ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 1104/2011/EU
ze dne 25. října 2011
o podmínkách přístupu k veřejné regulované službě nabízené globálním družicovým navigačním systémem vytvořeným na základě programu Galileo
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie a zejména na článek 172 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008 ze dne 9. července 2008 o dalším provádění evropských programů družicové navigace (EGNOS a Galileo) (3) v příloze stanoví, že zvláštní cíle programu Galileo mají umožnit, aby signály vysílané systémem vytvořeným na základě tohoto programu mohly být využívány zejména k nabízení veřejné regulované služby („public regulated service“, dále jen „PRS“) určené pouze vládou schváleným uživatelům pro citlivé aplikace, které vyžadují účinnou kontrolu přístupu a maximální nepřetržitost služby.
(2)
Zatímco příslušná ustanovení nařízení (ES) č. 683/2008 se vztahují rovněž na služby, včetně PRS, jež jsou uvedeny v příloze uvedeného nařízení, přičemž je zohledněno vzájemné propojení systému vytvořeného na základě programu Galileo a PRS z právního, technického, provozního, finančního a vlastnického hlediska, je vhodné, aby byla příslušná pravidla ohledně uplatňování bezpečnostních předpisů opětovně uvedena pro účely tohoto rozhodnutí.
(3)
Evropský parlament a Rada opakovaně poukázaly na to, že systém vytvořený na základě programu Galileo je civilním systémem pod civilní kontrolou, to znamená systémem vytvořeným podle civilních standardů na základě civilních požadavků a pod kontrolou orgánů Unie.
(4)
Program Galileo má strategický význam pro nezávislost Unie, pokud jde o družicovou navigaci, určování polohy a určování času, a je velkým přínosem, pokud jde o provádění strategie „Evropa 2020“ pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění.
(5)
PRS je z různých služeb nabízených evropskými systémy družicové navigace službou, která je zároveň nejvíce zabezpečená a nejvíce citlivá, a proto je velmi vhodná pro služby, u nichž musí být zajištěna vysoká odolnost a naprostá spolehlivost. Musí odběratelům zajišťovat nepřetržitost služby i v nejvážnějších krizových situacích. Důsledky porušení bezpečnostních pravidel při používání této služby nejsou omezeny na příslušného uživatele, ale potenciálně se vztahují i na jiné uživatele. Používání a řízení PRS tak spadají do společné odpovědnosti členských států za bezpečnost Unie i za jejich vlastní bezpečnost. V této souvislosti musí být přístup k PRS jasně omezený na určité kategorie uživatelů, kteří jsou pod stálou kontrolou.
(6)
Je tedy třeba definovat pravidla pro přístup k PRS a pravidla jejího řízení, zejména upřesněním obecných zásad týkajících se přístupu, funkcí různých řídicích útvarů a útvarů dohledu, podmínek spojených s výrobou přijímačů a zabezpečením a systému kontroly vývozu.
(7)
Pokud jde o obecné zásady přístupu k PRS, využívání služby musí být vzhledem k jejímu účelu a jejím charakteristikám přísně omezeno, přičemž členským státům, Radě, Komisi a Evropské službě pro vnější činnost (dále jen „ESVČ“) je zaručen volný, neomezený a nepřetržitý přístup ve všech částech světa. Navíc musí být každý členský stát schopen samostatně rozhodovat, kdo jsou oprávnění uživatelé PRS a jaká použití z toho vyplývají, včetně použití spojených s bezpečností, v souladu se společnými minimálními standardy.
(8)
S cílem podpořit v celosvětovém měřítku používání evropské technologie by mělo být možné, aby se odběrateli PRS staly některé třetí země a mezinárodní organizace prostřednictvím samostatných dohod s nimi uzavřených. Pokud jde o zabezpečené vládní aplikace v oblasti družicové navigace, měly by být podmínky, za kterých mohou třetí země a mezinárodní organizace používat PRS, stanoveny v mezinárodních dohodách, přičemž se rozumí, že dodržování bezpečnostních požadavků by mělo být za každých okolností povinné. V rámci těchto dohod by mělo být možné povolit výrobu PRS přijímačů, pokud budou stanoveny konkrétní podmínky a požadavky, jež budou přinejmenším na stejné úrovni jako podmínky a požadavky vztahující se na členské státy. Tyto dohody by však neměly zahrnovat obzvláště citlivé bezpečnostní záležitosti, jako je výroba bezpečnostních modulů.
(9)
Při sjednávání dohod se třetími zeměmi či mezinárodními organizacemi by se měl v plné míře zohledňovat význam dodržování zásad demokracie, právního státu, univerzálnosti a nedělitelnosti lidských práv a základních svobod, svobody myšlení, přesvědčení a náboženského vyznání, jakož i svobody vyjadřování a informací, lidské důstojnosti, zásady rovnosti a solidarity a dodržování zásad Charty Organizace spojených národů a mezinárodního práva.
(10)
Bezpečnostní předpisy Evropské kosmické agentury by měly poskytovat přinejmenším takovou úroveň ochrany, kterou stanoví bezpečnostní předpisy stanovené v příloze rozhodnutí Komise 2001/844/ES, ESUO, Euratom (4) a rozhodnutím Rady 2011/292/EU ze dne 31. března 2011 o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU (5).
(11)
Unie a členské státy musí udělat vše pro to, aby zajistily bezpečnost a zabezpečení systému vytvořeného na základě programu Galileo a technologie a zařízení PRS, aby se předešlo používání signálů vysílaných pro PRS neoprávněnými fyzickými nebo právnickými osobami a aby se zabránilo nepřátelskému použití PRS proti Unii a členským státům.
(12)
V tomto ohledu je důležité, aby členské státy stanovily režim sankcí použitelných v případě nedodržení povinností vyplývajících z tohoto rozhodnutí a aby zajistily uplatňování těchto sankcí. Tyto sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující.
(13)
Pokud jde o řídicí orgány a orgány dohledu, ukazuje se, že řešení spočívající v tom, že odběratelé PRS určí „příslušný orgán PRS“ odpovědný za řízení svých uživatelů a dohled nad nimi, je nejlepší pro zajištění účinného řízení užívání PRS, přičemž usnadňuje vztahy mezi různými subjekty pověřenými bezpečností a zaručuje trvalý dohled nad uživateli, a to především uživateli vnitrostátními, v souladu se společnými minimálními standardy. Je však zapotřebí jisté míry flexibility, aby se členským státům umožnilo účinným způsobem rozdělit povinnosti.
(14)
V rámci provádění tohoto rozhodnutí by mělo jakékoli zpracovávání osobních údajů probíhat v souladu s právem Unie, jak je stanoveno zejména ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (6) a ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2002/58/ES ze dne 12. července 2002 o zpracování osobních údajů a ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací (směrnice o soukromí a elektronických komunikacích) (7).
(15)
Jedním z úkolů bezpečnostního střediska systému Galileo (dále jen „bezpečnostní středisko“) uvedeného v čl. 16 písm. a) bodě ii) nařízení (ES) č. 683/2008 by mělo být zajištění provozního rozhraní mezi různými subjekty pověřenými bezpečností PRS.
(16)
Rada a vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku by rovněž měli hrát určitou úlohu v řízení PRS prostřednictvím uplatnění společné akce Rady 2004/552/SZBP ze dne 12. července 2004 o aspektech provozu Evropského družicového navigačního systému majících dopad na bezpečnost Evropské unie (8). Rada by také měla schvalovat mezinárodní dohody opravňující třetí země nebo mezinárodní organizace k přístupu k PRS.
(17)
Pokud jde o výrobu a zabezpečení přijímačů, bezpečnostní požadavky vyžadují, aby byl tento úkol svěřen pouze členskému státu, který určil příslušný orgán PRS, nebo podnikům usazeným na území členského státu, který určil příslušný orgán PRS. Subjekt vyrábějící přijímače musí být předem držitelem řádného povolení rady pro bezpečnostní akreditaci evropských systémů GNSS zřízené podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 912/2010 (9) (dále jen „rada pro bezpečnostní akreditaci“) a musí se řídit jejími rozhodnutími. Příslušné orgány PRS mají za úkol trvale kontrolovat jak dodržování požadavku povolení a soulad s uvedenými rozhodnutími, tak dodržování zvláštních technických požadavků vyplývajících ze společných minimálních standardů.
(18)
Členský stát, který neurčil příslušný orgán PRS, by měl v každém případě určit kontaktní místo pro řešení veškerých zaznamenaných případů škodlivé elektromagnetické interference zasahující PRS. Tímto kontaktním místem by měla být fyzická nebo právnická osoba plnící funkci místa, kam se podává hlášení, nebo adresa, kterou může Komise v případě potenciálně škodlivé elektromagnetické interference kontaktovat za účelem odstranění této interference.
(19)
Pokud jde o omezení vývozu, je třeba omezit vývoz zařízení nebo technologií a softwaru souvisejících s využíváním a vývojem PRS a s výrobou pro PRS mimo Unii, bez ohledu na to, zda se jedná o zařízení, software nebo technologii uvedené v příloze I nařízení Rady (ES) č. 428/2009 ze dne 5. května 2009, kterým se zavádí režim Společenství pro kontrolu vývozu, přepravy, zprostředkování a tranzitu zboží dvojího užití (10), pouze na třetí země, které jsou řádně oprávněny k přístupu k PRS na základě mezinárodní dohody uzavřené s Unií. Třetí země, na jejímž území je instalována referenční stanice obsahující vybavení PRS a patřící do systému vytvořeného na základě programu Galileo, by neměla být považována za odběratele PRS pouze na základě této skutečnosti.
(20)
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o společné minimální standardy v oblastech stanovených v příloze, a tuto přílohu případně aktualizovat nebo měnit tak, aby se zohlednil vývoj programu Galileo. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(21)
Vzhledem k dopadu, který by společná pravidla týkající se přístupu k PRS a výroby přijímačů PRS a bezpečnostních modulů mohla mít na bezpečnost systému vytvořeného na základě programu Galileo a na bezpečnost Unie a jejích členských států, a to jak jednotlivě, tak i společně, je nanejvýš důležité, aby tato pravidla byla v jednotlivých členských státech uplatňována jednotně. Je tedy nezbytné, aby Komise byla zmocněna přijímat podrobné požadavky, pokyny a jiná opatření, aby bylo možné uvést společné minimální standardy v účinnost. Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto rozhodnutí je nutné, aby Komisi byly svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (11).
(22)
Audity a inspekce prováděné Komisí za pomoci členských států by měly případně být prováděny obdobným způsobem, jaký stanoví příloha III část VII rozhodnutí 2011/292/EU.
(23)
Pravidla přístupu k PRS nabízené systémem vytvořeným na základě programu Galileo jsou základním předpokladem provádění PRS. Komise by měla provést analýzu toho, zda je třeba zavést zpoplatnění PRS, a to také s ohledem na třetí země a mezinárodní organizace, a podat Evropskému parlamentu a Radě zprávu o výsledku této analýzy.
(24)
Jelikož cílů tohoto rozhodnutí, tedy stanovení podmínek, za kterých mohou mít členské státy, Rada, Komise, ESVČ, agentury Unie, třetí země a mezinárodní organizace přístup k PRS, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu rozsahu navrhovaného opatření lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(25)
Jakmile bude PRS prohlášena za funkční, měly by být zavedeny mechanismy pro předávání zpráv a provádění přezkumu,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Předmět
Toto rozhodnutí stanoví podmínky, za kterých mohou mít členské státy, Rada, Komise, ESVČ, agentury Unie, třetí země a mezinárodní organizace přístup k veřejné regulované službě („public regulated service“, dále jen „PRS“) poskytované globálním družicovým navigačním systémem vytvořeným na základě programu Galileo.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumí:
a)
„odběrateli PRS“ členské státy, Rada, Komise a ESVČ, jakož i agentury Unie, třetí země a mezinárodní organizace, pokud byly tyto agentury, třetí země a organizace řádně oprávněny;
b)
„uživateli PRS“ fyzické nebo právnické osoby řádně oprávněné odběratelem PRS k tomu, aby vlastnily nebo používaly přijímač PRS.
Článek 3
Obecné zásady v oblasti přístupu k PRS
1. Členské státy, Rada, Komise a ESVČ mají právo na neomezený a nepřetržitý přístup k PRS po celém světě.
2. Je na rozhodnutí každého členského státu, Rady, Komise a ESVČ, zda budou PRS v rámci svých příslušných pravomocí využívat.
3. Každý členský stát, který využívá PRS, samostatně rozhodne v souladu s článkem 8 a bodem 1 podbody i) a ii) přílohy, které kategorie fyzických osob pobývajících na jeho území nebo vykonávajících úřední povinnosti v zahraničí jeho jménem a právnických osob usazených na jeho území jsou oprávněné jako uživatelé PRS a o způsobech používání PRS. Způsoby používání mohou zahrnovat použití spojené s bezpečností.
Rada, Komise a ESVČ rozhodnou v souladu s článkem 8 a bodem 1 podbody i) a ii) přílohy, které kategorie jejich pracovníků jsou oprávněny jako uživatelé PRS.
4. Agentury Unie se mohou stát odběrateli PRS pouze tehdy, je-li to nezbytné k vykonávání jejich úkolů, a za podmínek stanovených správní dohodou uzavřenou mezi Komisí a dotčenou agenturou.
5. Třetí země nebo mezinárodní organizace se mohou stát odběrateli PRS pouze tehdy, pokud uzavřou v souladu s postupem stanoveným v článku 218 Smlouvy o fungování Evropské unie obě tyto dohody mezi Unií a dotčenou třetí zemí nebo mezinárodní organizací:
a)
dohodu o bezpečnosti informací vymezující rámec pro výměnu a ochranu utajovaných informací, jež stanoví stupeň ochrany přinejmenším na stejné úrovni jako v členských státech;
b)
dohodu stanovující podmínky přístupu třetí země nebo mezinárodní organizace k PRS; tato dohoda by za zvláštních podmínek mohla zahrnovat výrobu přijímačů PRS, s výjimkou bezpečnostních modulů.
Článek 4
Použití bezpečnostních předpisů
1. Každý členský stát zajistí, aby jeho vnitrostátní bezpečnostní předpisy poskytovaly stupeň ochrany utajovaných informací, který je přinejmenším rovnocenný stupni zaručenému bezpečnostními předpisy stanovenými v příloze rozhodnutí 2001/844/ES, ESUO, Euratom a rozhodnutím 2011/292/EU, a aby se tyto vnitrostátní bezpečnostní předpisy vztahovaly na uživatele PRS dotčeného členského státu, na všechny fyzické osoby s bydlištěm na jeho území a na všechny právnické osoby usazené na jeho území, jež přicházejí do styku s utajovanými informacemi EU týkajícími se PRS.
2. Členské státy neprodleně informují Komisi o přijetí vnitrostátních bezpečnostních předpisů uvedených v odstavci 1.
3. Pokud se ukáže, že utajované informace EU týkající se PRS byly vyzrazeny jakékoli osobě, která není oprávněna je znát, Komise po řádné konzultaci s dotčeným členským státem:
a)
informuje původce utajovaných informací PRS;
b)
posoudí možnou škodu z hlediska zájmů Unie nebo členských států;
c)
sdělí příslušným orgánům výsledky tohoto posouzení a poskytne doporučení k nápravě situace, přičemž příslušné orgány neprodleně informují Komisi o opatřeních, která mají v úmyslu přijmout nebo je již přijaly, včetně opatření, jejichž cílem je předejít tomu, aby se situace opakovala, jakož i o výsledcích uvedených opatření, a
d)
odpovídajícím způsobem informuje Evropský parlament a Radu o uvedených výsledcích.
Článek 5
Příslušný orgán PRS
1. Příslušný orgán PRS je určen:
a)
každým členským státem, který využívá PRS, a každým členským státem, na jehož území je usazen jakýkoli ze subjektů uvedených v čl. 7 odst. 1; v takových případech se příslušný orgán PRS zřídí na území dotčeného členského státu a tento stát o určení orgánu neprodleně uvědomí Komisi;
b)
Radou, Komisí a ESVČ, pokud využívají PRS. V takovém případě může být jako příslušný orgán PRS v souladu s odpovídajícími ujednáními určena Agentura pro evropský GNSS zřízená podle nařízení (EU) č. 912/2010 (dále jen „Agentura pro evropský GNSS“);
c)
agenturami Unie a mezinárodními organizacemi v souladu s ustanoveními dohod uvedených v čl. 3 odst. 4 a 5. V takovém případě může být jako příslušný orgán PRS určena Agentura pro evropský GNSS;
d)
třetími zeměmi v souladu s ustanoveními dohod uvedených v čl. 3 odst. 5.
2. Náklady na fungování příslušného orgánu PRS nesou odběratelé PRS, kteří tento orgán určili.
3. Členský stát, který neurčil příslušný orgán PRS podle odst. 1 písm. a), určí v každém případě kontaktní místo, jež bude v potřebné míře nápomocno při nahlašování zaznamenaných případů potenciálně škodlivé elektromagnetické interference zasahující PRS. Dotčený členský stát o určení tohoto kontaktního místa neprodleně uvědomí Komisi.
4. Příslušný orgán PRS zajistí, aby využívání PRS bylo v souladu s článkem 8 a bodem 1 přílohy a aby:
a)
pro účely řízení PRS s bezpečnostním střediskem byli uživatelé PRS sdruženi do skupin;
b)
byla určena a spravována přístupová práva k PRS každé skupiny nebo uživatele;
c)
byly od bezpečnostního střediska získány přístupové klíče k PRS a jiné související utajované informace;
d)
byly přístupové klíče k PRS a jiné související utajované informace předány uživatelům;
e)
bylo řízeno zabezpečení přijímačů a souvisejících utajovaných technologií a informací a byla posouzena rizika;
f)
bylo zřízeno kontaktní místo, jež bude v potřebné míře nápomocno při nahlašování zaznamenaných případů potenciálně škodlivé elektromagnetické interference zasahující PRS.
5. Příslušný orgán PRS členského státu zajistí, aby subjekt usazený na území tohoto členského státu mohl vyvíjet nebo vyrábět přijímače PRS nebo bezpečnostní moduly, pouze pokud tento subjekt:
a)
získal řádné povolení rady pro bezpečnostní akreditaci v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) č. 912/2010 a
b)
splňuje podmínky stanovené v rozhodnutích rady pro bezpečnostní akreditaci a v článku 8 a bodu 2 přílohy, pokud jde o vývoj a výrobu přijímačů PRS nebo bezpečnostních modulů, pokud se týkají jeho činnosti.
Veškerá povolení udělená k výrobě zařízení podle tohoto odstavce se nejméně každých pět let přezkoumají.
6. V případě vývoje nebo výroby podle odstavce 5 tohoto článku nebo v případě vývozu mimo Unii je příslušný orgán PRS dotčeného členského státu styčným bodem pro subjekty, které jsou příslušné pro omezení vývozu daného zařízení, technologie a softwaru, pokud jde o využívání a vývoj PRS a výrobu pro PRS, aby se zajistilo uplatňování ustanovení článku 9.
7. Příslušný orgán PRS je propojen s bezpečnostním střediskem v souladu s článkem 8 a bodem 4 přílohy.
8. Odstavci 4 a 7 není dotčena možnost členských států přenést určité konkrétní úkoly jejich příslušného orgánu PRS na základě vzájemného souhlasu na jiný členský stát, s výjimkou veškerých úkolů souvisejících s uplatňováním svrchovanosti nad svým územím. Úkoly uvedené v odstavcích 4 a 7, jakož i úkoly podle odstavce 5 mohou být vykonávány členskými státy společně. Dotčené členské státy neprodleně oznámí tato opatření Komisi.
9. Příslušný orgán PRS může na základě zvláštních ujednání požádat Agenturu pro evropský GNSS o technickou pomoc při vykonávání svých úkolů. Dotčené členské státy neprodleně oznámí tato ujednání Komisi.
10. Každé tři roky předkládají příslušné orgány PRS Komisi a Agentuře pro evropský GNSS zprávu o dodržování společných minimálních standardů.
11. Každé tři roky předkládá Komise za pomoci Agentury pro evropský GNSS Evropskému parlamentu a Radě zprávu o dodržování společných minimálních standardů příslušnými orgány PRS a rovněž o případech vážného porušení těchto standardů.
12. Pokud příslušný orgán PRS nedodržuje společné minimální standardy stanovené v článku 8, může Komise s náležitým přihlédnutím k zásadě subsidiarity, po konzultaci s dotčeným členským státem a případně po obdržení dalších konkrétních informací vydat doporučení. Do tří měsíců od vydání doporučení dotyčný příslušný orgán PRS buď doporučení Komise splní, nebo si vyžádá či navrhne změny s cílem zajistit dodržování společných minimálních standardů a provede je po dohodě s Komisí.
Pokud dotyčný příslušný orgán PRS ani po uplynutí této lhůty tří měsíců nezajistí dodržování společných minimálních standardů, uvědomí o tom Komise Evropský parlament a Radu a navrhne příslušná opatření, která mají být přijata.
Článek 6
Úloha bezpečnostního střediska
Bezpečnostní středisko zajišťuje provozní rozhraní mezi příslušnými orgány PRS, Radou a vysokým představitelem Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku jednajícími v souladu se společnou akcí 2004/552/SZBP a kontrolními středisky. Informuje Komisi o všech událostech, které by mohly narušit řádné fungování PRS.
Článek 7
Výroba a zabezpečení přijímačů a bezpečnostních modulů
1. Členský stát může, jsou-li dodrženy požadavky uvedené v čl. 5 odst. 5, pověřit úkolem výroby přijímačů PRS nebo přidružených bezpečnostních modulů subjekty usazené na jeho území nebo na území jiného členského státu. Rada, Komise nebo ESVČ mohou výrobou přijímačů PRS nebo přidružených bezpečnostních modulů pro vlastní využití pověřit subjekty usazené na území členského státu.
2. Rada pro bezpečnostní akreditaci může kdykoli odebrat povolení, které udělila subjektu uvedenému v odstavci 1 k výrobě přijímačů PRS nebo přidružených bezpečnostní modulů, pokud nebyla dodržena opatření uvedená v čl. 5 odst. 5 písm. b).
Článek 8
Společné minimální standardy
1. Společné minimální standardy, které mají příslušné orgány PRS podle článku 5 splňovat, zahrnují oblasti uvedené v příloze.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 11, pokud jde o přijetí společných minimálních standardů pro oblasti stanovené v příloze a případné změny aktualizující přílohu s cílem zohlednit vývoj programu Galileo, zejména s ohledem na vývoj po technické stránce a vývoj potřeb v oblasti bezpečnosti.
3. Na základě společných minimálních norem uvedených v odstavci 2 tohoto článku může Komise přijmout nezbytné technické požadavky, pokyny a jiná opatření. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 12 odst. 2.
4. Komise zajistí, aby byly učiněny kroky nezbytné pro dodržování opatření uvedených v odstavcích 2 a 3 a aby byly splněny požadavky týkající se bezpečnosti PRS, jejích uživatelů a souvisejících technologií, přičemž plně zohlední doporučení odborníků.
5. S cílem usnadnit dodržování požadavků uvedených v tomto článku Komise alespoň jednou ročně umožní setkání všech příslušných orgánů PRS.
6. Komise za pomoci členských států a Agentury pro evropský GNSS zajistí dodržování společných minimálních standardů příslušnými orgány PRS, zejména prováděním auditů či inspekcí.
Článek 9
Omezení vývozu
Vývoz zařízení, technologie a softwaru souvisejících s využíváním a vývojem PRS a výrobou pro PRS mimo Unii je povolen pouze v souladu s článkem 8 a bodem 3 přílohy a v rámci dohod uvedených v čl. 3 odst. 5 nebo v rámci dohod týkajících se podmínek umístění a fungování referenčních stanic.
Článek 10
Použitelnost společné akce 2004/552/SZBP
Toto rozhodnutí se použije, aniž jsou dotčena opatření přijatá podle společné akce 2004/552/SZBP.
Článek 11
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 8 odst. 2 je svěřena Komisi na dobu pěti let ode dne 5. listopadu 2011. Komise vypracuje zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto období.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 8 odst. 2 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 8 odst. 2 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 12
Postupy projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor zřízený nařízením (ES) č. 683/2008. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011. Pokud výbor nevydá žádné stanovisko, Komise navrhovaný prováděcí akt nepřijme a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 13
Přezkum a podávání zpráv
Nejpozději dva roky poté, co bude PRS prohlášena za funkční, předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o řádném fungování a přiměřenosti pravidel stanovených pro přístup k PRS, a případně navrhne příslušné změny tohoto rozhodnutí.
Článek 14
Zvláštní pravidla pro provádění programu Galileo
Bez ohledu na ostatní ustanovení tohoto rozhodnutí je v zájmu zajištění řádného fungování systému vytvořeného na základě programu Galileo povolen přístup k technologii PRS a k vlastnictví nebo používání přijímačů PRS, jsou-li dodrženy zásady stanovené v článku 8 a v příloze, těmto subjektům:
a)
Komisi, pokud působí jako správce programu Galileo;
b)
provozovatelům systému vytvořeného na základě programu Galileo pouze pro účely dodržení kompetencí, jak je stanoveno ve zvláštním ujednání s Komisí;
c)
Agentuře pro evropský GNSS, aby mohla plnit jí svěřené úkoly, jak je stanoveno ve zvláštním ujednání s Komisí;
d)
Evropské kosmické agentuře výhradně pro účely výzkumu, vývoje a zavádění infrastruktury, jak je stanoveno ve zvláštním ujednání s Komisí.
Článek 15
Sankce
Členské státy stanoví sankce za porušení vnitrostátních ustanovení přijatých na základě tohoto rozhodnutí. Sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující.
Článek 16
Vstup v platnost a použitelnost
1. Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Členské státy použijí článek 5 nejpozději 6. listopadu 2013.
Článek 17
Určení
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Ve Štrasburku dne 25. října 2011.
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS Nr. 1104/2011/ES
(2011. gada 25. oktobris)
par noteikumiem par piekļuvi publiskajam regulētajam pakalpojumam, ko sniedz globālā navigācijas satelītu sistēma, kura izveidota saskaņā ar Galileo programmu
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 172. pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),
tā kā:
(1)
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 683/2008 (2008. gada 9. jūlijs) par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu (EGNOS un Galileo) turpmāku īstenošanu (3) pielikumā ir paredzēts, ka Galileo programmas īpašie mērķi ir nodrošināt, lai sistēmas, kas izveidota saskaņā ar šo programmu, raidītos signālus jo īpaši varētu izmantot publiska regulēta pakalpojuma ("PRP") piedāvāšanai, kas pieejams vienīgi attiecīgo valdību pilnvarotiem lietotājiem, diskrētiem lietojumiem, kuri prasa efektīvu piekļuves kontroli un lielu pakalpojumu stabilitāti.
(2)
Lai gan Regulas (EK) Nr. 683/2008 attiecīgie noteikumi attiecas arī uz pakalpojumiem, tostarp uz PRP, kuri uzskaitīti minētās regulas pielikumā, ņemot vērā savstarpējo saikni starp sistēmu, kas izveidota saskaņā ar Galileo programmu, un PRP no juridiskā, tehniskā, operatīvā, finansiālā un īpašumtiesību viedokļa, ir lietderīgi šajā lēmumā vēlreiz iekļaut būtiskos noteikumus par drošības noteikumu piemērošanu.
(3)
Eiropas Parlaments un Padome ir vairākkārt atgādinājuši, ka sistēma, kas izveidota saskaņā ar Galileo programmu, ir civila sistēma, kas atrodas civilā kontrolē, t. i., tās īstenošana notiek saskaņā ar civilajiem standartiem, kuru pamatā ir civilas prasības, un Savienības iestāžu kontrolē.
(4)
Galileo programma ir stratēģiski nozīmīga, lai nodrošinātu Savienības neatkarību satelītu navigācijas, izvietošanas un laika sinhronizācijas pakalpojumu jomā, un šī programma piedāvā nozīmīgu ieguldījumu stratēģijas "Eiropa 2020" īstenošanā gudrai, ilgtspējīgai un iekļaujošai izaugsmei.
(5)
Dažādo Eiropas satelītu radionavigācijas sistēmu piedāvāto pakalpojumu vidū PRP ir vienlaikus visaizsargātākais un jutīgākais pakalpojums, un tādēļ tas ir piemērots pakalpojumos, kuros ir jānodrošina robustums un pilnīga uzticamība. Tam dalībniekiem ir jānodrošina pakalpojuma nepārtrauktība pat viskritiskākajās krīzes situācijās. Sekas, ko izraisa drošības noteikumu pārkāpšana minētā pakalpojuma lietošanas laikā, skar ne tikai konkrēto lietotāju, bet var ietekmēt arī citus lietotājus. Tāpēc, lietojot un pārvaldot PRP, dalībvalstīm ir jāuzņemas kopēja atbildība, lai aizsargātu Savienības un pašu dalībvalstu drošību. Tātad piekļuve PRP ir jāpieļauj tikai noteiktām lietotāju grupām, kas tiek pastāvīgi uzraudzītas.
(6)
Tāpēc ir jānosaka piekļuves PRP noteikumi un tā pārvaldības noteikumi, jo īpaši precizējot vispārējos principus attiecībā uz piekļuvi, dažādo pārvaldības un kontroles struktūru funkcijas, ar uztvērēju ražošanu un drošību saistītos nosacījumus un eksporta kontroles sistēmu.
(7)
Attiecībā uz vispārējiem piekļuves PRP principiem, ņemot vērā minētā pakalpojuma mērķi un tā raksturīgās iezīmes, tā lietojums ir stingri jāierobežo, nodrošinot dalībvalstīm, Padomei, Komisijai un Eiropas Ārējās darbības dienestam ("EĀDD") diskrētas, neierobežotas un nepārtrauktas piekļuves iespējas jebkurā pasaules vietā. Turklāt katrai dalībvalstij ir jābūt iespējai neatkarīgi izlemt, kuri būs pilnvarotie PRP lietotāji un kuri būs PRP lietojuma veidi, tostarp ar drošību saistīti lietojumi, saskaņā ar kopējiem minimālajiem standartiem.
(8)
Lai veicinātu Eiropas tehnoloģiju lietošanu visā pasaulē, vajadzētu būt iespējai, ka dažas trešās valstis un starptautiskās organizācijas var kļūt par PRP dalībniecēm ar atsevišķu nolīgumu palīdzību, kas noslēgti ar tām. Attiecībā uz aizsargātiem valdības lietojumiem satelītu radionavigācijas jomā ar starptautiskiem nolīgumiem būtu jāparedz noteikumi un nosacījumi, saskaņā ar kuriem trešās valstis un starptautiskas organizācijas var izmantot PRP, saprotot, ka drošības prasību ievērošana vienmēr ir obligāta. Saistībā ar minētajiem nolīgumiem būtu jābūt iespējai atļaut PRP uztvērēju ražošanu atbilstīgi konkrētiem nosacījumiem un prasībām ar noteikumu, ka tās ir tādā līmenī, kas ir vismaz līdzvērtīgs tiem nosacījumiem un prasībām, ko piemēro dalībvalstīm. Tomēr šādos nolīgumos nevajadzētu iekļaut īpaši jutīgus drošības jautājumus, piemēram, drošības moduļu ražošanu.
(9)
Saruna par nolīgumiem ar trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām būtu jārisina, pilnībā ievērojot to, cik svarīgi ir nodrošināt, ka tiek ievērota demokrātija, tiesiskums, cilvēktiesību un pamatbrīvību universālums un nedalāmība un domu, pārliecības un ticības brīvība, kā arī vārda un informācijas brīvība, cilvēka cieņas neaizskaramība, vienlīdzības un solidaritātes principi un Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu un starptautisko tiesību aktu principi.
(10)
Eiropas Kosmosa aģentūras drošības noteikumiem būtu jānodrošina aizsardzības līmenis, kas ir vismaz līdzvērtīgs tam, ko garantē drošības noteikumi, kas izklāstīti Komisijas Lēmuma 2001/844/EK, EOTK, Euratom (4) pielikumā un Padomes Lēmumā 2011/292/ES (2011. gada 31. marts) par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (5).
(11)
Savienībai un dalībvalstīm ir jādara viss iespējamais, lai nodrošinātu sistēmas, kas izveidota saskaņā ar Galileo programmu, un PRP tehnoloģijas un iekārtu drošumu un drošību, lai nepieļautu, ka PRP raidīto signālu izmanto nepilnvarotas fiziskas vai juridiskas personas, un lai kavētu ļaunprātīgu PRP izmantošanu pret Savienību un dalībvalstīm.
(12)
Šajā sakarā dalībvalstīm ir jānosaka piemērojamo sodu sistēma gadījumā, ja netiek ievēroti no šā lēmuma izrietošie pienākumi, un tām ir jānodrošina minēto sodu piemērošana. Sodiem jābūt iedarbīgiem, samērīgiem un atturošiem.
(13)
Attiecībā uz pārvaldības un kontroles struktūrām labākais risinājums, lai nodrošinātu efektīvu PRP lietošanas pārvaldību, šķiet tas, ka PRP dalībnieki norīko "PRP kompetento iestādi" lietotāju pārvaldībai un kontrolei, tādējādi veicinot attiecības starp dažādām par drošību atbildīgajām personām un garantējot pastāvīgu lietotāju, īpaši valsts lietotāju, kopējo minimālo standartu ievērošanas kontroli. Tomēr būtu jābūt zināmai rīcības brīvībai, lai dalībvalstis šos pienākumus varētu organizēt efektīvi.
(14)
Īstenojot šo lēmumu, jebkāda personas datu apstrāde būtu jāveic saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, kā paredzēts jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (6) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/58/EK (2002. gada 12. jūlijs) par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (7).
(15)
Turklāt Galileo drošības centra ("Galileo Drošības uzraudzības centrs" jeb "GSMC"), kas minēts Regulas (EK) Nr. 683/2008 16. panta a) punkta ii) apakšpunktā, vienam no uzdevumiem vajadzētu būt nodrošināt ekspluatācijas saskarni starp dažādām par PRP drošību atbildīgajām personām.
(16)
Padomei un Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos būtu jāiesaistās PRP pārvaldībā, piemērojot Padomes Vienoto rīcību 2004/552/KĀDP (2004. gada 12. jūlijs) par Eiropas Pavadoņu radionavigācijas sistēmas darbības aspektiem, kas ietekmē Eiropas Savienības drošību (8). Padomei būtu jāapstiprina starptautiskie nolīgumi, ar kuriem trešai valstij vai starptautiskai organizācijai atļauj izmantot PRP.
(17)
Attiecībā uz uztvērēju ražošanu un drošību saskaņā ar drošības prasībām šo uzdevumu var būt nepieciešams uzticēt tikai dalībvalstij, kas norīkojusi PRP kompetento iestādi, vai uzņēmumiem, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstī, kas norīkojusi PRP kompetento iestādi. Turklāt uztvērēju ražotājam iepriekš ir jāsaņem attiecīga atļauja no Eiropas GNSS sistēmu Drošības akreditācijas padomes, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 912/2010 (9) ("Drošības akreditācijas padome"), un jāievēro tās lēmumi. PRP kompetento iestāžu pienākums ir pastāvīgi pārraudzīt, vai tiek ievērotas gan minētās atļaujas prasības un minētie lēmumi, gan īpašas tehniskās prasības, kas izriet no kopējiem minimālajiem standartiem.
(18)
Dalībvalstij, kura nav norīkojusi PRP kompetento iestādi, jebkurā gadījumā būtu jānorīko kontaktpunkts, kas risinās jautājumus saistībā ar jebkādiem atklātiem kaitīgiem elektromagnētiskiem traucējumiem, kuri ietekmē PRP. Kontaktpunktam būtu jābūt fiziskai vai juridiskai personai, kam ir ziņošanas punkta uzdevumi, vai adresei, ar ko Komisija var sazināties iespējami kaitīgu elektromagnētisko traucējumu gadījumā, lai tos novērstu.
(19)
Attiecībā uz eksporta ierobežojumiem - ar PRP lietošanu saistīto iekārtu vai tehnoloģijas un programmatūras eksports ārpus Savienības un saistībā ar PRP izstrādi un ražošanu neatkarīgi no tā, vai minētās iekārtas, programmatūra vai tehnoloģija ir vai nav minētas sarakstā, kas iekļauts I pielikumā Padomes Regulā (EK) Nr. 428/2009 (2009. gada 5. maijs), ar ko izveido Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, pārvadājumu, starpniecības un tranzīta kontrolei (10), ir jāatļauj tikai tām trešām valstīm, kurām ir atbilstīga atļauja piekļuvei PRP saskaņā ar starptautisku nolīgumu ar Savienību. Trešā valsts, kuras teritorijā ir uzstādīta atbalsta stacija, kurā atrodas PRP iekārtas un kura ir sistēmas, kas izveidota saskaņā ar Galileo programmu, daļa, nav uzskatāma par PRP dalībnieci tikai šā iemesla dēļ.
(20)
Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz kopējiem minimālajiem standartiem pielikumā minētajās jomās un vajadzības gadījumā, lai atjauninātu un grozītu pielikumu, ņemot vērā Galileo programmas attīstību. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.
(21)
Ņemot vērā to, ka kopējie noteikumi par piekļuvi PRP un par PRP uztvērēju un drošības moduļu ražošanu var ietekmēt sistēmas, kas izveidota saskaņā ar Galileo programmu, Savienības un tās dalībvalstu drošību gan atsevišķi, gan kopumā, ir būtiska to vienāda piemērošana katrā dalībvalstī. Tādēļ nepieciešams Komisiju pilnvarot pieņemt sīki izstrādātas prasības, norādes un citus pasākumus, lai īstenotu kopējos minimālos standartus. Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šā lēmuma īstenošanai, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Šīs pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (11).
(22)
Revīzijas un pārbaudes, kuras Komisijai jāveic ar dalībvalstu atbalstu, attiecīgā gadījumā būtu jāveic tādā pašā veidā, kas līdzīgs tam, kas paredzēts Lēmuma 2011/292/ES III pielikuma VII daļā.
(23)
Noteikumi par piekļuvi PRP, kurus sniedz sistēma, kas izveidota saskaņā ar Galileo programmu, ir priekšnoteikums PRP īstenošanai. Komisijai būtu jāanalizē, vai būtu jāievieš nodevu politika par PRP izmantošanu, tostarp attiecībā uz trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, un jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par minētās analīzes rezultātiem.
(24)
Ņemot vērā to, ka šā lēmuma mērķi, proti, paredzēt noteikumus, saskaņā ar kuriem dalībvalstīm, Padomei, Komisijai, Eiropas Ārējās darbības dienestam, Savienības aģentūrām, trešām valstīm un starptautiskajām organizācijām tiek nodrošināta piekļuve PRP, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka paredzētās rīcības mēroga dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai.
(25)
Tiklīdz tiks paziņots, ka PRP darbojas, būtu jāizveido ziņošanas un pārskatīšanas mehānisms,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Priekšmets
Šajā lēmumā ir paredzēti noteikumi, saskaņā ar kuriem dalībvalstis, Padome, Komisija, EĀDD, Savienības aģentūras, trešās valstis un starptautiskās organizācijas var piekļūt publiskam regulētam pakalpojumam ("PRP"), ko sniedz globālā navigācijas satelītu sistēma, kas izveidota saskaņā ar Galileo programmu.
2. pants
Definīcijas
Šajā lēmumā piemēro šādas definīcijas:
a)
"PRP dalībnieki" ir dalībvalstis, Padome, Komisija un EĀDD, kā arī Savienības aģentūras, trešās valstis un starptautiskās organizācijas, ja minētās aģentūras, trešās valstis un starptautiskās organizācijas ir attiecīgi pilnvarotas;
b)
"PRP lietotāji" ir fiziskas vai juridiskas personas, kuras PRP dalībnieki ir attiecīgi pilnvarojuši PRP uztvērēja turēšanai īpašumā vai lietošanai.
3. pants
Vispārējie principi attiecībā uz piekļuvi PRP
1. Dalībvalstīm, Padomei, Komisijai un EĀDD ir tiesības uz neierobežotu un nepārtrauktu piekļuvi PRP jebkurā pasaules vietā.
2. Katra atsevišķa dalībvalsts, Padome, Komisija un EĀDD pieņem lēmumu par to, vai tā izmanto PRP atbilstīgi savai kompetencei.
3. Katra dalībvalsts, kas izmanto PRP, neatkarīgi pieņem lēmumu par fizisko personu, kas uzturas tās teritorijā vai veic oficiālas darbības ārvalstīs minētās dalībvalsts vārdā, un juridisko personu, kas veic uzņēmējdarbību tās teritorijā, kategorijām, kuras ir pilnvarotas būt par PRP lietotājiem, kā arī pieņem lēmumu par to, kādiem nolūkiem PRP var izmantot saskaņā ar 8. pantu un pielikuma 1. punkta i) un ii) apakšpunktu. Šādi lietojumi var ietvert ar drošību saistītus lietojumus.
Padome, Komisija un EĀDD pieņem lēmumu par to savu pārstāvju kategorijām, kuri ir pilnvaroti būt par PRP lietotājiem saskaņā ar 8. pantu un pielikuma 1. punkta i) un ii) apakšpunktu.
4. Savienības aģentūras drīkst kļūt par PRP dalībniecēm tikai tad, ja tas ir nepieciešams to uzdevumu pildīšanai un saskaņā ar sīki izstrādātiem noteikumiem, kuri paredzēti administratīvā nolīgumā, kas noslēgts starp Komisiju un attiecīgo aģentūru.
5. Saskaņā ar procedūru, kas noteikta Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. pantā, trešās valstis vai starptautiskas organizācijas var kļūt par PRP dalībniecēm tikai gadījumos, kad tās starp Savienību un trešo valsti vai attiecīgo starptautisko organizāciju noslēdz abus šādus nolīgumus:
a)
nolīgums par informācijas drošību, kurā noteikta klasificētas informācijas apmaiņas un aizsardzības sistēma un kurš nodrošina aizsardzības līmeni, kas ir vismaz līdzvērtīgs dalībvalstu nodrošinātajam;
b)
nolīgums, kurā ir paredzēti sīki izstrādāti noteikumi par trešās valsts vai starptautiskās organizācijas piekļuvi PRP; šādā nolīgumā varētu iekļaut PRP uztvērēju ražošanu saskaņā ar īpašiem nosacījumiem, neietverot drošības moduļus.
4. pants
Drošības noteikumu piemērošana
1. Katra dalībvalsts nodrošina, ka tās valsts drošības noteikumi sniedz tādu klasificētas informācijas aizsardzības pakāpi, kas ir vismaz līdzvērtīga drošības noteikumiem, kuri izklāstīti Lēmuma 2001/844/EK, EOTK, Euratom pielikumā un Lēmumā 2011/292/ES, un ka tā minētos drošības noteikumus piemēro saviem PRP lietotājiem un visām fiziskajām personām, kuras uzturas tās teritorijā, un visām juridiskajām personām, kuras veic uzņēmējdarbību tās teritorijā, kuras strādā ar klasificētu ES informāciju saistībā ar PRP.
2. Dalībvalstis, pieņemot valstu drošības noteikumus, kā minēts 1. pantā, nekavējoties par tiem informē Komisiju.
3. Ja rodas aizdomas, ka ar PRP saistīta ES klasificēta informācija izpausta kādai personai, kura nav pilnvarota to saņemt, Komisija, pilnībā apspriežoties ar attiecīgo dalībvalsti:
a)
informē klasificēto PRP datu sagatavotāju;
b)
novērtē iespējamo kaitējumu, kas nodarīts Savienības vai dalībvalstu interesēm;
c)
paziņo attiecīgajām iestādēm par minētā novērtējuma rezultātiem, kam pievienots ieteikums, kā situāciju novērst, tādā gadījumā attiecīgās iestādes nekavējoties informē Komisiju par pasākumiem, ko tās paredzējušas veikt vai jau veikušas, tostarp pasākumiem, kuru mērķis ir atkārtošanās novēršana, kā arī par šādu pasākumu rezultātiem; un
d)
atbilstīgi informē Eiropas Parlamentu un Padomi par minēto pasākumu rezultātiem.
5. pants
PRP kompetentā iestāde
1. PRP kompetento iestādi norīko:
a)
katra dalībvalsts, kas izmanto PRP, un katra dalībvalsts, kuras teritorijā uzņēmējdarbību veic jebkura no 7. panta 1. punktā minētajām struktūrām; šādos gadījumos PRP kompetentā iestāde tiek izveidota attiecīgās dalībvalsts teritorijā, un tā nekavējoties paziņo Komisijai par norīkošanu;
b)
Padome, Komisija un EĀDD, ja tie izmanto PRP. Šādā gadījumā Eiropas GNSS aģentūru, kas izveidota ar Regulu (ES) Nr. 912/2010 ("Eiropas GNSS aģentūra"), var norīkot par PRP kompetento iestādi, ievērojot attiecīgas vienošanās;
c)
Savienības aģentūras un starptautiskās organizācijas saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti 3. panta 4. un 5. punktā minētajos nolīgumos; šādos gadījumos Eiropas GNSS aģentūru var norīkot par PRP kompetento iestādi;
d)
trešās valstis saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti 3. panta 5. punktā minētajos nolīgumos.
2. PRP kompetentās iestādes darbības izmaksas sedz PRP dalībnieki, kas to norīkojuši.
3. Dalībvalsts, kura nav norīkojusi PRP kompetento iestādi saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu, jebkurā gadījumā norīko kontaktpunktu, lai vajadzības gadījumā palīdzētu ziņošanā par atklātiem iespējami kaitīgiem elektromagnētiskiem traucējumiem, kas ietekmē PRP. Attiecīgā dalībvalsts nekavējoties paziņo Komisijai par šo norīkošanu.
4. PRP kompetentā iestāde nodrošina, ka PRP izmantošana notiek saskaņā ar 8. pantu un pielikuma 1. punktu, un to, ka:
a)
PRP pārvaldības nolūkā PRP lietotāji ir apvienoti grupās ar GSMC;
b)
katrai grupai vai lietotājam tiek noteiktas piekļuves PRP tiesības un tās tiek pārvaldītas;
c)
piekļuves PRP kodi un cita saistīta klasificēta informācija tiek saņemta no GSMC;
d)
piekļuves PRP kodi un cita saistīta klasificēta informācija tiek izplatīta lietotājiem;
e)
tiek pārvaldīta uztvērēju un saistītu klasificēto tehnoloģiju un informācijas drošība un veikts risku novērtējums;
f)
tiek izveidots kontaktpunkts, lai vajadzības gadījumā palīdzētu ziņošanā par atklātiem iespējami kaitīgiem elektromagnētiskiem traucējumiem, kas ietekmē PRP.
5. Dalībvalsts PRP kompetentā iestāde nodrošina, ka struktūra, kas veic uzņēmējdarbību minētās dalībvalsts teritorijā, drīkst izstrādāt vai ražot PRP uztvērējus vai drošības moduļus tikai tad, ja šāds uzņēmums:
a)
ir saņēmis atbilstīgu atļauju no Drošības akreditācijas padomes saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 912/2010 11. panta 2. punktu; un
b)
ievēro Drošības akreditācijas padomes lēmumus un 8. pantu un pielikuma 2. punktu par PRP uztvērēju vai drošības moduļu izstrādi un ražošanu, ciktāl tie attiecas uz uzņēmuma darbību.
Jebkādu ar iekārtu ražošanu saistītu atļauju, kas paredzēta šajā punktā, pārskata vismaz reizi piecos gados.
6. Saistībā ar šā panta 5. punktā minēto izstrādi vai ražošanu vai saistībā ar eksportu ārpus Savienības attiecīgās dalībvalsts PRP kompetentā iestāde darbojas kā saskarne ar iestādēm, kas ir kompetentas attiecīgo iekārtu, tehnoloģiju un programmatūras eksporta ierobežojumiem attiecībā uz PRP lietošanu, izstrādi un ražošanu, lai nodrošinātu, ka tiek piemēroti 9. panta noteikumi.
7. PRP kompetentā iestāde ir savienota ar GSMC saskaņā ar 8. pantu un pielikuma 4. punktu.
8. Panta 4. un 7. punkts neskar to, ka dalībvalstīm ir iespēja ar abpusēju piekrišanu deleģēt dažus īpašus to attiecīgo PRP kompetento iestāžu uzdevumus citai dalībvalstij, izņemot jebkādus uzdevumus, kas ir saistīti ar valsts suverenitātes īstenošanu to attiecīgajā teritorijā. Uzdevumus, kas minēti 4. un 7. punktā, kā arī 5. punktā paredzētos uzdevumus dalībvalstis var veikt kopīgi. Attiecīgās dalībvalstis nekavējoties paziņo Komisijai par šādiem pasākumiem.
9. Lai pildītu savus uzdevumus, PRP kompetentā iestāde var lūgt Eiropas GNSS aģentūras tehnisko palīdzību, ievērojot īpašas vienošanās. Attiecīgās dalībvalstis nekavējoties paziņo Komisijai par šādu vienošanos.
10. Kompetentās PRP iestādes reizi trijos gados ziņo Komisijai un Eiropas GNSS aģentūrai par atbilstību kopējiem minimālajiem standartiem.
11. Komisija ar Eiropas GNSS aģentūras palīdzību reizi trijos gados ziņo Parlamentam un Padomei par PRP kompetento iestāžu atbilstību kopējiem minimālajiem standartiem, kā arī informē par visiem gadījumiem, kad minētie standarti ir būtiski pārkāpti.
12. Ja PRP kompetentā iestāde neievēro kopējos minimālos standartus, kas izklāstīti 8. pantā, Komisija, pienācīgi ievērojot subsidiaritātes principu un apspriežoties ar attiecīgo dalībvalsti, un vajadzības gadījumā ievācot konkrētu papildinformāciju, var sniegt ieteikumu. Attiecīgā PRP kompetentā iestāde triju mēnešu laikā pēc ieteikuma sniegšanas vai nu izpilda Komisijas ieteikumu vai pieprasa, vai arī ierosina izmaiņas, lai nodrošinātu atbilstību kopējiem minimālajiem standartiem, un īsteno tās ar Komisijas piekrišanu.
Ja, beidzoties minētajam triju mēnešu termiņam, attiecīgā PRP kompetentā iestāde joprojām neievēro kopējos minimālos standartus, Komisija par to ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei un ierosina atbilstīgus veicamos pasākumus.
6. pants
GSMC loma
GSMC nodrošina darbības saskarni starp PRP kompetentajām iestādēm, Padomi un Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos, kas darbojas saskaņā ar Vienoto rīcību 2004/552/KĀDP, un kontroles centriem. Tas informē Komisiju par jebkuru notikumu, kas var ietekmēt labu PRP darbību.
7. pants
Uztvērēju un drošības moduļu ražošana un drošība
1. Dalībvalsts var, ievērojot 5. panta 5. punktā noteiktās prasības, uzticēt PRP uztvērēju vai saistīto drošības moduļu ražošanu struktūrām, kas veic uzņēmējdarbību tās teritorijā vai kādas citas dalībvalsts teritorijā. Padome, Komisija vai EĀDD var uzticēt PRP uztvērēju vai ar tiem saistīto drošības moduļu ražošanu izmantošanai pašu vajadzībām struktūrām, kas veic uzņēmējdarbību kādas dalībvalsts teritorijā.
2. Drošības akreditācijas padome var jebkurā brīdī atsaukt atļauju PRP uztvērēju vai ar tiem saistīto drošības moduļu ražošanai, ko tā piešķīrusi šā panta 1. punktā minētajai struktūrai, ja netiek ievēroti 5. panta 5. punkta b) apakšpunktā paredzētie pasākumi.
8. pants
Kopējie minimālie standarti
1. Kopējie minimālie standarti, kas jāievēro 5. pantā minētajām PRP kompetentajām iestādēm, attiecas uz visām pielikumā norādītajām jomām.
2. Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 11. pantu attiecībā uz kopējo minimālo standartu pieņemšanu pielikumā norādītajās jomās un vajadzības gadījumā grozījumus, ar ko atjaunina pielikumu, lai ņemtu vērā Galileo programmas attīstību, jo īpaši tehnoloģiju jomā un izmaiņām drošības prasībās.
3. Pamatojoties uz šā panta 2. punktā minētajiem kopējiem minimālajiem standartiem, Komisija var pieņemt vajadzīgās tehniskās prasības, vadlīnijas un citus pasākumus. Šādus īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 12. panta 2. punktā paredzēto pārbaudes procedūru.
4. Komisija nodrošina, ka tiek veikti nepieciešamie pasākumi, lai ievērotu 2. un 3. punktā minētos pasākumus, un to, ka tiek ievērotas prasības saistībā ar PRP un tā lietotāju, un saistītās tehnoloģijas drošību, pilnībā ņemot vērā ekspertu ieteikumus.
5. Lai palīdzētu panākt šā panta izpildi, Komisija veicina visu PRP kompetento iestāžu tikšanos sanāksmē vismaz reizi gadā.
6. Komisija ar dalībvalstu un Eiropas GNSS aģentūras palīdzību nodrošina, ka PRP kompetentās iestādes ievēro kopējos minimālos standartus, jo īpaši veicot revīzijas vai pārbaudes.
9. pants
Eksporta ierobežojumi
Ar PRP lietošanu un izstrādi, un ražošanu saistīto iekārtu, tehnoloģijas un programmatūras eksports ārpus Savienības ir atļauts tikai atbilstīgi 8. pantam un pielikuma 3. punktam un saskaņā ar 3. panta 5. punktā minētajiem nolīgumiem vai nolīgumiem attiecībā uz sīki izstrādātiem noteikumiem atbalsta staciju izvietošanai un darbībai.
10. pants
Vienotās rīcības 2004/552/KĀDP piemērošana
Šo lēmumu piemēro, neskarot pasākumus, pa kuriem pieņemts lēmums saskaņā ar Vienoto rīcību 2004/552/KĀDP.
11. pants
Deleģēšanas īstenošana
1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.
2. Pilnvaras pieņemt 8. panta 2. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no 2011. gada 5. novembra. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām.
3. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 8. panta 2. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.
4. Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.
5. Saskaņā ar 8. panta 2. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.
12. pants
Komiteju procedūra
1. Komisijai palīdz komiteja, kura izveidota ar Regulu (EK) Nr. 683/2008. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.
2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu. Ja komiteja nesniedz atzinumu, Komisija nepieņem īstenošanas akta projektu un tiek piemērota Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. panta 4. punkta trešā daļa.
13. pants
Pārskatīšana un ziņojums
Vēlākais divus gadus pēc tam, kad deklarēts, ka PRP darbojas, Komisija ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par izstrādāto piekļuves PRP noteikumu atbilstošu darbību un atbilstību un vajadzības gadījumā attiecīgi ierosina šā lēmuma grozījumus.
14. pants
Īpaši noteikumi Galileo programmas īstenošanai
Neskarot pārējos šā lēmuma noteikumus, lai nodrošinātu sistēmas, kas izveidota saskaņā ar Galileo programmu, raitu darbību, piekļuve PRP tehnoloģijai un atļauja turēt īpašumā vai lietot PRP uztvērējus tiek dota ar nosacījumu, ka ir ievēroti 8. pantā un pielikumā noteiktie principi attiecībā uz:
a)
Komisiju, ja tā darbojas kā Galileo programmas pārvaldītāja;
b)
sistēmas, kas izveidota saskaņā ar Galileo programmu, operatoriem tikai un vienīgi nolūkā ievērot viņu uzdevumu kopumu, kas noteikts īpašā vienošanās ar Komisiju;
c)
Eiropas GNSS aģentūru, lai tā varētu pildīt tai uzticētos uzdevumus, kā noteikts īpašā vienošanās ar Komisiju;
d)
Eiropas Kosmosa aģentūru tikai pētniecības, izstrādes un infrastruktūras paplašināšanas vajadzībām, kā noteikts īpašā vienošanās ar Komisiju.
15. pants
Sodi
Dalībvalstis nosaka sodus, ko piemēro, ja tiek pārkāpti valsts noteikumi, kuri pieņemti saskaņā ar šo lēmumu. Minētie sodi ir iedarbīgi, samērīgi un atturoši.
16. pants
Stāšanās spēkā un piemērošana
1. Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
2. Dalībvalstis 5. pantu piemēro ne vēlāk kā 2013. gada 6. novembrī.
17. pants
Adresāti
Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.
Strasbūrā, 2011. gada 25. oktobrī