PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 398/2012
ze dne 7. května 2012,
kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 492/2010 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího mimo jiné z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen „základní nařízení“) (1), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise (dále jen „Komise“) předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 435/2004 (2) Rada v návaznosti na antidumpingové šetření uložila konečné antidumpingové clo na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) a Indonésie (dále jen „původní šetření“). Na základě přezkumu před pozbytím platnosti uložila Rada prováděcím nařízením (EU) č. 492/2010 (3) konečné antidumpingové clo na dalších pět let. Opatření byla nastavena na úroveň odpovídající úrovni dumpingu a mají podobu zvláštního antidumpingového cla. Sazba cla pro ČLR se pohybuje mezi 0 a 0,11 EUR za kilogram pro jmenovitě uvedené čínské výrobce a zbytková sazba cla uloženého na dovoz od ostatních výrobců činí 0,26 EUR za kilogram (dále jen „stávající cla“).
1.2 Žádost o přezkum
(2)
Žádost o částečný prozatímní přezkum (dále jen „tento přezkum“) podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení podala společnost Productos Aditivos S. A., jediný výrobce cyklamátu sodného v Unii a žadatel v původním šetření (dále jen „žadatel“). Žádost se týkala pouze dumpingu a společnosti Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co., Ltd. (dále jen „GT Enterprise“ nebo „dotčená společnost“), která je členem skupiny Rainbow Rich (dále jen „dotčená skupina společností“ nebo „skupina Rainbow“) a zároveň je jedním z čínských výrobců jmenovitě uvedených v původním šetření. Antidumpingové clo uplatňované na dovoz výrobků vyráběných GT Enterprise je 0,11 EUR za kilogram a clo uplatňované na dovoz od ostatních výrobních společností z dotčené skupiny společností je 0,26 EUR za kilogram (tj. sazba zbytkového cla).
(3)
Žadatel poskytl důkazy prima facie, že stávající opatření již nejsou dostatečná k vyrovnání účinku dumpingu, který působí újmu.
1.3 Zahájení částečného prozatímního přezkumu
(4)
Po konzultaci s poradním výborem Komise dospěla k závěru, že žádost obsahuje dostatečné důkazy prima facie odůvodňující zahájení částečného prozatímního přezkumu, a zveřejněním oznámení o zahájení v Úředním věstníku Evropské unie (4) dne 17. února 2011 zahájila v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení částečný prozatímní přezkum omezený na zkoumání dumpingu ve vztahu ke GT Enterprise.
1.4 Dotčený výrobek a obdobný výrobek
(5)
Výrobkem, který je předmětem přezkumného šetření, je cyklamát sodný pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN ex 2929 90 00.
(6)
Stejně jako v předcházejících šetřeních se i v tomto šetření ukázalo, že dotčený výrobek vyráběný v ČLR a prodávaný do Unie je totožný, pokud jde o fyzikální a chemické vlastnosti a způsoby použití, s výrobkem vyráběným a prodávaným na domácím trhu v Indonésii, která v tomto přezkumu sloužila jako srovnatelná země. Byl proto učiněn závěr, že výrobky prodávané na domácím trhu v Indonésii a výrobky prodávané dotčenou skupinou společností na trhu Unie jsou obdobnými výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
1.5 Dotčené strany
(7)
Komise o zahájení tohoto přezkumu oficiálně informovala žadatele, dotčenou společnost a zástupce dotčené země. Vzhledem k tomu, že se o Indonésii uvažovalo jako o možné srovnatelné zemi, informovala o zahájení řízení také výrobce v Indonésii.
(8)
Zúčastněné strany dostaly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(9)
S cílem získat informace, které pro své šetření považuje za nezbytné, zaslala Komise dotazník dotčené společnosti a ve lhůtě stanovené k tomuto účelu obdržela odpovědi od pěti společností ze skupiny Rainbow. (Jelikož se skupina Rainbow v současnosti skládá ze dvou výrobních společností (jednou z nich je GT Enterprise), jednoho dodavatele surovin, jedné společnosti, jejíž činnost dříve souvisela s dotčeným výrobkem, která je v současnosti nečinná, a z obchodníka v Hongkongu, zahrnoval přezkum činnosti celé skupiny.) Komise zaslala dotazníky rovněž výrobcům v Indonésii. Jeden indonéský výrobce byl ochoten v tomto přezkumu poskytnout informace a částečně vyplnil dotazník.
(10)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro analýzu zacházení jako v tržním hospodářství a individuálního zacházení a pro stanovení dumpingu. Komise provedla inspekce na místě v prostorách následujících členů dotčené skupiny společností:
-
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Šen-čen, ČLR, (GT Enterprise),
-
Jintian Industrial (Nanjing) Co. Ltd., Nanking, ČLR,
-
Golden Time Chemical (Jiangsu) Co. Ltd., Ťiang-su, ČLR,
-
Jintian Industrial (Nanjing) Co. Ltd., Nanking, ČLR,
-
Rainbow Rich Ltd., Hongkong.
1.6 Období přezkumného šetření
(11)
Šetření dumpingu se týkalo období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“).
2. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
2.1 Zacházení jako v tržním hospodářství
(12)
V antidumpingovém šetření týkajícím se dovozu pocházejícího z ČLR se běžná hodnota určuje v souladu s čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Stručně a pouze pro objasnění jsou níže v souhrnné formě uvedena kritéria obsažená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, jejichž splnění musí žadatelské společnosti prokázat:
-
obchodní rozhodnutí a rozhodnutí o nákladech reagují na tržní signály, bez zásadních zásahů státu a náklady nejdůležitějších vstupů se zakládají na tržní hodnotě,
-
účetnictví prochází nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy a je používáno ve všech oblastech,
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zajišťují právní jistotu a stabilitu,
-
měnové převody se provádějí podle tržních směnných kurzů.
(13)
Dotčená skupina společností požádala o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a předložila formuláře žádosti za čtyři výrobce v Čínské lidové republice. Komise si vyžádala a v prostorách společností ověřila všechny údaje uvedené v žádostech společností a považované za nezbytné.
(14)
Tento přezkum ukázal, že se situace dotčené společnosti od původního šetření změnila. Bylo zjištěno, že GT Enterprise již nesplňuje všechna kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství. Kromě toho v porovnání s původním šetřením došlo k rozšíření a restrukturalizaci skupiny Rainbow. Ani ostatní společnosti z dané skupiny, které předložily formuláře žádosti, nebyly schopny prokázat, že splňují všechna kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství.
(15)
Pokud jde o první kritérium týkající se obchodních rozhodnutí a zasahování státu, bylo zjištěno, že v jedné společnosti z dané skupiny má místní vláda pravomoc zasahovat do přijímání a propouštění zaměstnanců. Kromě toho je místní vláda významným akcionářem společnosti vyrábějící suroviny. Náznaky zásadních zásahů státu byly zjištěny při dodávkách surovin společnosti (elektřina a voda) a při dodávkách, které společnost činila svým společnostem ve spojení, u nákladů na pracovní síly a při chodu a rozhodování této společnosti. Stát jako akcionář například zajišťoval externí pracovníky pro společnost vyrábějící suroviny za podmínek, které společnost nebyla schopna upřesnit. Společnost navíc nepřetržitě vykazuje ztrátu, protože svým společnostem ve spojení prodává suroviny za neobvykle nízké ceny a bez jakékoli další kompenzace, např. formou rozdělení zisku. Prostřednictvím řady takových ztrát státem řízený výrobce surovin ovlivňoval rozhodnutí společností ve spojení týkající se nákupu surovin pro výrobu cyklamátu sodného. Navíc bylo možné zjistit zasahování a ovlivňování ze strany místní vládní agentury při finančních a investičních rozhodnutích jiné společnosti v rámci skupiny.
(16)
Pokud jde o druhé kritérium týkající se účetnictví, šetření ukázalo, že účetní záznamy všech členů dotčené skupiny společností nebyly v souladu s mezinárodními účetními standardy, protože bylo zjištěno mnoho zásadních účetních nedostatků a chyb, o kterých auditoři nepodali zprávy.
(17)
Pokud jde o třetí kritérium, bylo zjištěno, že zkreslení bylo způsobeno bývalým systémem netržního hospodářství, neboť jedné společnosti ze skupiny byly zdarma poskytnuty investice do infrastruktury. Stejná společnost těžila z příznivých podmínek pronájmu pozemku, který využívá. Ostatní společnosti ve skupině nebyly schopny prokázat, že svá práva na užívání pozemků získaly za úplatu a/nebo že by úplata odpovídala tržní hodnotě. Jedna společnost navíc nebyla schopna prokázat, že určitá aktiva, která na ni byla převedena, byla získána za finanční úplatu nebo za ceny odpovídající tržní hodnotě.
(18)
V případě čtvrtého a pátého kritéria bylo zjištěno, že společnosti splnily tato kritéria, protože se na ně vztahovaly právní předpisy o úpadku a o vlastnictví, které zaručovaly stabilitu a právní jistotu. Převody měn se prováděly s použitím oficiálního směnného kurzu stanoveného Bank of China anebo se od něj odvíjely.
(19)
Dotčená skupina společností a žadatel dostali příležitost se k výše uvedeným zjištěním vyjádřit. Žadatel neměl žádné připomínky, ale dotčená skupina společností vznesla námitky z několika důvodů. Některé tyto připomínky byly zopakovány po poskytnutí konečných informací o skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo navrženo uložit konečná opatření. Nejdůležitější obdržené připomínky jsou popsány níže v odůvodnění.
(20)
Skupina Rainbow především uvedla, že Komise nezákonně uložila povinnost opět žádat o zacházení jako v tržním hospodářství, neboť skupině bylo uvedené zacházení přiznáno v původním šetření a v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, a že tudíž byla porušena zákonná povinnost použít při přezkumu stejnou metodiku jako v původním šetření. Argumentovala, že Komise neprokázala, že změna v situaci této společnosti je rázu, který opravňuje k použití jiné metodiky než v původním šetření. Podle žadatele existovala řada problémů, které Komise zjistila, již během původního šetření, a proto se nová zjištění Komise netýkají nových okolností, ale představují jen odlišný výklad týchž okolností.
(21)
Je třeba poznamenat, že v rozporu s tvrzením žadatele byla jak při původním šetření, tak v tomto přezkumu použita stejná metodika a že při přezkumu byla řádně zohledněna skutečnost, že od původního šetření se některé okolnosti změnily. I kdyby tvrzení žadatele v případě určitých skutečností, které opravdu zůstaly stejné během původního i stávajícího šetření, konkrétně pokud jde o dohodu o právu na užívání pozemku GT Enterprise, bylo správné, je třeba upozornit na následující. V tomto přezkumu byly dodatečně zjištěny další skutečnosti, které GT Enterprise neuvedla při původním šetření, i když v té době už existovaly, jako oprávnění místní vlády schvalovat přijímání a propouštění zaměstnanců. Pokud jde o druhé kritérium, okolnosti, ve kterých působí tato společnost, se oproti původnímu šetření rovněž změnily. Je to dáno tím, že ve stávajícím šetření bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření neměla GT Enterprise přehledný soubor účetních záznamů, které by byly nezávisle prověřeny auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy a které by byly používány pro všechny účely.
(22)
Žadatel později vysvětlil, že má za to, že informace, na základě kterých je místní vláda oprávněna schvalovat přijímání a propouštění zaměstnanců, sdělil poskytnutím stejných stanov v původním šetření i v tomto přezkumu. Překlady tohoto dokumentu, které žadatel předložil jak v rámci původního, tak stávajícího šetření, však nebyly úplné, neboť neuváděly pravomoci svěřené na základě stanov místní vládě.
(23)
Skupina Rainbow dále tvrdila, že status tržního hospodářství byl zaveden pro země, kde dochází ke transformaci hospodářství, tj. země přecházející z původního netržního hospodářství na hospodářství tržní. Bylo by proto nelogické požadovat, aby společnost, které již uvedené zacházení bylo dříve přiznáno, v rámci prozatímního přezkumu opět předložila dostatečné důkazy, že podmínky pro toto zacházení nadále splňuje. V této souvislosti je třeba poznamenat, že základní nařízení neobsahuje žádné ustanovení, které by takový výklad umožňovalo a které by v přezkumu zahájeném podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení bránilo použít čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Toto tvrzení je proto třeba zamítnout.
(24)
Skupina Rainbow se též dovolávala procedurálního požadavku uvedeného v čl. 2 odst. 7 písm. c), podle kterého má být rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství přijato do tří měsíců od zahájení šetření. Sama skupina Rainbow uznává, že nedodržení této lhůty není samo o sobě dostatečným důvodem pro zpochybnění výsledků šetření, ale zdůrazňuje, že útvary Komise měly k dispozici všechny informace potřebné k výpočtu dumpingového rozpětí již v době, kdy byla zveřejněna zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Ve své argumentaci však skupina Rainbow opomíjí skutečnost, že i když si Komise z důvodu administrativní efektivity opravdu vyžádala a ověřila ve stejný okamžik všechny potřebné informace od dotčené skupiny společností, neměla k dispozici informace o srovnatelné zemi, které by umožnily stanovit dumpingové rozpětí v případě zamítnutí zacházení jako v tržním hospodářství. Ve skutečnosti měla Komise informace o běžné hodnotě ve srovnatelné zemi k dispozici až poté, co byla skupině Rainbow sdělena zjištění ohledně zacházení jako v tržním hospodářství. Časový rozvrh tedy nemohl mít na obsah rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství žádný vliv. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se toto tvrzení zamítá jako neodůvodněné.
(25)
Pokud jde o první kritérium, byla vznesena všeobecná připomínka, že teoretická možnost zasahování státu nebo státní kontroly sama o sobě neznamená, že dochází k zásadnímu zásahu státu ve smyslu čl. 2 odst. 7 písm. c). Skupina Rainbow opakovaně cituje rozhodnutí Soudu prvního stupně (5) s cílem prokázat, že státní kontrola neznamená zásadní zásah státu, protože to by „vedlo k vyloučení toho, aby společnosti kontrolované státem mohly využít STH, a to nezávisle na konkrétních skutkových, právních a hospodářských podmínkách, ve kterých působí“. Skupina Rainbow rovněž tvrdí, že vyžadovat od žadatelů o zacházení jako v tržním hospodářství, aby prokázali, že stát nemá žádnou možnost zasahovat do obchodních rozhodnutí, představuje nepřiměřené důkazní břemeno. Dále tvrdí, že za účelem prokázání, že první kritérium nebylo splněno, by zásah státu musel vést k tomu, že by rozhodování společnosti nebylo slučitelné s tržními faktory.
(26)
V rozporu s uvedenými tvrzeními skupiny Rainbow bylo ve stávajícím šetření zjištěno konkrétní a zásadní zasahování státu do chodu několika společností v dotčené skupině. V případě společnosti z této skupiny, ve které bylo přijímání a propouštění zaměstnanců podmíněno souhlasem místní vlády, jde o vlastní pravidla vnitřního chodu společnosti, tj. její stanovy, ve kterých je jasně stanoveno oprávnění státu zasahovat do jejích provozních rozhodnutí. V případě další společnosti z této skupiny bylo zjištěno, že stát měl na společnost vliv způsobem, který nebyl slučitelný s tržními faktory. Za prvé, většina kapitálu této společnosti pocházela od státu, aniž by se tato skutečnost odrazila v jeho vlastnickém podílu na společnosti. Za druhé, provoz společnosti byl vždy ztrátový, což bylo většinou na újmu státu vzhledem ke kapitálu, který investoval. Za třetí, samotný stát byl neustále ve ztrátě, protože poskytoval společnosti ze skupiny vstupy jako např. vodu a elektřinu za nižší ceny, než je jejich tržní hodnota, a bez řádného potvrzení platby.
(27)
Pokud jde o závěr o zasahovaní státu do finančních a investičních rozhodnutí dalšího člena dotčené skupiny společností, bylo předloženo tvrzení, že věcná zjištění Komise o úvěru a jeho podmínkách nebyla správná. Důkazy, které však Komise shromáždila během ověřování, svědčí o tom, že společnost dostala od místní vládní agentury pokyn vzít si úvěr, který se nevztahoval na její hospodářskou činnost. Společnost to vysvětluje tak, že rozhodnutí o financování byla přijata jakožto laskavost této vládní agentuře a ne jakožto závazek, a danou transakcí společnost nepodstupovala žádné další riziko, protože by případně měla možnost požadovat kompenzaci tím, že by neplatila faktury za veřejné služby, které jí uvedená agentura vystavila. Důkazy shromážděné Komisí prokazují, že právo na využívání pozemků společnosti je v příslušné finanční transakci nepřímo používáno jako záruka; společnost tudíž podstupuje zásadní riziko. Právo na využívání pozemků bylo získáno přes stejnou vládní agenturu, o které společnost tvrdí, že jí pouze dělá laskavost. Tvrzení, že existuje možnost kompenzace tím, že by společnost neplatila za veřejné služby, svědčí o základním nepochopení základních účetních standardů (kompenzace) a odporuje dalšímu tvrzení společnosti, že vliv na finanční operace jako takový neznamená, že nebude ovlivněn požadavek čl. 2 odst. 7 písm. c), tedy že „společnosti rozhodují o ceně, nákladech a vstupech“. Navíc investiční rozhodnutí jsou jasně a významně ovlivněna vládní agenturou, jelikož v dohodě o právu na užívání pozemků společnosti jsou stanoveny zvláštní požadavky na společnost týkající se investic, které mají být provedeny, a tyto požadavky překračují místní právní předpisy v oblasti územního plánování, což je v rozporu s tím, co společnost tvrdí. Proto se tvrzení, že zasahování státu do financování a investičních rozhodnutí nepředstavuje vliv podle čl. 2 odst. 7 písm. c), zamítá.
(28)
Pokud jde o společnost ze skupiny, která vyrábí jednu ze surovin užívaných při výrobě cyklamátu sodného, bylo tvrzeno, že jakékoli nedostatky, pokud jde o rozhodování a finanční situaci společnosti, by měly velmi omezený dopad, jelikož surovina vyráběná touto společností představuje pouze přibližně 10 % výrobních nákladů cyklamátu sodného. Vzhledem k tomu, že Komise byla schopna spočítat rozdíl mezi ziskovou prodejní cenou a skutečnou prodejní cenou suroviny, zastává společnost názor, že by bylo vhodnější upravit ceny levné suroviny spíše než zamítnout žádost o zacházení jako v tržním hospodářství. Cílem posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství je však zjistit, zda výrobní náklady odpovídají tržním cenám a obchodní rozhodnutí reagují na tržní podmínky. Je třeba poznamenat, že čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení výslovně stanoví, že aby byly splněny podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství, musí náklady na nejdůležitější vstupy v zásadě odpovídat tržní hodnotě, a není v něm zmíněna možnost úpravy cen těchto nejdůležitějších vstupů. Proto je nutné uvedené tvrzení zamítnout.
(29)
Pokud jde o neobvykle nízké ceny placené za vodu a elektřinu a pracovní náklady, tvrzení společnosti, že se nejedná o důležité vstupy, protože představují pouze zhruba 14 % celkových výrobních nákladů suroviny, muselo být zamítnuto vzhledem k tomu, že tato nákladová položka je jak individuálně, tak kumulativně považována za dostatečně významnou, aby ovlivnila celkové náklady společnosti. V případě pracovních nákladů je rovněž třeba poznamenat, že nebylo možné plně ověřit tyto položky vzhledem k tomu, že společnost nebyla schopna poskytnout smlouvy nebo jinou dokumentaci. Proto nebylo možné zjistit, zda tyto náklady odrážejí tržní hodnoty.
(30)
Pokud jde o druhé kritérium, byla vznesena námitka, že Komise nebere v úvahu zásadu významnosti, podle které jsou opomenutí nebo chybná uvedení položek významná, pouze pokud by mohla ovlivnit ekonomická rozhodnutí, která uživatelé na základě účetních závěrek činí, a že tyto nevýznamné nedostatky není povinen oznamovat ani auditor.
(31)
V rozporu s tím, co skupina tvrdí, došlo v účetnictví společností k vážným nedostatkům týkajícím se základních účetních zásad (podrobnosti jsou uvedeny v dalším bodu). Za druhé, důvodem, proč jsou pro účely posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství vyžadovány jasné účetní závěrky, nejsou ekonomická rozhodnutí uživatele, nýbrž snaha zajistit, aby účetní závěrky poskytovaly věrný a poctivý obraz o příjmech, nákladech atd. Cílem šetření týkajícího se zacházení jako v tržním hospodářství je zjistit, zda jsou účty vedeny a kontrolovány v souladu s mezinárodními účetními standardy.
(32)
Skupina Rainbow napadla tvrzení, že její společnosti porušují prvky pravidel mezinárodních účetních standardů a účetní metody zmíněné v posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství, jako jsou akruální princip, zásada přesného zachycení transakcí a vzájemné započítávání, předpoklad trvání podniku, správné zařazení rozvahových položek, uznání ztrát, pouze transakce související s podnikáním a záznamy v rámci účtů, správné zařazení a odpisy výdajů, respektování mezinárodních účetních standardů a/nebo čínských všeobecně přijímaných účetních zásad o uznávání hodnoty a odpisů aktiv. Výše uvedená porušení mezinárodních účetních standardů byla zjištěna díky informacím poskytnutým skupinou v její žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství a všechny otázky byly předmětem inspekce v prostorách společností. Argumenty, které společnosti v souvislosti s těmito otázkami předložily po zveřejnění zjištění ohledně zacházení jako v tržním hospodářství, nebyly takové povahy, aby díky nim mohl být změněn závěr, že pokud jde o tyto otázky, společnosti druhé kritérium nesplnily.
(33)
Pokud jde o třetí kritérium, skupina Rainbow tvrdí, že bezplatné poskytování investic do infrastruktury jedné společnosti je běžný postup, ke kterému dochází i v tržním hospodářství za účelem přilákání investic, a že vliv tohoto subvencování na finanční situaci společnosti byl během období přezkumného šetření zanedbatelný. Skutečnost, že se společnost mohla vyhnout platbám za rozvoj infrastruktury a zároveň mít prospěch z velmi nízkých nájemních cen týchž pozemků, však v tržním hospodářství není běžnou situací. Naopak tato výhoda měla přímý dopad na finanční situaci výrobní společnosti a její schopnost přijímat rozhodnutí, která reagují na tržní podmínky.
(34)
Komise přijala argumenty žadatele týkající se práva k využívání pozemků GT Enterprise, jak je vysvětleno ve 21. bodě odůvodnění. Předložené argumenty týkající se práva na využívání pozemků jinými společnostmi však nebyly takové povahy, aby vyvrátily zjištění, jelikož společnost sama uznává, že v jednom případě neuhradila dohodnutou částku za své právo na využívání pozemků. V případě práva na využívání jiných pozemků skupina tvrdí, že ceny pozemků v tomto regionu prudce stoupaly, a proto je běžné, že byl pozemek několik let po pořízení oceněn výrazně vyšší hodnotou. Důkazy, které společnost poskytla, se však týkaly růstu cen u obytných nemovitostí v regionu, a jsou tedy irelevantní. Skupina Rainbow nakonec tvrdila, že přístup, kdy Komise požaduje objektivní důkaz, že společnost zaplatila cenu, která odráží tržní hodnotu, představuje nepřiměřené důkazní břemeno. V čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení je však výslovně uvedeno, že žádost o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství musí být „doložena dostačujícími důkazy o tom, že výrobce působí v podmínkách tržního hospodářství“. Toto tvrzení je proto třeba zamítnout.
(35)
Skupina Rainbow zpochybňuje zjištění týkající se převedení aktiv na jednu společnost bez finanční nebo jiné úplaty za ceny, které odpovídají tržním hodnotám na základě toho, že tato společnost ukončila v období přezkumného šetření výrobu. Společnost skutečně výrobu zastavila. Na domácím trhu nicméně stále prodávala své dříve vyrobené výrobky. V případě této společnosti tudíž muselo být posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství provedeno s cílem ujistit se, že neexistují výrazná zkreslení přenesená z předchozího systému netržního hospodářství, která by mohla mít vliv na ceny.
(36)
Má se tedy za to, že pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství GT Enterprise nesplnila první a druhé kritérium, společnost Jintian Industrial (Nanjing) Ltd. nesplnila druhé a třetí kritérium, společnost Golden Time Chemical (Jiangsu) Ltd. nesplnila první, druhé ani třetí kritérium a společnost Nanjing Jinzhang Industrial Ltd. nesplnila první, druhé ani třetí kritérium. Pokud jedna společnost ve spojení, která se zabývá výrobou a prodejem dotčeného výrobku, nemá nárok na přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, nelze zacházení jako v tržním hospodářství přiznat ani příslušné skupině společností ve spojení. Z toho vyplývá, že vzhledem k tomu, že všechny společnosti, které byly pro účely přiznání zacházení jako v tržním hospodářství posuzovány jednotlivě, nesplnily příslušné požadavky, má se za to, že skupině Rainbow nemůže být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. Za těchto okolností, po konzultaci s poradním výborem, nebylo dotčené skupině společností zacházení jako v tržním hospodářství přiznáno.
2.2 Individuální zacházení
(37)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné celostátně platné clo stanoví pro země spadající do působnosti tohoto článku s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení pro přiznání individuálního zacházení. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích,
-
měnové přepočty jsou prováděny podle tržních směnných kursů a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.
(38)
Oba vyvážející výrobci ve skupině, kteří během období přezkumného řízení vyváželi cyklamát sodný, požádali o individuální zacházení. Pro ostatní společnosti ve skupině Rainbow nebylo nutné provést posouzení individuálního zacházení vzhledem k tomu, že dotčený výrobek nevyvážejí. Na základě dostupných informací ověřených během inspekcí na místě bylo zjištěno, že tito dva vyvážející výrobci splňují požadavky stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, a individuální zacházení jim proto mohlo být přiznáno.
2.3 Dumping
2.3.1 Srovnatelná země
(39)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení je nutno u vyvážejících výrobců, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovit běžnou hodnotu na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty na trhu třetí země s tržním hospodářstvím (srovnatelná země).
(40)
V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla svůj záměr použít Indonésii (srovnatelnou zemi v původním šetření) jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(41)
K výběru srovnatelné země Komise neobdržela žádné připomínky.
(42)
Komise se snažila navázat spolupráci s výrobci v Indonésii. Dopisy a příslušné dotazníky byly zaslány všem známým společnostem. Z několika oslovených společností pouze jeden výrobce předložil informace nezbytné pro stanovení běžné hodnoty a souhlasil s částečnou spoluprací při přezkumu. Protože společnost nemohla přijmout inspekce na místě ve svých prostorách, provedla Komise analýzu úplnosti a konzistence poskytnutých údajů. Bylo zjištěno, že údaje jsou dostatečné a spolehlivé pro stanovení běžné hodnoty, a kdykoli to bylo nezbytné, poskytl indonéský výrobce objasnění, jež Komise požadovala. Použité údaje byly porovnány s informacemi uvedenými v žádosti o přezkum.
(43)
Šetřením bylo zjištěno, že Indonésie má konkurenční trh s obdobným výrobkem.
(44)
Šetření dále odhalilo, že objem výroby spolupracujícího výrobce v Indonésii představuje podstatně více než 5 % objemu čínského vývozu dotčeného výrobku do Unie, a tudíž je tato výroba, pokud jde o objem, reprezentativní. Co se týče kvality, technických specifikací a standardů obdobného výrobku v Indonésii, nebyly ve srovnání s čínskými výrobky zjištěny žádné výrazné celkové rozdíly. Proto byl trh Indonésie považován za dostatečně reprezentativní pro stanovení běžné hodnoty.
(45)
Je třeba poznamenat, že kromě známých výrobců ve Španělsku, ČLR a Indonésii neexistují podle informací Komise jinde ve světě žádná další výrobní zařízení.
(46)
S ohledem na všechny výše uvedené informace byl učiněn závěr, že Indonésie představuje vhodnou srovnatelnou zemi podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
2.3.2 Stanovení běžné hodnoty
(47)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota určena na základě informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi, jak je uvedeno níže. Je třeba poznamenat, že indonéský výrobce byl předmětem předchozího šetření týkajícího se dovozu cyklamátu sodného z Indonésie (6). Bylo shledáno, že údaje, které byly nyní společností poskytnuty v dotazníku, jsou spolehlivé a dostatečné pro stanovení běžné hodnoty pro účely tohoto šetření. Průměrné prodejní ceny a průměrné výrobní náklady se ve skutečnosti vyvíjely ve stejném duchu jako průměrné ceny surovin. Tento trend mohl být potvrzen podobným vývojem průměrných cen surovin na trhu Unie.
(48)
Bylo zjištěno, že objem domácího prodeje výrobce obdobného výrobku v Indonésii je ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie dotčenou skupinou společností v ČLR reprezentativní.
(49)
Komise následně určila druhy výrobku prodávané výrobcem ve srovnatelné zemi na jeho domácím trhu, které jsou totožné nebo přímo srovnatelné s druhy výrobku prodávanými za účelem vývozu do Unie. Bylo zjištěno, že standardní druh výrobku indonéského výrobce je přímo srovnatelný.
(50)
U standardního druhu výrobku, který výrobce ve srovnatelné zemi prodává na svém domácím trhu a u něhož byla zjištěna přímá srovnatelnost s druhem prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní. Domácí prodej konkrétního druhu cyklamátu sodného byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud celkový domácí prodej tohoto druhu výrobku během období šetření představoval nejméně 5 % celkového prodeje srovnatelného druhu výrobku vyváženého do Unie dotčenou skupinou společností.
(51)
Rovněž se zkoumalo, zda lze domácí prodej považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku, přičemž byl za tímto účelem stanoven podíl ziskového prodeje standardního druhu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření. Jelikož objem ziskového prodeje obdobného výrobku u každého druhu výrobku představoval více než 80 % celkového objemu prodeje daného druhu výrobku a vážená průměrná cena u daného druhu byla stejná nebo vyšší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr cen veškerého prodeje na domácím trhu tohoto druhu vyrobeného během období šetření, bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový či ne.
(52)
Při stanovení běžné hodnoty druhu výrobku, který nebyl prodáván na domácím trhu výrobcem ve srovnatelné zemi, byla použita vážená průměrná prodejní cena veškerého prodeje standardního druhu výrobku, která byla upravena tak, aby zohledňovala rozdíly mezi těmito dvěma druhy výrobku.
2.3.3 Vývozní cena
(53)
Všichni vyvážející výrobci v dotčené skupině společností prováděli vývoz do Unie prostřednictvím své obchodní společnosti ve spojení se sídlem mimo Unii. Vývozní cena byla stanovena na základě cen výrobku při prodeji obchodní společností ve spojení do Unie, tj. nezávislému kupujícímu, v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných.
2.3.4 Srovnání
(54)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Aby bylo zajištěno spravedlivé porovnání běžné hodnoty s vývozní cenou, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy rozdílů u činitelů, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Stejně tak byly v oprávněných případech a po předložení ověřených důkazů provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na přepravu, pojištění, manipulaci, nakládku, ve vedlejších nákladech a v úvěrech.
2.3.5 Dumpingové rozpětí
(55)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny pro všechny vyvážející výrobce.
(56)
Tímto porovnáním bylo stanoveno dumpingové rozpětí ve výši 14,2 %, vyjádřené jako procentní podíl ceny CIF na hranice Unie před proclením.
2.4 Trvalá povaha změny okolností
(57)
V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení bylo zkoumáno, zda se okolnosti, na nichž bylo založeno stávající dumpingové rozpětí, změnily, a zda je tato změna trvalé povahy.
(58)
Stávající zjištění jsou založena na zamítnutí žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství dotčené skupiny společností v tomto přezkumu, zatímco členu skupiny společností ve spojení, který byl předmětem původního šetření, GT Enterprise, zacházení jako v tržním hospodářství přiznáno bylo. Okolnosti, které vedly k různým závěrům, jsou za prvé způsobeny tím, že na rozdíl od původního šetření, jehož předmětem byla pouze GT Enterprise, byly předmětem tohoto přezkumu čtyři společnosti skupiny. Skupina byla nedávno za použití značných investic rozšířena a reorganizována a nic nenasvědčuje tomu, že by se tato situace v dohledné době měla změnit. Za druhé, co se týká GT Enterprise, bylo zjištěno, že nic nenasvědčuje tomu, že by se praxe této společnosti, kdy není vedeno jednoznačné a jasné účetnictví prověřené audity v souladu s mezinárodními účetními standardy, v budoucnu měla změnit. Stejně tak její stanovy umožňující zásah státu jsou v platnosti po delší dobu a nic nenasvědčuje tomu, že budou v budoucnu změněny. Za těchto okolností se má za to, že nepřiznání zacházení jako v tržním hospodářství je trvalé povahy.
(59)
Navíc pokud jde o vývozní ceny, šetření prokázalo během delšího období určitou stabilitu v cenové politice dotčené skupiny společností, a to vzhledem k tomu, že cena dotčeného výrobku účtovaná Unii a ostatním třetím zemím se výrazně nelišila a mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření sledovala stejný trend. To podporuje závěr, že nově vypočtené dumpingové rozpětí bude pravděpodobně trvalé povahy.
(60)
Bylo proto konstatováno, že šetření ukázalo, že struktura a chování dotčené skupiny společností, včetně okolností, které vedly k zahájení tohoto přezkumu, se pravděpodobně v dohledné době nezmění způsobem, který by zjištění tohoto přezkumu ovlivnil. Proto byl učiněn závěr, že se tyto změny považují za trvalé a že zachování současné výše opatření již není pro vyrovnání účinků dumpingu dostačující.
3. ZMĚNA ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(61)
S ohledem na zjištění zvýšeného dumpingu a trvalé povahy změněných okolností se má za to, že stávající opatření již nedostačují k vyrovnání účinku dumpingu, který je příčinou újmy. Opatření zavedená prováděcím nařízením (EU) č. 492/2010 na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího z ČLR by proto měla být pro GT Enterprise změněna, stejné clo by mělo být uvaleno na ostatní vyvážející výrobce ve skupině a uvedené nařízení by mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(62)
V tomto přezkumu není možné stanovit žádné individuální rozpětí újmy, protože se omezil na posouzení dumpingu v případě GT Enterprise a jejích společností ve spojení v rámci dotčené skupiny. Proto bylo dumpingové rozpětí zjištěné v tomto přezkumu porovnáno s rozpětím újmy zjištěném v původním šetření. Jelikož rozpětí újmy zjištěné v původním šetření bylo vyšší než dumpingové rozpětí zjištěné v tomto přezkumu, mělo by být antidumpingové clo pro dotčenou skupinu společností uloženo na úrovni dumpingového rozpětí zjištěného v tomto přezkumu.
(63)
Pokud jde o podobu opatření, dospělo se k závěru, že změněné antidumpingové clo by mělo mít stejnou podobu jako cla uložená prováděcím nařízením (EU) č. 492/2010. K zajištění účinnosti opatření a odrazení od cenových manipulací bylo považováno za vhodné uložit cla ve formě zvláštní částky za kilogram. V důsledku toho by mělo antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku vyráběného a prodávaného dotčenou skupinou společností na vývoz do Unie, vypočtené na základě dumpingového rozpětí zjištěného v tomto přezkumu a vyjádřené jako zvláštní částka za kilogram, činit 0,23 EUR za kilogram.
4. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(64)
Dotčená skupina společností a ostatní dotčené strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno navrhnout změnu platných antidumpingových opatření.
(65)
Skupina Rainbow se ke konečným informacím, které jí byly poskytnuty, vyjádřila. Její námitky se týkaly zejména stažení podnětu v probíhajícím šetření týkajícím se dovozu cyklamátu pocházejícího z Čínské lidové republiky, které bylo omezené na dva čínské vyvážející výrobce, Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited a Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited (dále jen „skupina Fang Da“) (dále jen „souběžné řízení“) (7). Skupina tvrdila, že stažení podnětu v souběžném řízení by logicky a zákonně vedlo též ke zrušení antidumpingových opatření uplatňovaných vůči ostatním výrobcům v ČLR, nebo přinejmenším k zastavení tohoto přezkumu v případě skupiny Rainbow.
(66)
Požadovala zrušení antidumpingových opatření, která byla uložena prováděcím nařízením (EU) č. 492/2010, přičemž argumentovala, že není-li zjištěno, že je dovoz společnosti Fang Da dumpingový nebo že způsobuje újmu, opravňuje zásada nediskriminace obsažená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení ke zrušení uložených antidumpingových opatření. Na podporu svého tvrzení se odkazovala na předchozí nařízení Rady, kde byly souběžné prozatímní přezkumy týkající se dovozu z určitých zemí zastaveny, aniž byla uložena opatření z důvodu neuložení opatření v antidumpingových řízeních týkajících se dovozu téhož výrobku z jiných zemí (velké hliníkové elektrolytické katalyzátory (8), ploché válcované výrobky ze železa nebo nelegované oceli (9)). Je však třeba připomenout, že v uvedených případech se jednalo o šetření týkající se několika zemí a že zásada nediskriminace byla uplatňována vůči dovozu z různých zemí. Důvodem pro zrušení opatření pro některé země v těchto případech (velké hliníkové elektrolytické katalyzátory, ploché válcované výrobky ze železa nebo nelegované oceli) bylo ostatně to, že opatření týkajcíí se jiných zemí nebyla uložena v důsledku toho, že Rada nepřijala daný návrh ve stanovené lhůtě. A tak ačkoli bylo skutečně shledáno, že v daných případech je řízení týkající se antidumpingových opatření v souběžných řízeních třeba zastavit, aby byla dodržena zásada nediskriminace, nejsou uvedené případy pro tento přezkum relevantní. Další odkaz na přístup, který byl použit v případě glutamátu sodného (10), se týká případu, kdy žadatel hodlal stáhnout podnět týkající se dovozu z Brazílie, ačkoli byl u tohoto dovozu zjištěn dumping. Zde bylo navrženo, aby žádost o stažení nebyla přijata, neboť se dospělo k závěru, že v případě neexistence opatření vůči Brazílii by opatření vůči ostatním zemím byla diskriminační.
(67)
Obě situace jsou navíc dost odlišné. V souběžném řízení byl podnět stažen a dospělo se k závěru, že zrušení opatření není v rozporu se zájmem Unie. V tomto přezkumu byla žádost ponechána a bylo zjištěno, že se dumping ze strany skupiny Rainbow zvýšil. Zvýšení cla pro uvedenou skupinu tudíž nepředstavuje diskriminaci.
(68)
Skupina Rainbow rovněž požadovala, že v důsledku stažení podnětu by měl být zastaven tento přezkum skupiny Rainbow, neboť obě řízení byla zahájena na základě stejného podání, týkala se stejného období šetření a žadatel v podnětu z praktických důvodů skupinu Fang Da uváděl společně se skupinou Rainbow.
(69)
Tvrdila, že ačkoli jsou šetření vůči skupině Fang Da zahájena podle článku 5 základního nařízení, šetření týkající se dovozu skupiny Fang Da a prozatímní přezkum týkající se dovozu skupiny Rainbow byly z právního hlediska i z praktických důvodů v zásadě stejným řízením. Navíc uvedla, že v důsledku odlišení řízení a šetření byla skupina Fang Da na základě čl. 9 odst. 3 základního nařízení ve skutečnosti nadále předmětem řízení, ačkoli se na ni v návaznosti na původní šetření vztahovala nulová celní sazba. Z tohoto důvodu by stažení podnětu týkajícího se dovozu skupiny Fang Da měo, z pohledu skupiny Rainbow, vést rovněž k zastavení tohoto přezkumu.
(70)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že podání, které předložil žadatel, bylo jak podnětem k šetření na základě článku 5 základního nařízení, tak žádostí o tento prozatímní přezkum na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Podání rovněž obsahovalo dostatečné důkazy odůvodňující zahájení dvou různých řízení. Komise také šetření podle článku 5 a prozatímní přezkum zahájila prostřednictvím dvou samostatných oznámení o zahájení. Antidumpingové šetření na základě článku 5 základního nařízení a prozatímní přezkum na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení jsou tudíž dvě různá řízení.
(71)
Skupina Rainbow předložila ještě další argumenty, které by mohly být důvodem pro stažení podnětu. Tato tvrzení nebylo vzhledem k jejich hypotetičnosti a irelevantnosti možné vzít v úvahu, a byla proto zamítnuta.
(72)
Skupina Rainbow dále tvrdila, že Komise zjevně porušila její právo na vyjádření připomínek ke konečným informacím ve lhůtě deseti dnů, neboť nedůvěrná verze dopisu o stažení podnětu jí byla poskytnuta sedm dní před lhůtou pro podání připomínek.
(73)
Jak je vysvětleno v 70. bodě odůvodnění, šetření podle článku 5, v rámci kterého skupina Rainbow obdržela dopis s informacemi o stažení podnětu, je řízení odlišné od tohoto přezkumu. Skupina Rainbow působila v přezkumu podle článku 5 jako zúčastněná strana a stažení podnětu jí bylo oznámeno pouze na základě tohoto důvodu. Uvedené oznámení nebylo součástí konečných informací v rámci tohoto přezkumu. Skupina Rainbow měla třicet dní na to, aby se vyjádřila ke konečným informacím o tomto řízení. Její právo na dostatečnou dobu k vyjádření připomínek tudíž nebylo porušeno.
(74)
Nebyly předloženy žádné připomínky, které by změnily výše uvedený závěr,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V tabulce v čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení Rady (EU) č. 492/2010 se položka, která zní:
Stát
Společnost
Sazba cla (EUR na kilogram)
Doplňkový kód TARIC
„Čínská lidová republika
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Čínská lidová republika
0,11
A473“
nahrazuje tímto:
Stát
Společnost
Sazba cla (EUR na kilogram)
Doplňkový kód TARIC
„Čínská lidová republika
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Čínská lidová republika; Golden Time Chemical (Jiangsu) Co., Ltd., No. 90-168, Fangshui Road, Chemical Industry Zone, Nanjing, Jiangsu Province, Čínská lidová republika
0,23
A473“.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 7. května 2012.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 398/2012
(2012. gada 7. maijs),
ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 492/2010, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu tāda nātrija ciklamāta importam, kura izcelsme, inter alia, ir Ķīnas Tautas Republikā
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), (“pamatregula”) un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu un 11. panta 3., 5. un 6. punktu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
1. PROCEDŪRA
1.1. Spēkā esošie pasākumi
(1)
Pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) Padome ar Regulu (EK) Nr. 435/2004 (2) noteica galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas (turpmāk “ĶTR” jeb “attiecīgā valsts”) un Indonēzijas izcelsmes nātrija ciklamāta importam. Pēc termiņa beigu pārskatīšanas Padome ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 492/2010 (3) noteica galīgo antidempinga maksājumu vēl uz pieciem gadiem. Pasākumi tika noteikti dempinga līmenī un ietver īpašus antidempinga maksājumus. Maksājuma likmes ĶTR svārstās no EUR 0 līdz EUR 0,11 par kilogramu atsevišķi minētiem Ķīnas ražotājiem ar atlikušo maksājuma likmi EUR 0,26 par kilogramu, ko piemēro citu ražotāju veiktajam importam (“pašreizējie maksājumi”).
1.2. Pārskatīšanas pieprasījums
(2)
Daļējas starpposma pārskatīšanas (“pašreizējā pārskatīšana”) pieprasījumu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu iesniedza Productos Aditivos S. A. - vienīgais nātrija ciklamāta ražotājs Savienībā un sūdzības iesniedzējs sākotnējā izmeklēšanā (“sūdzības iesniedzējs”). Pieprasījums attiecās tikai uz dempingu un uz uzņēmumu Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co., Ltd (“GT Enterprise” jeb “attiecīgais uzņēmums”) - Rainbow Rich grupas (“attiecīgā uzņēmumu grupa” jeb “Rainbow grupa”, jeb “Rainbow”) locekli, kas ir arī viens no sākotnējā izmeklēšanā atsevišķi minētajiem Ķīnas ražotājiem. GT Enterprise izgatavoto ražojumu importam piemērojamā antidempinga maksājuma likme ir EUR 0,11 par kilogramu, bet maksājuma likme, ko piemēro pārējo attiecīgās uzņēmumu grupas ražošanas uzņēmumu veiktajam importam (t. i., atlikusī maksājuma likme), ir EUR 0,26 par kilogramu.
(3)
Sūdzības iesniedzējs sniedza prima facie pierādījumus, ka esošie pasākumi vairs nav pietiekami, lai neitralizētu kaitējumu radošo dempingu.
1.3. Daļējas starpposma pārskatīšanas sākšana
(4)
Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju konstatējusi, ka pieprasījumā ir pietiekami daudz prima facie pierādījumu daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanai, Komisija, 2011. gada 17. februārīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicējot paziņojumu par pārskatīšanas sākšanu (4), paziņoja, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu sāk daļēju starpposma pārskatīšanu tikai attiecībā uz dempinga pārbaudi, ciktāl tas attiecas uz GT Enterprise.
1.4. Attiecīgais ražojums un līdzīgais ražojums
(5)
Ražojums, uz kuru attiecas pārskatīšana, ir Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nātrija ciklamāts, kuru pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2929 90 00 (“attiecīgais ražojums”).
(6)
Arī šajā izmeklēšanā, gluži kā iepriekš, atklājās, ka attiecīgais ražojums, ko ražo ĶTR un pārdod Savienībai, fizikālo un ķīmisko īpašību un izmantošanas veidu ziņā ir identisks ražojumam, ko ražo un iekšzemes tirgū pārdod Indonēzijā, kura pašreizējā pārskatīšanā bija analogā valsts. Tādējādi tiek secināts, ka Indonēzijas iekšzemes tirgū pārdotie ražojumi un tie ražojumi, kurus attiecīgā uzņēmumu grupa pārdod Savienības tirgū, ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
1.5. Iesaistītās personas
(7)
Komisija par pašreizējās pārskatīšanas sākšanu oficiāli paziņoja sūdzības iesniedzējam, attiecīgajam uzņēmumam un attiecīgās valsts pārstāvjiem. Komisija par procedūras sākšanu informēja arī ražotājus Indonēzijā, jo šo valsti bija paredzēts izmantot kā iespējamu analogo valsti.
(8)
Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.
(9)
Lai saņemtu informāciju, ko tā uzskata par vajadzīgu izmeklēšanai, Komisija nosūtīja attiecīgajam uzņēmumam anketu un noteiktajā termiņā saņēma atbildes no pieciem Rainbow grupas uzņēmumiem. (Tā kā Rainbow grupā tagad ietilpst divi ražošanas uzņēmumi (viens no tiem ir GT Enterprise), viens izejmateriālu piegādātājs, viens uzņēmums, kas iepriekš bija saistīts ar attiecīgo ražojumu, bet patlaban nedarbojas, un tirgotājs Honkongā, pārskatīšana aptvēra visas grupas darbību.) Tāpat Komisija nosūtīja anketas ražotājiem Indonēzijā. Viens Indonēzijas ražotājs izrādīja vēlmi sniegt informāciju pašreizējā pārskatīšanā un sniedza daļēju atbildi uz anketas jautājumiem.
(10)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu tirgus ekonomikas režīma un individuālā režīma analīzei un dempinga noteikšanai. Tā veica pārbaudes apmeklējumus šādu attiecīgās uzņēmumu grupas locekļu telpās:
-
Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co. Ltd, Shenzhen, ĶTR (“GT Enterprise”),
-
Jintian Industrial (Nanjing) Co. Ltd, Nanjing, ĶTR,
-
Golden Time Chemical (Jiangsu) Co. Ltd, Jiangsu, ĶTR,
-
Nanjing Jinzhang Industrial Co. Ltd, Nanjing, ĶTR,
-
Rainbow Rich Ltd, Honkonga.
1.6. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods
(11)
Dempinga izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2010. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”).
2. IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI
2.1. Tirgus ekonomikas režīms (TER)
(12)
Veicot antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz ĶTR izcelsmes importu tiem ražotājiem, kurus atzīst par izpildījušiem pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā norādītos kritērijus, nosaka normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1.-6. punktu. Īsumā un vienīgi atsauces labad turpmāk ir apkopoti pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā izklāstītie kritēriji, kas jāizpilda pieprasījuma iesniedzējiem:
-
saimnieciskās darbības lēmumus pieņem un izmaksas veido atbilstīgi tirgus apstākļiem un bez ievērojamas valsts iejaukšanās, un lielāko ieguldījumu izmaksas būtībā atspoguļo tirgus vērtības,
-
grāmatvedības dokumentus pārbauda neatkarīgi revidenti saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, un šie dokumenti tiek izmantoti visiem nolūkiem,
-
nav būtisku izkropļojumu, kas pārmantoti no agrākās ekonomikas sistēmas, kura nav tirgus ekonomika,
-
ar bankrota un īpašumtiesību aktiem ir nodrošināta juridiskā noteiktība un stabilitāte,
-
valūtas maiņa tiek veikta atbilstīgi valūtas kursam tirgū.
(13)
Attiecīgā uzņēmumu grupa pieprasīja TER saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu un iesniedza pieprasījuma veidlapas attiecībā uz četriem ražotājiem, kuri atrodas Ķīnas Tautas Republikā. Komisija pieprasīja un uzņēmumu telpās pārbaudīja visu uzņēmumu pieprasījumos sniegto informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu.
(14)
Pašreizējā pārskatīšanā tika noskaidrots, ka attiecīgā uzņēmuma stāvoklis kopš sākotnējās izmeklēšanas ir mainījies. Tika konstatēts, ka GT Enterprise vairs neatbilst visiem TER kritērijiem. Turklāt salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu Rainbow grupa ir tikusi paplašināta un reorganizēta. Arī pārējie šīs grupas uzņēmumi, kuri iesniedza pieprasījuma veidlapas, nevarēja pierādīt, ka tie atbilst visiem TER kritērijiem.
(15)
Attiecībā uz 1. kritēriju par saimnieciskās darbības lēmumiem un valsts iejaukšanos tika konstatēts, ka vietējai pašvaldībai ir pilnvaras iejaukties lēmumos par personāla pieņemšanu un atlaišanu vienā no grupas uzņēmumiem. Turklāt vietējā pašvaldība ir nozīmīgs akcionārs uzņēmumā, kas ražo izejmateriālus. Pazīmes par ievērojamu valsts iejaukšanos tika atklātas attiecībā uz izejmateriālu (elektroenerģijas un ūdens) piegādi uzņēmumam un attiecībā uz šā uzņēmuma veiktajām piegādēm ar to saistītajiem uzņēmumiem, attiecībā uz darbaspēka izmaksām, kā arī attiecībā uz uzņēmuma darbību un lēmumu pieņemšanu tajā. Piemēram, valsts akcionārs aizdeva personālu izejmateriālu ražotājam ar tādiem noteikumiem, ko uzņēmums nespēja paskaidrot. Turklāt uzņēmums ir pastāvīgi strādājis ar zaudējumiem sakarā ar izejmateriālu pārdošanu saistītajiem uzņēmumiem par nesamērīgi zemām cenām, nesaņemot nekādu kompensāciju, piemēram, peļņas sadales veidā. Uzkrājot šos zaudējumus, valstij piederošais izejmateriālu ražotājs ietekmēja saistīto uzņēmumu lēmumus par izejmateriālu iepirkšanu nātrija ciklamāta ražošanai. Visbeidzot, vietējās pašvaldības aģentūras iejaukšanos un ietekmi varēja konstatēt cita grupas uzņēmuma lēmumos par finansēšanu un ieguldījumiem.
(16)
Attiecībā uz 2. kritēriju par grāmatvedību izmeklēšanā atklājās, ka visu uzņēmumu grupas locekļu grāmatvedības dokumenti neatbilst starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, jo tika konstatēta virkne būtisku grāmatvedības trūkumu un kļūdu, par kurām revidenti nebija ziņojuši.
(17)
Attiecībā uz 3. kritēriju tika konstatēts, ka no agrākās ekonomikas sistēmas, kura nav tirgus ekonomika, ir pārmantoti izkropļojumi, bez atlīdzības nodrošinot vienam grupas uzņēmumam ieguldījumus infrastruktūrā. Tas pats uzņēmums arī guva labumu no labvēlīgiem īres nosacījumiem par zemi, kuru tas izmanto. Pārējie grupas uzņēmumi nevarēja pierādīt, ka tie būtu saņēmuši zemes lietošanas tiesības par atlīdzību un/vai ka šī atlīdzība būtu atbildusi tirgus vērtībai. Visbeidzot, viens uzņēmums nespēja pierādīt, ka daži tam nodoti aktīvi būtu nodoti par finansiālu atlīdzību vai citādi par cenu, kas atspoguļo tirgus vērtību.
(18)
Visbeidzot, attiecībā uz 4. un 5. kritēriju tika konstatēts, ka uzņēmumi atbilst kritērijiem, jo uz tiem attiecas bankrota un īpašumtiesību akti, kas nodrošina stabilitāti un juridisko noteiktību. Valūtas maiņa notika pēc Ķīnas Bankas publicētā oficiālā kursa.
(19)
Attiecīgajai uzņēmumu grupai un sūdzības iesniedzējam tika dota iespēja sniegt piezīmes par minētajiem konstatējumiem. Sūdzības iesniedzējam piezīmju nebija, taču attiecīgā uzņēmumu grupa izteica vairākus iebildumus. Dažas no šīm piezīmēm tika atkārtotas pēc to faktu un apsvērumu galīgās izpaušanas, pamatojoties uz kuriem tika ierosināts noteikt galīgos pasākumus. Vissvarīgākās saņemtās piezīmes ir izklāstītas turpmākajos apsvērumos.
(20)
Rainbow grupa vispirms paziņoja, ka Komisija ir nelikumīgi noteikusi prasību atkārtoti kvalificēties TER, jo grupai TER tika piešķirts sākotnējā izmeklēšanā un termiņa beigu pārskatīšanā, un tādējādi tika pārkāpts juridiskais pienākums pārskatīšanās piemērot to pašu metodi, kas izmantota sākotnējā izmeklēšanā. Tā norādīja - Komisija nav pierādījusi, ka šā uzņēmuma apstākļi būtu mainījušies tā, lai pamatotu no sākotnējās izmeklēšanas atšķirīgas metodes izmantošanu. Grupa uzskatīja, ka vairāki no Komisijas norādītajiem apstākļiem pastāvēja jau sākotnējās izmeklēšanas laikā, un tādējādi Komisijas jaunie konstatējumi neattiecas uz jauniem apstākļiem, bet ir tikai tādu pašu apstākļu atšķirīga interpretācija.
(21)
Būtu jānorāda, ka - pretēji grupas apgalvojumam - gan sākotnējā izmeklēšanā, gan pašreizējā pārskatīšanā tika izmantota viena un tā pati metode, tomēr pienācīgi ņemot vērā to, ka kopš sākotnējās izmeklēšanas daži apstākļi ir mainījušies. Pat ja grupas argumenti varētu būt pareizi attiecībā uz dažiem faktiem, kuri patiešām bija vieni un tie paši gan sākotnējā, gan pašreizējā izmeklēšanā - proti, GT Enterprise zemes lietošanas tiesību līgums -, jānorāda turpmākais. Pašreizējā pārskatīšanā tika konstatēti citi papildu fakti, kurus, pat ja tie pastāvēja jau sākotnējās izmeklēšanas laikā, GT Enterprise toreiz neatklāja - piemēram, vietējās pašvaldības pilnvaras apstiprināt uzņēmuma personāla pieņemšanu un atlaišanu. Visbeidzot, uzņēmuma apstākļi kopš sākotnējās izmeklēšanas ir mainījušies arī attiecībā uz 2. kritēriju. Tas ir tādēļ, ka šajā pārskatīšanā tika konstatēts - PIP laikā GT Enterprise nebija skaidra grāmatvedības dokumentu kopuma, kuru pārbaudīja neatkarīgi revidenti saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem un kuru izmantoja visiem nolūkiem.
(22)
Grupa vēlāk paskaidroja, ka tā uzskata, ka ir paziņojusi par vietējās pašvaldības pilnvarām apstiprināt personāla pieņemšanu un atlaišanu, sākotnējā izmeklēšanā iesniedzot tos pašus statūtus, ko pašreizējā pārskatīšanā. Tomēr šā dokumenta tulkojums, ko prasītājs iesniedza sākotnējā un pašreizējā izmeklēšanā, bija nepilnīgs, jo tajā nebija minētas pilnvaras, kuras ar statūtiem tiek piešķirtas vietējai pašvaldībai.
(23)
Rainbow grupa arī apgalvoja, ka TER ir ieviests valstīm ar pārejas ekonomiku, t. i., no bijušās ekonomikas sistēmas, kas nav tirgus ekonomika, uz tirgus ekonomiku. Tādēļ nebūtu loģiski pieprasīt uzņēmumam, kurš iepriekš jau kvalificējies TER, starpposma pārskatīšanā atkal iesniegt pietiekamus pierādījumus, ka tas joprojām atbilst TER kritērijiem. Šajā sakarā būtu jānorāda, ka pamatregulā nav nekā tāda, kas pamatotu šādu interpretāciju un neļautu piemērot pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktu pārskatīšanās, kuras sāk saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu. Tādēļ šis arguments tika noraidīts.
(24)
Rainbow grupa arī atsaucās uz pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā minēto procesuālo prasību, ka lēmums par TER jāpieņem trīs mēnešu laikā pēc izmeklēšanas sākšanas. Grupa atzīst, ka šā termiņa pārsniegšana pati par sevi nav pietiekams pamats, lai apstrīdētu izmeklēšanas rezultātus, taču uzsver, ka brīdī, kad tika paziņoti konstatējumi par TER, Komisijas dienestu rīcībā jau bija visa dempinga starpības aprēķināšanai vajadzīgā informācija. Tomēr Rainbow grupa savos apsvērumos neņem vērā šādu faktu - pat ja Komisija patiešām administratīvās efektivitātes nolūkos vienlaikus pieprasīja attiecīgajai uzņēmumu grupai visu vajadzīgo informāciju un pārbaudīja to, tās rīcībā tomēr nebija informācijas par analogo valsti, kas būtu ļāvis tai noteikt dempinga starpību, ja TER iespēja tiktu noraidīta. Informācija par normālo vērtību analogajā valstī Komisijai bija pieejama tikai pēc tam, kad konstatējumi par TER bija paziņoti Rainbow grupai. Tādējādi TER noteikšanas laiks nekādi nevarēja ietekmēt šā lēmuma saturu. Ievērojot iepriekš minēto, šis iebildums tika noraidīts kā nepamatots.
(25)
Attiecībā uz 1. kritēriju tika iesniegta vispārēja piezīme, ka valsts ietekmes vai valsts kontroles teorētiska iespējamība pati par sevi automātiski nenozīmē, ka patiešām ir notikusi faktiska un ievērojama valsts iejaukšanās pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta nozīmē. Rainbow atkārtoti citē Pirmās instances tiesas lēmumu (5), norādot, ka valsts kontrole nav pielīdzināma ievērojamai valsts iejaukšanās, jo tas “noved pie tā, ka valsts kontrolētām sabiedrībām principā tiek liegta iespēja saņemt MES neatkarīgi no faktiskā, tiesiskā un ekonomiskā konteksta, kādā tās darbojas”. Tāpat Rainbow grupa apgalvo, ka TER pieprasītājiem tiktu uzlikts nesamērīgs pierādīšanas slogs, ja tiem būtu jāpierāda, ka valstij nav iespējams iejaukties saimnieciskās darbības lēmumu pieņemšanā. Grupa arī norāda - lai uzņēmuma lēmumi nebūtu atbilstoši 1. kritērijam, valsts rīcībai būtu jāpadara tie par neatbilstošiem tirgus apstākļiem.
(26)
Pretēji iepriekš izklāstītajiem Rainbow grupas apgalvojumiem pašreizējā izmeklēšanā tika konstatēta konkrēta un ievērojama valsts iejaukšanās vairāku grupas uzņēmumu darbībā. Tajā grupas uzņēmumā, kur personāla pieņemšanu un atlaišanu apstiprina vietējā pašvaldība, paša uzņēmuma iekšējās darbības noteikumos - statūtos - ir skaidri noteiktas valsts pilnvaras iejaukties uzņēmuma lēmumos par tā darbību. Citā grupas uzņēmumā tika konstatēts, ka valsts partnerim ir bijusi tāda veida ietekme uzņēmumā, kas nav saderīga ar tirgus apstākļiem. Pirmkārt, valsts partneris ir nodrošinājis šim uzņēmumam lielāko daļu kapitāla, bet tas nav atspoguļots šā uzņēmuma kapitāldaļu īpašumtiesībās. Otrkārt, uzņēmums vienmēr ir darbojies ar zaudējumiem, kas kaitējis galvenokārt valsts partnerim, ņemot vērā tā ieguldīto kapitālu. Treškārt, pats valsts partneris pastāvīgi ir cietis zaudējumus, piegādājot grupas uzņēmumam tādus materiālus kā ūdens un elektroenerģija zem tirgus cenām un bez pienācīga maksājuma saņemšanas.
(27)
Attiecībā uz secinājumu par valsts iejaukšanos cita attiecīgās uzņēmumu grupas locekļa lēmumos par finansēšanu un ieguldījumiem tika norādīts, ka Komisijas konstatējumi par aizdevumu un tā nosacījumiem nav pareizi. Tomēr Komisijas rīcībā ir pārbaudes laikā iegūti pierādījumi, kuri liecina, ka vietējās pašvaldības aģentūra uzņēmumam bija likusi ņemt aizdevumu, kas nav saistīts ar tā saimniecisko darbību. Uzņēmums norāda, ka lēmumi par finansēšanu tika pieņemti kā labvēlīgs žests šai pašvaldības aģentūrai un tas nav bijis pienākums un ka attiecīgais darījums nav bijis uzņēmumam riskants, jo to būtu bijis iespējams kompensēt, nemaksājot rēķinus par komunālajiem pakalpojumiem, ko tam izsniedz aģentūra. Komisijas savāktie pierādījumi liecina, ka uzņēmuma zemes lietošanas tiesības tiek netieši izmantotas kā garantija attiecīgajā finanšu darījumā, tādējādi uzņēmumam pastāv ievērojams risks. Zemes lietošanas tiesības tika iegūtas ar tās pašas pašvaldības aģentūras starpniecību, kurai uzņēmums esot izrādījis tikai labvēlīgu žestu. Apgalvojums par kompensācijas iespējamību, nemaksājot komunālos maksājumus, liecina par to, ka tiek pārprasti grāmatvedības pamatstandarti (ieskaits), un tas ir pretrunā uzņēmuma turpmākajam apgalvojumam, ka ietekme uz finanšu darbībām kā tāda nenozīmē ietekmi uz “uzņēmuma lēmumiem par cenām, izmaksām un ieguldījumiem”, kā noteikts pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā. Turklāt pašvaldības aģentūra nepārprotami un ievērojami ietekmē lēmumus par ieguldījumiem, jo uzņēmuma zemes lietošanas tiesību līgumā ir iestrādātas konkrētajam uzņēmumam specifiskas prasības par veicamiem ieguldījumiem, un šīs prasības pārsniedz vietējos likumus par zonām pretēji tam, ko norādīja uzņēmums. Tādēļ tiek noraidīts apgalvojums, ka valsts iejaukšanās lēmumos par finansēšanu un ieguldījumiem nenozīmē ietekmi pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta nozīmē.
(28)
Par grupas uzņēmumu, kurā ražo vienu no nātrija ciklamāta ražošanā izmantotajiem izejmateriāliem, tika apgalvots, ka trūkumiem attiecībā uz šā uzņēmuma lēmumu pieņemšanu un finansiālo stāvokli ir ļoti ierobežota ietekme, jo šā uzņēmuma saražotais izejmateriāls ir tikai apmēram 10 % no nātrija ciklamāta ražošanas izmaksām. Tā kā Komisija varēja aprēķināt starpību starp izejmateriāla rentablu pārdevumu cenu un faktisko pārdevumu cenu, uzņēmums norāda, ka būtu bijis pareizāk koriģēt lēta izejmateriāla izmaksas, nevis noraidīt TER piešķiršanu. Tomēr TER novērtēšanas mērķis ir pārliecināties, ka ieguldījumi atbilst tirgus vērtībām un ka saimnieciskās darbības lēmumi tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus informāciju. Būtu jānorāda, ka pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā ir skaidri noteikts - lai atbilstu TER piešķiršanas nosacījumiem, lielāko ieguldījumu izmaksām būtībā jāatspoguļo tirgus vērtības, nenorādot uz iespēju koriģēt lielāko ieguldījumu izkropļotās izmaksas. Tādēļ šis apgalvojums tiek noraidīts.
(29)
Uzņēmuma apgalvojums attiecībā uz neparasti zemajām par ūdeni un elektroenerģiju maksātajām cenām un darbaspēka izmaksām - ka tie nav klasificējami kā lielākie ieguldījumi, jo veido tikai aptuveni 14 % no izejmateriāla ražošanas kopējām izmaksām - tika noraidīts, jo tas gan atsevišķi, gan kumulatīvi tiek uzskatīts par pietiekami ievērojamu izmaksu elementu, kas ietekmē uzņēmuma kopējās izmaksas. Arī attiecībā uz darbaspēka izmaksām tiek norādīts, ka nebija iespējams pilnībā pārbaudīt šos elementus, jo uzņēmums nespēja uzrādīt līgumus vai citus dokumentus. Tādējādi nebija iespējams pārliecināties, ka šīs izmaksas atspoguļo tirgus vērtības.
(30)
Attiecībā uz 2. kritēriju tika apgalvots, ka Komisija neņem vērā būtiskuma principu, saskaņā ar kuru informācijas trūkums vai nepareizi sniegta informācija ir būtiska tikai tad, ja tā varētu ietekmēt saimnieciskās darbības lēmumus, ko lietotāji pieņem, pamatojoties uz finanšu pārskatiem, un ka arī revidentam nebūtu jāziņo par šādiem nebūtiskiem trūkumiem.
(31)
Pretēji tam, ko norāda grupa, uzņēmumu grāmatvedībā bija ievērojami trūkumi attiecībā uz grāmatvedības pamatprincipiem (sīkāka informācija iekļauta nākamajā punktā). Otrkārt, prasības pēc skaidri saprotamas grāmatvedības uzskaites TER piešķiršanas nolūkos mērķis ir vērsts nevis uz to, lai lietotājs pieņemtu saimnieciskus lēmumus, bet gan lai nodrošinātu, ka finanšu pārskati sniedz patiesu un skaidru priekšstatu par ieņēmumiem, izmaksām utt. TER izmeklēšanas mērķis ir konstatēt, vai grāmatvedība tiek kārtota un finanšu pārskati tiek revidēti saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem.
(32)
Rainbow grupa apstrīdēja to, ka tās uzņēmumi pārkāpj IAS noteikumu un grāmatvedības prakses elementus, kas minēti TER novērtējumā, piemēram, uzkrājumu principu, godīgas darījumu atspoguļošanas principu un ieskaitu, komercdarbības turpināmības principu, bilances posteņu pareizu klasificēšanu, zaudējumu atzīšanu, vienīgi ar uzņēmējdarbību saistītu darījumu un ierakstu iekļaušanu grāmatvedības reģistros, izdevumu un amortizācijas izmaksu pareizu klasificēšanu, IAS un/vai Ķīnas GAAP noteikumu par aktīvu vērtības atzīšanu un nolietojumu ievērošanu. Šo starptautisko grāmatvedības standartu elementu neievērošana tika konstatēta no informācijas, ko grupa sniedza TER pieprasījuma veidlapā, un visi jautājumi tika pārbaudīti uzņēmumu telpās. Uzņēmumu apsvērumi, kurus tie par šiem jautājumiem iesniedza pēc TER konstatējumu publiskošanas, nebija pietiekami, lai pamatotu izmaiņas secinājumos par to, ka attiecībā uz šiem jautājumiem uzņēmumi neatbilst 2. kritērijam.
(33)
Attiecībā uz 3. kritēriju Rainbow grupa norāda, ka infrastruktūras ieguldījumu nodrošināšana vienam uzņēmumam bez atlīdzības ir parasta rīcība, kas notiek arī tirgus ekonomikās ar mērķi piesaistīt ieguldījumus, un ka šīs subsidēšanas ietekme uz uzņēmuma finansiālo stāvokli PIP laikā ir nebūtiska. Tomēr tas, ka uzņēmums varēja izvairīties no maksāšanas par infrastruktūras attīstību un vienlaikus gūt labumu no ļoti zemas īres maksas par to pašu zemi, nav parasta situācija tirgus ekonomikas apstākļos. No otras puses, šim ieguvumam bija tieša ietekme uz ražošanas uzņēmuma finanšu stāvokli un tā spēju pieņemt lēmumus, reaģējot uz tirgus informāciju.
(34)
Komisija pieņēma prasītāja argumentus par GT Enterprise zemes lietošanas tiesībām, kā paskaidrots 21. apsvērumā. Tomēr iesniegtie argumenti par pārējo uzņēmumu zemes lietošanas tiesībām nebija tādi, lai mainītu konstatējumus, jo vienā gadījumā pats uzņēmums atzīst, ka par zemes lietošanas tiesībām nav maksājis nolīgto summu. Attiecībā uz zemes lietošanas tiesībām vēl citā gadījumā Rainbow grupa apgalvo, ka zemes cenas attiecīgajā reģionā ir ievērojami cēlušās un tādēļ ir normāli, ka zeme dažus gadus pēc tās iegūšanas tika vērtēta ievērojami augstāk. Tomēr uzņēmuma sniegtie pierādījumi attiecās uz mājokļu cenu pieaugumu reģionā un tādēļ ir nebūtiski. Visbeidzot, Rainbow apgalvoja, ka Komisijas pieeja pieprasīt pierādījumus, ka uzņēmums ir maksājis tādu cenu, kas atspoguļo tirgus vērtību, nesamērīgi apgrūtina pierādīšanu. Tomēr pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā ir skaidri noteikts, ka tirgus ekonomikas režīma piešķiršanas pieprasījumā jābūt “pietiekamiem pierādījumiem par to, ka ražotājs darbojas tirgus ekonomikas apstākļos”. Tādēļ šis arguments tika noraidīts.
(35)
Rainbow grupa apstrīd konstatējumu par aktīvu nodošanu vienam uzņēmumam bez finansiālas atlīdzības vai citādi par cenu, kas atspoguļo tirgus vērtību, norādot, ka šis uzņēmums ir pārtraucis ražošanu PIP laikā. Uzņēmums patiešām pārtrauca ražošanu. Tomēr tas joprojām pārdeva iepriekš izgatavotos ražojumus iekšzemes tirgū. Tādēļ arī šim uzņēmumam bija jāveic TER novērtējums, lai pārliecinātos, ka nav būtisku izkropļojumu, kas pārmantoti no bijušās ekonomikas sistēmas, kura nav tirgus ekonomika, un kas varētu ietekmēt cenas.
(36)
Tādēļ tiek uzskatīts, ka GT Enterprise neatbilst 1. un 2. TER kritērijam, Jintian Industrial (Nanjing) Ltd neatbilst 2. un 3. kritērijam, Golden Time Chemical (Jiangsu) Ltd neatbilst 1., 2. un 3. TER kritērijam, bet Nanjing Jinzhang Industrial Ltd neatbilst 1., 2. un 3. kritērijam. Ja viens saistītais uzņēmums, kas saistīts ar attiecīgā ražojuma izgatavošanu un pārdošanu, nekvalificējas TER, TER nevar piešķirt visai saistīto uzņēmumu grupai. Tā kā visi uzņēmumi, kuru atbilstība TER tika novērtēta, katrs atsevišķi neatbilda attiecīgajiem kritērijiem, tiek secināts, ka Rainbow grupai nevar piešķirt TER. Šādos apstākļos pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju attiecīgajai uzņēmumu grupai TER tika atteikts.
2.2. Individuālais režīms (IR)
(37)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu valstīm, uz kurām minētais pants attiecas, nosaka valsts mēroga maksājumu, izņemot gadījumus, kad uzņēmumi var pierādīt, ka tie atbilst visiem pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem par IR piešķiršanu. Īsumā un vienīgi ērtības labad šeit sniegts šo kritēriju izklāsts:
-
ja firmas vai kopuzņēmumi pilnīgi vai daļēji pieder ārvalstniekiem, eksportētāji var brīvi repatriēt kapitālu un peļņu,
-
eksporta cenas un daudzumi un pārdošanas noteikumi ir brīvi noteikti,
-
vairākums akciju pieder privātpersonām. Valsts ierēdņi, kas ir valdē vai ieņem galvenos amatus vadībā, ir mazākumā, vai arī ir jāpierāda, ka uzņēmējsabiedrība tomēr ir pietiekami neatkarīga no valsts iejaukšanās,
-
valūtas maiņas kursu pārrēķina atbilstīgi tirgus likmei un
-
valsts iejaukšanās nepieļauj pasākumu apiešanu, ja individuālajiem eksportētājiem piemēro dažādas maksājuma likmes.
(38)
IR pieprasīja divi grupā esošie ražotāji eksportētāji, kas PIP laikā eksportēja nātrija ciklamātu. Pārējiem Rainbow grupas uzņēmumiem IR novērtējums nebija jāveic, jo tie nav attiecīgā ražojuma eksportētāji. Pamatojoties uz pieejamo un pārbaudes apmeklējumu laikā pārbaudīto informāciju, tika konstatēts, ka šie divi ražotāji eksportētāji atbilst pamatregulas 9. panta 5. punkta prasībām, un tādējādi tiem var piešķirt IR.
2.3. Dempings
2.3.1. Analogā valsts
(39)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību ražotājiem eksportētājiem, kam nav piešķirts TER, nosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību kādā trešā valstī ar tirgus ekonomiku (analogā valsts).
(40)
Komisija paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu norādīja, ka tā plāno izmantot Indonēziju (analogo valsti sākotnējā izmeklēšanā) kā piemērotu analogo valsti normālās vērtības noteikšanai, un aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes.
(41)
Komisija nesaņēma nekādas piezīmes par analogās valsts izvēli.
(42)
Komisija aicināja Indonēzijas ražotājus sadarboties. Visiem zināmajiem uzņēmumiem tika nosūtītas vēstules un attiecīgas anketas. No vairākiem uzrunātajiem uzņēmumiem tikai viens ražotājs iesniedza normālās vērtības noteikšanai vajadzīgo informāciju un piekrita daļēji sadarboties pārskatīšanā. Tā kā uzņēmums nevarēja piekrist pārbaudes apmeklējumam tā telpās, Komisija analizēja, vai sniegtā informācija ir pilnīga un konsekventa. Tika konstatēts, ka informācija ir pietiekama un uzticama, lai noteiktu normālo vērtību, un Indonēzijas ražotājs vajadzības gadījumā sniedza Komisijas pieprasītos paskaidrojumus. Izmantotā informācija tika salīdzināta ar pārskatīšanas pieprasījumā sniegto informāciju.
(43)
Izmeklēšanā atklājās, ka līdzīgais ražojums konkurē Indonēzijas tirgū.
(44)
Tāpat izmeklēšanā atklājās, ka Indonēzijas ražotāja, kurš sadarbojās, ražošanas apjoms ir ievērojami lielāks par 5 % attiecīgā ražojuma eksporta apjoma no Ķīnas uz Savienību, tādēļ apjoma ziņā ražošana ir reprezentatīva. Attiecībā uz Indonēzijas līdzīgā ražojuma kvalitāti, tehniskajām specifikācijām un standartiem netika konstatētas būtiskas atšķirības salīdzinājumā ar Ķīnas ražojumiem. Tāpēc Indonēzijas tirgus tika uzskatīts par pietiekami reprezentatīvu normālās vērtības noteikšanai.
(45)
Jānorāda, ka Komisijas rīcībā nav informācijas par citām ražošanas vietām pasaulē, izņemot zināmos ražotājus Spānijā, ĶTR un Indonēzijā.
(46)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tika secināts, ka Indonēzija ir piemērota analogā valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu.
2.3.2. Normālās vērtības noteikšana
(47)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz informāciju, kas saņemta no ražotāja analogajā valstī, kā izklāstīts turpmāk. Jānorāda, ka izmeklēšana attiecībā uz Indonēzijas ražotāju tika veikta jau iepriekšējā izmeklēšanā par nātrija ciklamāta importu no Indonēzijas (6). Dati, ko uzņēmums sniedza, tagad atbildot uz anketas jautājumiem, tika atzīti par ticamiem un par stabilu pamatu, lai noteiktu normālo vērtību šajā izmeklēšanā. Vidējām pārdevumu cenām un vidējām ražošanas izmaksām patiešām bija līdzīga tendence, kas atbilda izejmateriālu vidējo izmaksu izmaiņām. Turklāt šo tendenci apstiprināja līdzīgas izejmateriālu vidējo izmaksu izmaiņas Savienības tirgū.
(48)
Tika konstatēts, ka Indonēzijas ražotāja līdzīgā ražojuma pārdevumu apjomi iekšzemes tirgū bija reprezentatīvi apjoma ziņā salīdzinājumā ar attiecīgo ražojumu, kuru attiecīgā uzņēmumu grupa ĶTR eksportēja uz Savienību.
(49)
Pēc tam Komisija noteica tos ražojumu veidus, ko ražotājs pārdod analogās valsts iekšzemes tirgū un kas ir identiski vai tieši salīdzināmi ar tiem, ko pārdod eksportam uz Savienību. Tika konstatēts, ka Indonēzijas ražotāja standarta ražojuma veids ir tieši salīdzināms.
(50)
Par standarta ražojuma veidu, ko analogās valsts ražotājs pārdod šīs valsts iekšzemes tirgū un kas ir tieši salīdzināms ar eksportam uz Savienību pārdoto ražojuma veidu, tika noteikts, vai pārdevumu apjoms iekšzemes tirgū ir bijis pietiekami reprezentatīvs pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē. Konkrētā nātrija ciklamāta veida pārdevumu apjomu iekšzemes tirgū uzskatīja par pietiekami reprezentatīvu, ja minētā veida pārdevumu kopapjoms iekšzemes tirgū IP laikā bija 5 % vai vairāk no salīdzināmā ražojuma veida pārdevumu kopapjoma, ko attiecīgā uzņēmumu grupa eksportēja uz Savienību.
(51)
Tika arī pārbaudīts, vai pārdevumus iekšzemes tirgū var uzskatīt par tādiem, kas veikti parastā tirdzniecības apritē, nosakot standarta ražojuma veida rentablo pārdevumu īpatsvaru neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū izmeklēšanas laikā. Tā kā līdzīgā ražojuma veida rentablo pārdevumu apjoms bija vairāk nekā 80 % no minētā ražojuma veida pārdevumu kopapjoma un ja šā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija vienāda ar ražošanas izmaksām vai augstāka par tām, normālo vērtību noteica, balstoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā visu šā ražojuma veida pārdevumu vidējo svērto cenu iekšzemes tirgū IP laikā neatkarīgi no tā, vai šie pārdevumi bija vai nebija rentabli.
(52)
Nosakot normālo vērtību ražojuma veidam, ko ražotājs analogajā valstī nepārdeva iekšzemes tirgū, tika izmantota visu standarta ražojuma veida pārdevumu vidējā svērtā pārdevumu cena, to koriģējot atbilstīgi atšķirībām starp abiem ražojumu veidiem.
2.3.3. Eksporta cena
(53)
Visi ražotāji eksportētāji attiecīgajā uzņēmumu grupā veic eksporta pārdevumus uz Savienību ar tās ārpus Savienības esoša saistīta tirdzniecības uzņēmuma starpniecību. Eksporta cenu noteica, pamatojoties uz cenām, par kādām saistītais tirdzniecības uzņēmums pārdod ražojumu uz Savienību, t. i., neatkarīgam pircējam, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, izmantojot faktiski samaksātās vai maksājamās cenas.
2.3.4. Salīdzinājums
(54)
Normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja, pamatojoties uz EXW cenu. Lai nodrošinātu godīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Tādējādi attiecīgā gadījumā tika izdarītas korekcijas transporta, apdrošināšanas, kravas apstrādes, iekraušanas un palīgizmaksās un kredītu izmaksās, ja tika sniegti pārbaudīti pierādījumi.
2.3.5. Dempinga starpība
(55)
Dempinga starpību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu noteica, vidējo svērto normālo vērtību salīdzinot ar vidējo svērto eksporta cenu visiem ražotājiem eksportētājiem.
(56)
Šis salīdzinājums liecināja, ka dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz robežai pirms nodokļa nomaksas, ir 14,2 %.
2.4. Jauno apstākļu ilglaicīgums
(57)
Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tika pārbaudīts, vai apstākļi, pamatojoties uz kuriem tika noteikta pašreizējā dempinga starpība, ir mainījušies un vai šādas izmaiņas ir uzskatāmas par ilglaicīgām.
(58)
Šābrīža konstatējumi pamatojas uz to, ka pieprasījums piešķirt tirgus ekonomikas režīmu attiecīgajai uzņēmumu grupai pašreizējā pārskatīšanā tika noraidīts, kamēr saistīto uzņēmumu grupas dalībniekam GT Enterprise sākotnējā izmeklēšanā TER tika piešķirts. Apstākļi, kas izraisīja atšķirīgu secinājumu, vispirms saistīti ar to, ka pašreizējā pārskatīšanā izmeklēšana tika veikta attiecībā uz četriem grupas uzņēmumiem, kamēr sākotnējā izmeklēšanā - tikai attiecībā uz GT Enterprise. Grupa tika nesen paplašināta un reorganizēta ar ievērojamiem ieguldījumiem, un nav nekādu norāžu, ka šis stāvoklis pārredzamā nākotnē varētu mainīties. Otrkārt, attiecībā uz GT Enterprise tika konstatēts, ka uzņēmuma prakse darboties bez skaidriem grāmatvedības dokumentiem, kurus revidē atbilstoši starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, ir iedibināta prakse un nekas neliecina, ka nākotnē tas varētu mainīties. Arī tā statūti, kas pieļauj valsts iejaukšanos, ir spēkā jau ilgi, un nekas neliecina, ka nākotnē tos varētu grozīt. Šādos apstākļos tiek uzskatīts, ka grupas statuss, kas nav TER statuss, ir ilglaicīgs.
(59)
Turklāt attiecībā uz eksporta cenu izmeklēšanā atklājās zināma attiecīgās uzņēmumu grupas cenu politikas stabilitāte ilgākā laika posmā, jo attiecīgā ražojuma cena, kas noteikta Savienībai un citām trešām valstīm laikposmā no 2007. gada līdz PIP, būtiski neatšķīrās un sekoja vienai tendencei. Tas liek secināt, ka nesen aprēķinātā dempinga starpība, iespējams, būs ilglaicīga.
(60)
Tādēļ tika uzskatīts - izmeklēšana ir apliecinājusi, ka attiecīgās uzņēmumu grupas struktūra un rīcība, tostarp apstākļi, kas noteica pašreizējās pārskatīšanas sākšanu, pārredzamā nākotnē, visticamāk, nemainīsies tā, lai tas ietekmētu pašreizējās pārskatīšanas konstatējumus. Tādējādi tika secināts, ka jaunie apstākļi uzskatāmi par ilglaicīgiem un pasākuma piemērošana pašreizējā līmenī vairs nav pietiekama, lai neitralizētu dempingu.
3. ANTIDEMPINGA PASĀKUMU GROZĪŠANA
(61)
Ņemot vērā konstatējumus par dempinga palielināšanos un jauno apstākļu ilglaicīgumu, tiek uzskatīts, ka esošie pasākumi vairs nav pietiekami, lai neitralizētu kaitējumu izraisošo dempingu. Tādēļ attiecībā uz GT Enterprise būtu jāgroza pasākumi, kas ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 492/2010 noteikti ĶTR izcelsmes nātrija ciklamāta importam, un tas pats maksājums būtu jānosaka otram grupas ražotājam eksportētājam, attiecīgi grozot minēto regulu.
(62)
Pašreizējā pārskatīšanā nevar noteikt individuālu kaitējuma starpību, jo tā attiecas vienīgi uz dempingu saistībā ar GT Enterprise un ar to saistītajiem grupas uzņēmumiem. Tāpēc pašreizejā pārskatīšanā noteiktā dempinga starpība tika salīdzināta ar sākotnējā izmeklēšanā noteikto kaitējuma starpību. Tā kā kaitējuma starpība bija lielāka par pašreizējā izmeklēšanā konstatēto dempinga starpību, galīgais antidempinga maksājums attiecīgajai uzņēmumu grupai būtu jāpiemēro pašreizējā izmeklēšanā konstatētā dempinga starpības līmenī.
(63)
Attiecībā uz pasākuma veidu tika uzskatīts, ka grozītajam antidempinga maksājumam būtu jābūt tādam pašam kā maksājumiem, kas noteikti ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 492/2010. Lai nodrošinātu pasākumu efektivitāti un novērstu manipulācijas ar cenām, tika uzskatīts par lietderīgu maksājumus noteikt kā konkrētu summu par kilogramu. Tādējādi antidempinga maksājumam, kas jāpiemēro attiecīgā ražojuma importam, kuru attiecīgā uzņēmumu grupa ražoja un pārdeva eksportam uz Savienību, to aprēķinot, pamatojoties uz dempinga starpību, kas noteikta šajā izmeklēšanā un kas izteikta kā konkrēta summa par kilogramu, būtu jābūt EUR 0,23 par kilogramu.
4. INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA
(64)
Attiecīgā uzņēmumu grupa un pārējās ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz ko tika plānots ierosināt grozīt spēkā esošos antidempinga pasākumus.
(65)
Rainbow grupa iesniedza piezīmes par galīgo izpaušanu. Šīs piezīmes galvenokārt attiecās uz sūdzības atsaukšanu patlaban notiekošajā izmeklēšanā par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes nātrija ciklamāta importu, kura attiecas vienīgi uz diviem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem - Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited un Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited (“Fang Da grupa”) (“paralēlā procedūra”) (7). Rainbow grupa apgalvoja, ka sūdzības atsaukšanai paralēlajā procedūrā loģiski un tiesiski būtu jāseko citiem ĶTR ražotājiem piemēroto antidempinga pasākumu izbeigšana vai vismaz pašreizējās pārskatīšanas izbeigšana attiecībā uz Rainbow grupu.
(66)
Grupa pieprasīja izbeigt ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 492/2010 noteiktos antidempinga pasākumus, norādot - tā kā nav konstatēts, ka Fang Da imports nebija par dempinga cenām un/vai Fang Da veiktais imports neradīja kaitējumu, pamatregulas 9. panta 5. punktā ietvertais nediskriminācijas princips liek izbeigt noteiktos antidempinga pasākumus. Lai pamatotu šo argumentu, tā atsaucās uz iepriekšējām Padomes regulām, kad vienlaicīgas starpposma pārskatīšanas par importu no dažām valstīm tika izbeigtas, nenosakot pasākumus, pēc tam, kad pasākumi netika noteikti antidempinga izmeklēšanās par šo pašu ražojumu importu no citām valstīm (LAEK (8), plakani dzelzs un neleģētā tērauda velmējumi (9)). Tomēr būtu jāatzīmē, ka šajos gadījumos izmeklēšanas attiecās uz vairākām valstīm un nediskriminācijas princips tika piemērots importam no dažādām valstīm. Otrkārt, šajos gadījumos iemesls pasākumu izbeigšanai attiecībā uz dažām valstīm bija tāds, ka pasākumi citām valstīm netika noteikti, jo Padome priekšlikumu nepieņēma tiesību aktos noteiktajā termiņā (LAEK, plakani dzelzs un neleģētā tērauda velmējumi). Tādēļ pat tad, ja minētajos gadījumos patiešām tika uzskatīts par nepieciešamu izbeigt vienlaicīgās antidempinga pasākumu procedūras, lai ievērotu nediskriminācijas principu, tas neattiecas uz pašreizējo pārskatīšanu. Vēl viena atsauce uz pieeju, kas tika izmantota nātrija glutamāta lietā (10), attiecas uz gadījumu, kad sūdzības iesniedzējs grasījās atsaukt sūdzību par Brazīlijas importu, pat ja bija konstatēts, ka tas bija veikts par dempinga cenām. Minētajā gadījumā tika paredzēts nepieņemt sūdzības atsaukšanu, jo tika secināts, ka būtu diskriminējoši piemērot pasākumus pret pārējām valstīm, ja netiek piemēroti pasākumi pret Brazīliju.
(67)
Turklāt šīs divas situācijas ir samērā atšķirīgas. Paralēlajā procedūrā sūdzība tika atsaukta un tika secināts, ka pasākumu izbeigšana nav pretrunā Savienības interesēm. Pašreizējā pārskatīšanā pieprasījums tika uzturēts spēkā un tika konstatēts, ka Rainbow grupas veiktais dempings ir palielinājies. Tādēļ maksājuma likmes palielināšana šai grupai nerada diskrimināciju.
(68)
Rainbow grupa arī pieprasīja, lai sūdzības atsaukšanas rezultātā tiktu izbeigta pašreizējā pārskatīšana attiecībā uz Rainbow grupu, jo abas procedūras tika sāktas, pamatojoties uz vienu un to pašu procesuālo dokumentu, attiecas uz vienu un to pašu izmeklēšanas periodu un sūdzības iesniedzējs savā sūdzībā praktisku iemeslu dēļ Fang Da grupu un Rainbow grupu izskatīja kopā.
(69)
Otrkārt, grupa norādīja - neraugoties uz to, ka izmeklēšana pret Fang Da grupu tika sākta saskaņā ar pamatregulas 5. pantu, izmeklēšana par Fang Da grupas veikto importu un starpposma pārskatīšana par Rainbow grupas veikto importu juridiski un praktiski būtībā ir viena un tā pati procedūra. Visbeidzot, grupa norādīja, ka, nošķirot procedūras un izmeklēšanas, pamatregulas 9. panta 3. punkts patiesībā nozīmē, ka pat tad, ja Fang Da grupai pēc sākotnējās izmeklēšanas piemēroja nulles maksājumu, uz to joprojām attiecās procedūra. Šā iemesla dēļ Rainbow grupa uzskata, ka sūdzības par Fang Da grupas importu atsaukšanai vajadzētu nozīmēt arī pašreizējās pārskatīšanas izbeigšanu.
(70)
Attiecībā uz to būtu jāatzīmē, ka sūdzības iesniedzēja iesniegtais dokuments bija uzskatāms gan par sūdzību antidempinga izmeklēšanas veikšanai, pamatojoties uz pamatregulas 5. pantu, gan arī par pieprasījumu pašreizējai starpposma pārskatīšanai, pamatojoties uz pamatregulas 11. panta 3. punktu. Turklāt tajā tika sniegti pietiekami pierādījumi, lai abas procedūras sāktu atsevišķi. Komisija sāka 5. panta izmeklēšanu un starpposma pārskatīšanu ar diviem atsevišķiem paziņojumiem par procedūras sākšanu. Tādējādi antidempinga izmeklēšana, pamatojoties uz pamatregulas 5. pantu, un starpposma pārskatīšana, pamatojoties uz pamatregulas 11. panta 3. punktu, ir divas dažādas procedūras.
(71)
Rainbow grupa iesniedza vēl dažus argumentus, kuros tā izteica minējumus par iespējamiem sūdzības atsaukšanas iemesliem. Tā kā šie argumenti ir hipotētiski un nebūtiski, tie nav izskatāmi un tāpēc tiek noraidīti.
(72)
Visbeidzot, Rainbow grupa paziņoja, ka Komisija ir acīmredzami pārkāpusi grupas tiesības iesniegt piezīmes par galīgo izpaušanu desmit dienu laikā, jo sūdzības atsaukšanas vēstules nekonfidenciālā versija grupai tika paziņota septiņas dienas pirms piezīmju iesniegšanas termiņa.
(73)
Kā paskaidrots 70. apsvērumā, 5. panta izmeklēšana, saskaņā ar kuru Rainbow grupa saņēma informācijas vēstuli par sūdzības atsaukšanu, ir no pašreizējās pārskatīšanas atsevišķa procedūra. Rainbow grupa bija ieinteresētā persona 5. panta pārskatīšanā, un tikai šā iemesla dēļ tai tika paziņots par sūdzības atsaukšanu. Šī paziņojuma vēstule nebija daļa no galīgās izpaušanas pašreizējā pārskatīšanā. Rainbow grupai bija 30 dienas, lai iesniegtu piezīmes par galīgo izpaušanu šajā procedūrā. Tādēļ tās tiesības uz pietiekami ilgu laiku piezīmju iesniegšanai netika pārkāptas.
(74)
Rezumējot, iesniegtās piezīmes neietekmēja iepriekš minēto secinājumu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Tabulu Padomes Īstenošanas regulas (ES) Nr. 492/2010 1. panta 2. punktā groza, aizstājot:
Valsts
Uzņēmums
Maksājuma likme (EUR par kilogramu)
Taric papildu kods
“Ķīnas Tautas Republika
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd, Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Ķīnas Tautas Republika
0,11
A473”
ar šo:
Valsts
Uzņēmums
Maksājuma likme (EUR par kilogramu)
Taric papildu kods
“Ķīnas Tautas Republika
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd, Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Ķīnas Tautas Republika; Golden Time Chemical (Jiangsu) Co., Ltd, No. 90-168, Fangshui Road, Chemical Industry Zone, Nanjing, Jiangsu Province, Ķīnas Tautas Republika
0,23
A473”
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2012. gada 7. maijā