielikumu ar attiecīgu sugu, ja ir ievēroti 3. punkta nosacījumi un to turpmākie precizējumi.
2. Pieņemot 1. punktā minētos deleģētos aktus, Komisija rīkojas saskaņā ar šo regulu.
3. Lai IV pielikumu papildinātu ar attiecīgu tā sugu, ūdens organismam konkrētās Savienības daļās ir jābūt izmantotam akvakultūrā ilgu laiku (atsaucoties uz tā dzīves ciklu) bez nelabvēlīgas ietekmes un ir jābūt iespējai tā ieviešanu un pārvietošanu veikt bez nejaušas iespējami kaitīgu sugu, kas nav mērķsugas, transportēšanas.
4. Dalībvalstis var lūgt Komisiju IV pielikumu papildināt ar attiecīgu sugu. Dalībvalstis var sniegt zinātniskus datus, lai pierādītu atbilstību attiecīgajiem kritērijiem par IV pielikuma papildināšanu ar attiecīgu sugu. Komisija pieņem lēmumu par lūguma atbilstību piecos mēnešos pēc tā saņemšanas - izņemot laiku, kas atvēlēts dalībvalstij, lai tā sniegtu papildinformāciju, ja Komisija to lūdz.
5. Attiecīgās dalībvalstis saistībā ar saviem attālākajiem reģioniem, kas minēti Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. pantā, var ierosināt iekļaut attiecīgu sugu IV pielikuma atsevišķā daļā.
6. Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā minēto procedūru var noteikt sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot 4. un 5. punktu, un jo īpaši nosakot formu, saturu un konkrētas norādes attiecībā uz dalībvalstu lūgumiem par saraksta papildināšanu ar attiecīgu sugu, kā arī informāciju, kas jāsniedz šādu lūgumu pamatošanai.”
7.
Regulā iekļauj šādus pantus:
“24.a pants
Deleģējuma īstenošana
1. Pilnvaras pieņemt 24. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no 2011. gada 24. aprīļa. Komisija sagatavo ziņojumu par deleģētajām pilnvarām vēlākais sešus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģējums tiek automātiski pagarināts par tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome to neatsauc saskaņā ar 24.b pantu.
2. Tiklīdz tā pieņem deleģēto aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.
3. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai tiek piešķirtas, ievērojot 24.b un 24.c pantā izklāstītos nosacījumus.
24.b pants
Deleģējuma atsaukšana
1. Eiropas Parlaments vai Padome var jebkurā laikā atsaukt 24. pantā minēto pilnvaru deleģējumu.
2. Iestāde, kura ir uzsākusi iekšējo procedūru, lai pieņemtu lēmumu par to, vai atsaukt pilnvaru deleģējumu, cenšas laikus pirms galīgā lēmuma pieņemšanas informēt otru iestādi un Komisiju, norādot, kuras deleģētās pilnvaras varētu tikt atsauktas, kā arī atsaukšanas iespējamos iemeslus.
3. Ar atsaukšanas lēmumu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģējumu. Lēmums stājas spēkā nekavējoties vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. Lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
24.c pants
Iebildumi pret deleģētiem aktiem
1. Eiropas Parlaments un Padome var izteikt iebildumus pret deleģēto aktu divos mēnešos no tā paziņošanas dienas.
Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas minēto laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.
2. Ja pēc 1. punktā minētā laikposma beigām ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus pret deleģēto aktu, to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un tas stājas spēkā dienā, kas tajā noteikta.
Deleģēto aktu var publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tas var stāties spēkā pirms minētā laikposma beigām, ja gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus.
3. Ja Eiropas Parlaments vai Padome izsaka iebildumus pret deleģēto aktu 1. punktā minētajā laikposmā, tas nestājas spēkā. Iestāde, kas izsaka iebildumus pret deleģēto aktu, iebildumus pamato.”
8.
Regulas I pielikumu groza šādi:
a)
pielikuma pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:
“Pieteikumā pēc iespējas ir jāiekļauj atsauces uz zinātnisko literatūru un norādes uz personisku saziņu ar zinātniskajām iestādēm un zivsaimniecības ekspertiem.”;
b)
pielikuma D iedaļu (“Mijiedarbība ar vietējām sugām”) groza šādi:
i)
iedaļas 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
“1.
Kādas ir ieviestā organisma izdzīvošanas un iedzīvošanās iespējas aizbēgšanas gadījumā?”;
ii)
iedaļas 6. punktu aizstāj ar šādu punktu:
“6.
Vai ieviestie organismi izdzīvos un veiksmīgi vairosies ierosinātajā plānotajā ieviešanas teritorijā, vai arī katru gadu būs jāievieš jauni krājumi?”.
2. pants
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Strasbūrā, 2011. gada 9. martā