NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 211/2011
ze dne 16. února 2011
o občanské iniciativě
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 24 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Smlouva o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) posiluje občanství Unie a dále zvyšuje demokratické fungování Unie tím, že mimo jiné stanoví, že každý občan má právo se podílet na demokratickém životě Unie prostřednictvím evropské občanské iniciativy. Tento postup skýtá občanům možnost obrátit se přímo na Komisi a vyzvat ji, aby předložila návrh právního aktu Unie pro účely provedení Smluv, podobnou právu svěřenému Evropskému parlamentu článkem 225 Smlouvy o fungování EU a Radě článkem 241 Smlouvy o fungováni EU.
(2)
Postupy a podmínky vyžadované pro občanskou iniciativu by měly být jasné, jednoduché, uživatelsky vstřícné a přiměřené povaze občanské iniciativy, tak aby povzbuzovaly k účasti občanů a učinily Unii přístupnější. Měly by zajistit přiměřenou rovnováhu mezi právy a povinnostmi.
(3)
Měly by rovněž zajistit, aby pro občany Unie platily podobné podmínky pro podporu občanské iniciativy bez ohledu na to, z kterého členského státu pocházejí.
(4)
Komise by měla také poskytovat občanům na požádání informace a neformální rady k občanským iniciativám, zejména pokud jde o kritéria registrace.
(5)
Je třeba stanovit minimální počet členských států, z nichž musí občané pocházet. Aby se zajistilo, že občanská iniciativa bude odrážet zájem Unie a současně že používání tohoto nástroje bude i nadále jednoduché, měl by být tento počet stanoven na čtvrtinu členských států.
(6)
Za tímto účelem je rovněž vhodné stanovit minimální počet podepsaných osob pocházejících z každého z těchto členských států. Aby se občanům pro podporu občanské iniciativy zajistily podobné podmínky, měl by být tento minimální počet sestupným způsobem poměrný. Pro větší jasnost by měl být tento minimální počet pro každý členský stát stanoven v příloze k tomuto nařízení. Minimální počet podepsaných osob vyžadovaný v každém členském státě by se měl rovnat počtu členů Evropského parlamentu volených v daném státě vynásobenému 750. Komise by měla být zmocněna ke změně uvedené přílohy tak, aby odrážela veškeré změny ve složení Evropského parlamentu.
(7)
Je vhodné stanovit minimální věkovou hranici pro podporu občanské iniciativy. Tato hranice by měla být stanovena jako věk, kdy mají občané právo volit ve volbách do Evropského parlamentu.
(8)
Aby bylo možno občanskou iniciativu úspěšně uplatnit, je nutné, aby měla alespoň minimální organizovanou strukturu. Měla by mít podobu výboru občanů složeného z fyzických osob (organizátorů) pocházejících nejméně ze sedmi různých členských států, aby se podpořilo zformulování a reflexe témat celoevropského dosahu. V zájmu transparentnosti a plynulé a účinné komunikace by výbor občanů měl jmenovat zástupce, kteří budou během celého procesu prostředníky mezi ním a orgány Unie.
(9)
Subjekty, zejména organizace, které podle Smluv přispívají k utváření evropského politického vědomí a k vyjadřování vůle občanů Unie, by měly mít možnost podpořit občanskou iniciativu, pokud tak činí plně transparentním způsobem.
(10)
Aby se zajistila soudržnost a transparentnost v souvislosti s navrhovanými občanskými iniciativami a aby se zamezilo situaci, kdy jsou podpisy sbírány na podporu návrhu občanské iniciativy, který není v souladu s podmínkami stanovenými v tomto nařízení, měla by být povinná registrace těchto iniciativ na internetové stránce, kterou Komise zpřístupní, před shromážděním potřebného počtu prohlášení o podpoře od občanů. Veškeré návrhy občanských iniciativ, které jsou v souladu s podmínkami stanovenými v tomto nařízení, by měly být Komisí zaregistrovány. Komise by měla provádět registraci v souladu s obecnými zásadami řádné správy.
(11)
Jakmile je návrh občanské iniciativy zaregistrován, mohou organizátoři sbírat prohlášení o podpoře od občanů.
(12)
Je vhodné k tomuto nařízení přiložit formulář prohlášení o podpoře uvádějící údaje, které jsou nezbytné pro ověření členskými státy. Komise by měla být zmocněna ke změně uvedené přílohy v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU s ohledem na informace, které jí poskytnou členské státy.
(13)
S řádným ohledem na zásadu, že osobní údaje musí být přiměřené, podstatné a nepřesahující míru s ohledem na účely, pro které jsou shromažďovány, se poskytování osobních údajů, včetně případně osobních identifikačních čísel nebo čísel osobních dokladů, osobami, které podepsaly navrhovanou občanskou iniciativu, vyžaduje do té míry, v níž je to nezbytné k ověření prohlášení o podpoře členskými státy v souladu s vnitrostátním právem a praxí.
(14)
Aby bylo možno účinně využít moderní technologie jako nástroje participativní demokracie, je vhodné stanovit, že se prohlášení o podpoře sbírají v elektronické i v listinné podobě. Online systémy sběru by měly mít odpovídající bezpečnostní prvky, aby se mimo jiné zajistilo, že údaje jsou bezpečně shromažďovány a ukládány. Za tímto účelem by Komise měla stanovit pro online systémy sběru podrobné technické specifikace.
(15)
Je vhodné, aby členské státy ověřovaly soulad online systémů sběru s požadavky tohoto nařízení před sběrem prohlášení o podpoře.
(16)
Komise by měla zpřístupnit software s otevřeným zdrojovým kódem, který bude obsahovat příslušné technické a bezpečnostní prvky nezbytné k tomu, aby online systémy sběru byly v souladu s tímto nařízením.
(17)
Je vhodné zajistit, aby prohlášení o podpoře občanské iniciativy byla shromažďována během určité doby. Aby se zajistilo, že navrhované občanské iniciativy zůstanou relevantní a současně se vzala v úvahu složitost sběru prohlášení o podpoře uvnitř Unie, neměla by tato doba být delší než dvanáct měsíců ode dne registrace navrhované občanské iniciativy.
(18)
Je vhodné stanovit, že obdrží-li občanská iniciativa potřebný počet prohlášení o podpoře, měl by každý členský stát nést odpovědnost za ověřování a potvrzování prohlášení o podpoře sebraných od podepsaných osob pocházejících z tohoto členského státu. Vzhledem k nutnosti omezit jejich administrativní zátěž by členské státy měly ve lhůtě tří měsíců od obdržení žádosti o potvrzení provést tato ověření na základě vhodných kontrol, které mohou být prováděny na náhodně vybraném vzorku, a měly by vystavit dokument potvrzující počet platných obdržených prohlášení o podpoře.
(19)
Před předložením občanské iniciativy Komisi by organizátoři měli zajistit splnění všech příslušných podmínek stanovených v tomto nařízení.
(20)
Komise by měla občanskou iniciativu přezkoumat a předložit odděleně své právní a politické závěry. Měla by rovněž ve lhůtě tří měsíců uvést opatření, která zamýšlí podniknout v reakci na tuto iniciativu. Aby Komise prokázala, že občanská iniciativa podpořená nejméně jedním milionem občanů Unie a její případné pokračování jsou zkoumány pečlivě, měla by jednoznačně, srozumitelně a podrobně uvést důvody pro svá zamýšlená opatření a obdobně by měla uvést důvody i v případě, že nemá v úmyslu učinit žádná opatření. Pokud Komise obdržela občanskou iniciativu podpořenou požadovaným počtem podepsaných osob, která splňuje ostatní požadavky tohoto nařízení, mělo by se jejím organizátorům umožnit představit ji na veřejném slyšení na úrovni Unie.
(21)
Na zpracování osobních údajů podle tohoto nařízení se v plném rozsahu vztahuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (4). V tomto ohledu je v zájmu právní jistoty vhodné vyjasnit, že organizátoři občanské iniciativy a příslušné orgány členských států jsou správci údajů ve smyslu směrnice 95/46/ES, a stanovit maximální období, během nějž lze osobní údaje shromážděné za účelem občanské iniciativy uchovávat. Ve své funkci správců údajů mají organizátoři přijmout všechna příslušná opatření, aby splnili povinnosti uložené směrnicí 95/46/ES, zejména povinnosti spojené s oprávněností zpracování osobních údajů, bezpečností zpracování, poskytováním informací a s právy subjektů údajů na přístup k jejich osobním údajům stejně jako dosáhnout jejich opravy a vymazání.
(22)
Na zpracování údajů podle tohoto nařízení se v plném rozsahu vztahují ustanovení kapitoly III směrnice 95/46/ES o soudním přezkumu, odpovědnosti a sankcích. Organizátoři občanské iniciativy by měli v souladu s použitelným vnitrostátním právem odpovídat za škody, které způsobí. Kromě toho by členské státy měly zajistit, aby se na organizátory vztahovaly náležité sankce za porušení tohoto nařízení.
(23)
Na zpracování osobních údajů prováděné Komisí podle tohoto nařízení se v plném rozsahu vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (5).
(24)
S cílem řešit budoucí potřeby přizpůsobení by Komise měla být zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU za účelem změny příloh tohoto nařízení. Je zvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni.
(25)
Opatření nezbytná k provedení tohoto nařízení by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (6).
(26)
Toto nařízení dodržuje základní práva a ctí zásady uznávané Listinou základních práv Evropské unie, zejména článkem 8 uvedené listiny, který stanoví, že každý má právo na ochranu osobních údajů, které se ho týkají.
(27)
Evropský inspektor ochrany údajů byl konzultován a zaujal stanovisko (7),
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví postupy a podmínky požadované pro občanskou iniciativu podle článku 11 Smlouvy o EU a článku 24 Smlouvy o fungování EU.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1.
„občanskou iniciativou“ iniciativa předložená Komisi v souladu s tímto nařízením, která Komisi vyzývá, aby v rámci svých pravomocí předložila vhodný návrh k otázkám, k nimž je podle mínění občanů nezbytné přijetí právního aktu Unie pro účely provedení Smluv, a kterou podpořil nejméně jeden milion způsobilých podepsaných osob pocházejících alespoň z jedné čtvrtiny všech členských států;
2.
„podepsanými osobami“ občané Unie, kteří podpořili danou občanskou iniciativu tím, že vyplnili formulář prohlášení o podpoře této iniciativy;
3.
„organizátory“ fyzické osoby tvořící výbor občanů odpovědný za přípravu občanské iniciativy a její předložení Komisi.
Článek 3
Požadavky na organizátory a na podepsané osoby
1. Organizátoři musí být občany Unie a musí být ve věku, kdy mají právo volit ve volbách do Evropského parlamentu.
2. Organizátoři ustaví výbor občanů složený alespoň ze sedmi osob, které mají bydliště nejméně v sedmi různých členských státech.
Organizátoři jmenují jednoho zástupce a jednoho náhradníka (dále jen „kontaktní osoby“), kteří jsou v průběhu celého postupu prostředníky mezi výborem občanů a orgány Unie a kteří jsou oprávněni hovořit a jednat jménem výboru občanů.
Organizátoři, kteří jsou členy Evropského parlamentu, se nezapočítávají se do minimálního požadovaného počtu členů výboru občanů.
Za účelem registrace navrhovaných občanských iniciativ v souladu s článkem 4 bere Komise v úvahu pouze informace týkající se sedmi členů výboru občanů, kterých je zapotřebí pro splnění požadavků stanovených v odstavci 1 tohoto článku a v tomto odstavci.
3. Komise může organizátory požádat, aby vhodným způsobem prokázali, že požadavky stanovené v odstavcích 1 a 2 jsou splněny.
4. Aby byly podepsané osoby způsobilé k podpoře navrhované občanské iniciativy, musí být občany Unie a musí být ve věku, kdy mají právo volit ve volbách do Evropského parlamentu.
Článek 4
Registrace navrhované občanské iniciativy
1. Před zahájením sběru prohlášení o podpoře navrhované občanské iniciativy od podepsaných osob zaregistrují organizátoři iniciativu u Komise a poskytnou informace uvedené v příloze II, zejména o předmětu a cílech navrhované občanské iniciativy.
Uvedené informace se poskytují v jednom z úředních jazyků Unie v online registru, který Komise pro tento účel zpřístupní (dále jen „registr“).
Organizátoři poskytují registru a případně na svých internetových stránkách pravidelně aktualizované informace o zdrojích podpory a finančních prostředků navrhované občanské iniciativy.
Po potvrzení registrace v souladu s odstavcem 2 mohou organizátoři navrhovanou občanskou iniciativu předložit v dalších úředních jazycích Unie za účelem zahrnutí do registru. Za překlad navrhované občanské iniciativy do dalších úředních jazyků Unie odpovídají organizátoři.
Komise zřídí kontaktní místo pro poskytování informací a pomoci.
2. Do dvou měsíců od obdržení informací uvedených v příloze II Komise zaregistruje navrhovanou občanskou iniciativu pod individuálním registračním číslem a zašle organizátorům potvrzení, jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
byl ustaven výbor občanů a byly jmenovány kontaktní osoby v souladu s čl. 3 odst. 2;
b)
navrhovaná občanská iniciativa nespadá zjevně mimo rámec pravomocí Komise na předložení návrhu právního aktu Unie pro účely provedení Smluv;
c)
navrhovaná občanská iniciativa není zjevně zneužívající, bezdůvodná nebo šikanózní a
d)
navrhovaná občanská iniciativa není zjevně v rozporu s hodnotami Unie uvedenými v článku 2 Smlouvy o EU.
3. Komise odmítne registraci, pokud podmínky stanovené v odstavci 2 nejsou splněny.
Pokud Komise navrhovanou občanskou iniciativu odmítne zaregistrovat, vyrozumí organizátory o důvodech tohoto odmítnutí a o veškerých možných soudních i mimosoudních opravných prostředcích, které mají k dispozici.
4. Zaregistrovaná navrhovaná občanská iniciativa se zveřejní v registru. Subjekty údajů jsou oprávněny, aniž jsou dotčena jejich práva podle nařízení (ES) č. 45/2001, požadovat odstranění svých osobních údajů z registru po uplynutí doby dvou let ode dne registrace navrhované občanské iniciativy.
5. Organizátoři mohou zaregistrovanou navrhovanou občanskou iniciativu stáhnout kdykoli před tím, než předloží prohlášení o podpoře v souladu s článkem 8. V takovém případě se tato skutečnost zaznamená v registru.
Článek 5
Postupy a podmínky pro sběr prohlášení o podpoře
1. Organizátoři odpovídají za sběr prohlášení o podpoře od podepsaných osob pro navrhovanou občanskou iniciativu, která byla zaregistrována podle článku 4.
Ke sběru prohlášení o podpoře lze použít pouze formulář odpovídající vzorům uvedeným v příloze III a vypracovaný v jednom z jazykových znění uvedených v registru pro tuto navrhovanou občanskou iniciativu. Organizátoři vyplní formuláře uvedené v příloze III před zahájením sběru prohlášení o podpoře od podepsaných osob. Informace uvedené ve formulářích musí být stejné jako informace obsažené v registru.
2. Organizátoři mohou sbírat prohlášení o podpoře v listinné nebo v elektronické podobě. Pokud se prohlášení o podpoře sbírají online, použije se článek 6.
Pro účely tohoto nařízení se s prohlášeními o podpoře, která byla podepsána elektronicky za použití zaručeného elektronického podpisu ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/93/ES ze dne 13. prosince 1999 o zásadách Společenství pro elektronické podpisy (8), nakládá stejným způsobem jako s prohlášeními o podpoře v listinné podobě.
3. Podepsané osoby musí vyplnit formuláře prohlášení o podpoře, které jim poskytli organizátoři. Vyplňují pouze osobní údaje, které jsou požadovány pro účely ověřování členskými státy, jak jsou stanoveny v příloze III.
Podepsané osoby mohou podpořit danou navrhovanou občanskou iniciativu pouze jednou.
4. Členské státy sdělí Komisi veškeré změny informací obsažených v příloze III. S ohledem na tyto změny může Komise přijmout změny přílohy III prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 17 a podle podmínek stanovených v článcích 18 a 19.
5. Všechna prohlášení o podpoře se sbírají po dni registrace navrhované občanské iniciativy po dobu, která nepřesáhne dvanáct měsíců.
Na konci této doby se v registru uvede, že lhůta uplynula a případně že nebyl shromážděn potřebný počet prohlášení o podpoře.
Článek 6
Online systémy sběru
1. V případě online sběru prohlášení o podpoře se údaje získané prostřednictvím online systémů sběru uchovávají na území členského státu.
Online systém sběru musí být v souladu s odstavcem 3 potvrzen v tom členském státě, v němž budou údaje shromážděné prostřednictvím online systému sběru uchovávány. Organizátoři mohou použít jeden online systém sběru pro sběr prohlášení o podpoře prováděný v několika nebo ve všech členských státech.
Pro účely online sběru lze vzory formuláře prohlášení o podpoře upravit.
2. Organizátoři zajistí, aby byl online systém sběru používaný pro sběr prohlášení o podpoře v souladu s odstavcem 4.
Před zahájením sběru prohlášení o podpoře organizátoři požádají příslušný orgán daného členského státu, aby potvrdil, že online systém sběru používaný za tímto účelem je v souladu s odstavcem 4.
Organizátoři mohou sběr prohlášení o podpoře prostřednictvím online systému sběru zahájit až poté, co obdrží potvrzení uvedené v odstavci 3. Kopii tohoto potvrzení organizátoři zveřejní na internetových stránkách používaných pro online systém sběru.
Do 1. ledna 2012 Komise zřídí a poté udržuje software s otevřeným zdrojovým kódem, který obsahuje vhodné technické a bezpečnostní prvky nezbytné pro dosažení souladu s ustanoveními tohoto nařízení týkajícími se online systémů sběru. Tento software je poskytován zdarma.
3. Pokud je online systém sběru v souladu s odstavcem 4, vydá za tímto účelem příslušný oprávněný orgán do jednoho měsíce potvrzení podle vzoru uvedeného v příloze IV.
Členské státy uznávají potvrzení vydaná příslušnými orgány jiných členských států.
4. Online systémy sběru musí mít odpovídající bezpečnostní a technické prvky, aby se zajistilo, že:
a)
formulář prohlášení o podpoře mohou online předložit pouze fyzické osoby;
b)
údaje poskytnuté online jsou bezpečně shromažďovány a ukládány, aby se mimo jiné zajistilo, že je nelze měnit nebo používat za jiným účelem, než je vyjádření podpory dané občanské iniciativě, a aby byly osobní údaje chráněny proti náhodnému nebo nedovolenému zničení, náhodné ztrátě, úpravám, neoprávněnému sdělování nebo přístupu;
c)
systém může vytvářet prohlášení o podpoře v podobě, která odpovídá vzorům stanoveným v příloze III, aby členské státy mohly provést ověření v souladu s čl. 8 odst. 2.
5. Do 1. ledna 2012 přijme Komise regulativním postupem podle čl. 20 odst. 2 technické specifikace pro provedení odstavce 4.
Článek 7
Minimální počet podepsaných osob na členský stát
1. Osoby, které podepsaly občanskou iniciativu, musí pocházet nejméně z jedné čtvrtiny členských států.
2. V okamžiku registrace navrhované občanské iniciativy musí nejméně v jedné čtvrtině členských států počet podepsaných osob dosáhnout alespoň minimálního počtu občanů stanoveného v příloze I. Tyto minimální počty odpovídají počtu členů Evropského parlamentu volených v každém členském státě, vynásobenému 750.
3. Komise přijme prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s články 17 a podle podmínek stanovených v článcích 18 a 19 vhodné úpravy přílohy I tak, aby odrážela veškeré změny ve složení Evropského parlamentu.
4. Podepsané osoby jsou považovány za osoby pocházející z členského státu, jenž je v souladu s čl. 8 odst. 1 druhým pododstavcem odpovědný za ověření jejich prohlášení o podpoře.
Článek 8
Ověřování a potvrzování prohlášení o podpoře členskými státy
1. Po shromáždění potřebného počtu prohlášení o podpoře od podepsaných osob v souladu s články 5 a 7 předloží organizátoři prohlášení o podpoře v listinné nebo elektronické podobě příslušným orgánům uvedeným v článku 15 k ověření a potvrzení. Pro tento účel použijí organizátoři formulář obsažený v příloze V a odděleně uvedou prohlášení o podpoře shromážděná v listinné podobě, prohlášení o podpoře podepsaná elektronicky za použití zaručeného elektronického podpisu a prohlášení o podpoře shromážděná prostřednictvím online systému sběru.
Organizátoři předloží prohlášení o podpoře příslušnému členskému státu takto:
a)
členskému státu, v němž má podepsaná osoba bydliště nebo jehož je státním příslušníkem, jak je uvedeno v příloze III části C bodě 1, nebo
b)
členskému státu, který vydal osobní identifikační číslo nebo osobní doklad uvedený v prohlášení o podpoře, jak je uvedeno v příloze III části C bodě 2.
2. Ve lhůtě nejvýše tří měsíců od obdržení žádosti ověří příslušné orgány předložená prohlášení o podpoře pomocí vhodných kontrol, v souladu s vnitrostátním právem a případně zvyklostmi. Na tomto základě vystaví organizátorům potvrzení podle vzoru obsaženého v příloze VI, v němž potvrdí počet platných prohlášení o podpoře pro dotyčný členský stát.
Pro účely ověřování prohlášení o podpoře není nutné prokazovat pravost podpisu.
3. Potvrzení uvedené v odstavci 2 se vydává zdarma.
Článek 9
Předložení občanské iniciativy Komisi
Po získání potvrzení uvedených v čl. 8 odst. 2, a pokud byly splněny všechny příslušné postupy a podmínky stanovené v tomto nařízení, mohou organizátoři občanskou iniciativu spolu s informacemi o veškeré podpoře a finančních prostředcích, které ve prospěch iniciativy obdrželi, předložit Komisi. Tyto informace se zveřejňují v registru.
Mezní výše podpory a finančních prostředků z jakýchkoli zdrojů, při jejímž překročení je třeba poskytnout informace, je totožná s hranicí stanovenou v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2004/2003 ze dne 4. listopadu 2003 o statutu a financování politických stran na evropské úrovni (9).
Pro účely tohoto článku použijí organizátoři formulář obsažený v příloze VII a vyplněný formulář předloží spolu s listinnými nebo elektronickými kopiemi potvrzení stanovených v čl. 8 odst. 2.
Článek 10
Postup posouzení občanské iniciativy Komisí
1. Když Komise obdrží občanskou iniciativu v souladu s článkem 9:
a)
bezodkladně ji zveřejní v registru;
b)
přijme organizátory na patřičné úrovni a dá jim příležitost, aby podrobně vysvětlili problematiku příslušné občanské iniciativy;
c)
do tří měsíců vydá sdělení obsahující její právní a politické závěry ohledně této iniciativy, případná opatření, která zamýšlí učinit, a odůvodnění, proč tato opatření hodlá či nehodlá učinit.
2. Sdělení uvedené v odst. 1 písm. c) se oznámí organizátorům občanské iniciativy, Evropskému parlamentu a Radě a zveřejní se.
Článek 11
Veřejné slyšení
Pokud jsou splněny podmínky čl. 10 odst. 1 písm. a) a b), je organizátorům ve lhůtě stanovené v čl. 10 odst. 1 písm. c) poskytnuta možnost představit občanskou iniciativu na veřejném slyšení. Komise a Evropský parlament zajistí pořádání tohoto slyšení v Evropském parlamentu, popřípadě společně s dalšími orgány a institucemi Unie, které se jej budou chtít zúčastnit, a zastoupení Komise na odpovídající úrovni.
Článek 12
Ochrana osobních údajů
1. Při zpracování osobních údajů podle tohoto nařízení dodržují organizátoři občanské iniciativy a příslušné orgány členského států směrnici 95/46/ES a vnitrostátní předpisy přijaté na jejím základě.
2. Pro účely zpracovávání osobních údajů se organizátoři občanské iniciativy a příslušné orgány určené podle čl. 15 odst. 2 považují za správce údajů v souladu s čl. 2 písm. d) směrnice 95/46/ES.
3. Organizátoři zajistí, aby osobní údaje shromážděné pro danou občanskou iniciativu nebyly použity k jiným účelům než k vyjádření jejich podpory této iniciativě, a zničí všechna obdržená prohlášení o podpoře této občanské iniciativy a veškeré jejich kopie do jednoho měsíce po předložení této iniciativy Komisi podle článku 9, nebo do 18 měsíců po dni registrace navrhované občanské iniciativy, podle toho, co nastane dříve.
4. Příslušný orgán použije osobní údaje, které pro danou občanskou iniciativu obdrží, pouze pro účely ověření prohlášení o podpoře v souladu s čl. 8 odst. 2 a zničí všechna prohlášení o podpoře a jejich kopie do jednoho měsíce po vydání potvrzení uvedeného ve zmíněném článku.
5. Prohlášení o podpoře dané občanské iniciativy a jejich kopie mohou být uchovávány i po uplynutí lhůt uvedených v odstavcích 3 a 4, pokud je to nezbytné pro účely právních nebo správních řízení vztahujících se k navrhované občanské iniciativě. Organizátoři a příslušný orgán zničí veškerá prohlášení o podpoře a jejich kopie nejpozději týden po ukončení výše uvedených řízení vydáním konečného rozhodnutí.
6. Organizátoři provedou vhodná technická a organizační opatření na ochranu osobních údajů proti náhodnému nebo nedovolenému zničení, náhodné ztrátě, úpravám, neoprávněnému sdělení nebo přístupu, zejména pokud zpracování zahrnuje předávání údajů v síti, jakož i proti jakékoli jiné podobě nedovoleného zpracování.
Článek 13
Odpovědnost
Organizátoři v souladu s použitelným vnitrostátním právem odpovídají za škody, jež způsobí při organizování občanské iniciativy.
Článek 14
Sankce
1. Členské státy zajistí, aby se na organizátory vztahovaly vhodné sankce za porušení tohoto nařízení, a zejména za:
a)
nepravdivá prohlášení organizátorů;
b)
podvodné používání údajů.
2. Sankce uvedené v odstavci 1 musí být účinné, přiměřené a odrazující.
Článek 15
Příslušné orgány v členských státech
1. Pro účely provedení čl. 6 odst. 3 členské státy určí orgány příslušné pro vydávání potvrzení podle uvedeného ustanovení.
2. Pro účely provedení čl. 8 odst. 2 každý členský stát určí jeden orgán příslušný pro koordinaci procesu ověřování prohlášení o podpoře a pro vydávání potvrzení podle uvedeného ustanovení.
3. Do 1. března 2012 sdělí členské státy Komisi názvy a adresy příslušných orgánů.
4. Komise seznam příslušných orgánů zveřejní.
Článek 16
Změna příloh
Komise může v oblasti působnosti příslušných ustanovení tohoto nařízení přijmout změny jeho příloh prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 17 a podle podmínek stanovených v článcích 18 a 19.
Článek 17
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v článku 16 je svěřena Komisi na dobu neurčitou.
2. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
3. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v článcích 18 a 19.
Článek 18
Zrušení přenesení pravomoci
1. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 16 kdykoli zrušit.
2. Orgán, který zahájil vnitřní postup s cílem rozhodnout, zda zrušit přenesení pravomoci, se před přijetím konečného rozhodnutí vynasnaží uvědomit v přiměřené lhůtě druhý orgán a Komisi a uvede pravomoci, jejichž přenesení by mělo být zrušeno, a důvody tohoto zrušení.
3. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určených. Rozhodnutí nabývá účinku okamžitě nebo k pozdějšímu dni, který v něm je upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci. Bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 19
Námitky proti aktům v přenesené pravomoci
1. Evropský parlament a Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne oznámení. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
2. Pokud Evropský parlament ani Rada ve lhůtě uvedené v odstavci 1 námitky proti aktu v přenesené pravomoci nevysloví, je akt zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstupuje v platnost dnem v něm stanoveným.
Akt v přenesené pravomoci může být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupit v platnost před uplynutím této lhůty, pokud Evropský parlament i Rada uvědomí Komisi o svém úmyslu námitky nevyslovit.
3. Akt v přenesené pravomoci nevstoupí v platnost, pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada vysloví námitky. Orgán, který vyslovuje námitky proti aktu v přenesené pravomoci, je odůvodní.
Článek 20
Výbor
1. Pro účely provádění čl. 6 odst. 5 je Komisi nápomocen výbor.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.
Doba uvedená v čl. 5 odst. 6 rozhodnutí 1999/468/ES je tři měsíce.
Článek 21
Oznámení vnitrostátních předpisů
Každý členský stát oznámí Komisi konkrétní předpisy, které přijme k provedení tohoto nařízení.
Komise o nich uvědomí ostatní členské státy.
Článek 22
Přezkum
Do 1. dubna 2015 a poté každé tři roky předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o uplatňování tohoto nařízení.
Článek 23
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. dubna 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 16. února 2011.
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 211/2011
(2011. gada 16. februāris)
par pilsoņu iniciatīvu
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 24. panta pirmo daļu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),
tā kā:
(1)
Līgums par Eiropas Savienību (LES) nostiprina Savienības pilsonību un turpina nostiprināt Savienības demokrātisko darbību, inter alia nosakot, ka ikvienam pilsonim ir tiesības piedalīties Savienības demokrātiskajā dzīvē, izmantojot Eiropas pilsoņu iniciatīvu. Minētā procedūra dod pilsoņiem iespēju tieši vērsties pie Komisijas un aicināt to iesniegt priekšlikumu Savienības tiesību aktam Līgumu īstenošanai, kas ir līdzīga tiesībām, kuras Eiropas Parlamentam tiek piešķirtas saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 225. pantu un Padomei - saskaņā ar LESD 241. pantu.
(2)
Procedūrām un noteikumiem, kas nepieciešami pilsoņu iniciatīvai, vajadzētu būt skaidriem, vienkāršiem, viegli īstenojamiem un samērojamiem ar pilsoņu iniciatīvas būtību, lai veicinātu pilsoņu līdzdalību un padarītu Savienību viņiem pieejamāku. Ar tiem jāpanāk saprātīgs līdzsvars starp tiesībām un pienākumiem.
(3)
Tiem arī būtu jānodrošina, ka Savienības pilsoņiem piemēro līdzīgus nosacījumus pilsoņu iniciatīvas atbalstam neatkarīgi no tā, kuru dalībvalsti viņi pārstāv.
(4)
Komisijai pēc pieprasījuma būtu jāsniedz pilsoņiem informācija un neoficiālas konsultācijas par pilsoņu iniciatīvām, jo īpaši par reģistrēšanas kritērijiem.
(5)
Jānosaka to dalībvalstu minimālais skaits, kuras pilsoņiem jāpārstāv. Lai nodrošinātu, ka pilsoņu iniciatīva atspoguļo Savienības intereses, vienlaikus nodrošinot šā instrumenta vienkāršu izmantošanu, šis skaits būtu jānosaka kā viena ceturtdaļa dalībvalstu.
(6)
Šai nolūkā ir arī lietderīgi noteikt minimālo skaitu parakstītāju, kuri pārstāv katru no minētajām dalībvalstīm. Lai nodrošinātu pilsoņiem līdzīgus noteikumus pilsoņu iniciatīvas atbalstam, šim minimālajam skaitam vajadzētu būt līdzsvaroti proporcionālam. Skaidrības labad šis skaits katrai dalībvalstij būtu jānorāda šīs regulas pielikumā. Minimālajam parakstītāju skaitam, kas vajadzīgs katrā dalībvalstī, būtu jāatbilst katras dalībvalsts ievēlēto Eiropas Parlamenta deputātu skaitam, kas reizināts ar 750. Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai šo pielikumu grozīt, lai atspoguļotu jebkādas izmaiņas Eiropas Parlamenta sastāvā.
(7)
Lietderīgi ir noteikt minimālo vecumu, no kura var atbalstīt pilsoņu iniciatīvu. Tas būtu jānosaka kā vecums, no kura pilsoņiem ir tiesības balsot Eiropas Parlamenta vēlēšanās.
(8)
Ir vajadzīga minimāli organizēta struktūra, lai sekmīgi īstenotu pilsoņu iniciatīvu. Lai veicinātu Eiropas mēroga problēmu izvirzīšanu un šo problēmu izvērtēšanu, struktūra būtu jāveido kā pilsoņu komiteja, kurā ir fiziskas personas (organizatori) vismaz no septiņām dažādām dalībvalstīm. Lai nodrošinātu pārredzamību, pareizu un efektīvu komunikāciju, pilsoņu komitejai būtu jāieceļ pārstāvji, kas veiktu starpnieku funkcijas starp pilsoņu komiteju un Savienības iestādēm visā procedūras laikā.
(9)
Vienībām, jo īpaši organizācijām, kas saskaņā ar Līgumiem veicina Eiropas politiskās apziņas veidošanos un Savienības pilsoņu gribas izteikšanu, vajadzētu būt iespējai sekmēt pilsoņu iniciatīvu ar noteikumu, ka tās to dara pilnīgi pārredzami.
(10)
Lai nodrošinātu saskaņotību un pārredzamību attiecībā uz ierosinātajām pilsoņu iniciatīvām un novērstu to, ka parakstus vāc pilsoņu iniciatīvas priekšlikumam, kurš neatbilst šajā regulā paredzētajiem nosacījumiem, minētās iniciatīvas būtu obligāti jāreģistrē tīmekļa vietnē, ko Komisija darījusi pieejamu, pirms no pilsoņiem tiek vākti vajadzīgie paziņojumi par atbalstu. Komisijai būtu jāreģistrē visas ierosinātās pilsoņu iniciatīvas, kuras atbilst šajā regulā paredzētajiem nosacījumiem. Komisijai būtu jāveic reģistrācija saskaņā ar labas pārvaldības vispārīgajiem principiem.
(11)
Kad pilsoņu iniciatīvas priekšlikums ir reģistrēts, organizatori var vākt pilsoņu paziņojumus par atbalstu.
(12)
Ir lietderīgi šīs regulas pielikumā iekļaut veidlapu paziņojumam par atbalstu, norādot datus, kas vajadzīgi, lai dalībvalstis varētu veikt verifikāciju. Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai šo pielikumu grozīt saskaņā ar LESD 290. pantu, ņemot vērā informāciju, ko tai nosūtījušas dalībvalstis.
(13)
Pienācīgi ņemot vērā principu, kas paredz to, ka personas datiem ir jābūt atbilstīgiem un tie nedrīkst būt pārmērīgi apjomīgi, ņemot vērā to vākšanas mērķi, ierosinātās pilsoņu iniciatīvas parakstītājiem ir jāsniedz personas dati, tostarp attiecīgā gadījumā personas kods vai personu apliecinoša dokumenta numurs, ciktāl tas ir nepieciešams, lai dalībvalstis varētu pārbaudīt paziņojumus par atbalstu saskaņā ar valsts tiesību aktiem un praksi.
(14)
Lai modernās tehnoloģijas izmantotu kā pilnvērtīgu demokrātiskās līdzdalības instrumentu, ir lietderīgi noteikt, ka paziņojumus par atbalstu vāc tiešsaistē, kā arī papīra formātā. Vākšanas tiešsaistes sistēmām vajadzētu būt atbilstīgiem drošības parametriem, lai nodrošinātu inter alia, ka dati tiek droši savākti un uzglabāti. Minētajā nolūkā Komisijai būtu jāizstrādā sīkas tehniskās specifikācijas vākšanas tiešsaistes sistēmām.
(15)
Ir lietderīgi dalībvalstīm vākšanas tiešsaistes sistēmu atbilstību šīs regulas prasībām pārbaudīt, pirms tiek vākti paziņojumi par atbalstu.
(16)
Komisijai būtu jāizstrādā atvērta koda lietojumprogrammas, ietverot tehniskos un drošības parametrus, kuri vajadzīgi, lai izpildītu šīs regulas noteikumus attiecībā uz vākšanas tiešsaistes sistēmām.
(17)
Ir lietderīgi nodrošināt, ka paziņojumi par atbalstu pilsoņu iniciatīvai tiek savākti konkrētā termiņā. Lai nodrošinātu ierosināto pilsoņu iniciatīvu aktualitāti, vienlaikus ņemot vērā to, cik sarežģīti ir visā Eiropas Savienībā savākt paziņojumus par atbalstu, minētajam termiņam nevajadzētu būt ilgākam par 12 mēnešiem no ierosinātās pilsoņu iniciatīvas reģistrācijas dienas.
(18)
Ir lietderīgi noteikt, ka tad, ja pilsoņu iniciatīva ir saņēmusi no parakstītājiem vajadzīgos paziņojumus par atbalstu, katrai dalībvalstij vajadzētu būt atbildīgai par to paziņojumu par atbalstu verifikāciju un apliecināšanu, kas savākti no parakstītājiem, kuri pārstāv šo dalībvalsti. Ņemot vērā vajadzību samazināt administratīvo slogu dalībvalstīm, tām, pamatojoties uz atbilstīgu pārbaudi, ko var veikt izlases veidā, trīs mēnešos pēc lūguma par sertificēšanas veikšanu saņemšanas būtu jāveic minētās verifikācijas un jāizdod dokuments, kurā apliecināts saņemto derīgo paziņojumu par atbalstu skaits.
(19)
Pirms pilsoņu iniciatīvas iesniegšanas Komisijai organizatoriem būtu jānodrošina, ka ir izpildīti visi attiecīgie nosacījumi, kas izklāstīti šajā regulā.
(20)
Komisijai būtu jāizskata pilsoņu iniciatīva un atsevišķi jāizklāsta savi juridiskie un politiskie secinājumi. Turklāt tai trīs mēnešos būtu arī jāizklāsta rīcība, ko tā paredz īstenot, reaģējot uz šo iniciatīvu. Lai parādītu, ka pilsoņu iniciatīva, kuru atbalstījis vismaz viens miljons Savienības pilsoņu, un ar to saistītie iespējamie turpmākie pasākumi ir rūpīgi izskatīti, Komisijai skaidri, vispusīgi un detalizēti būtu jāizskaidro plānotās rīcības iemesli un tāpat būtu jānorāda iemesli, ja tā nav paredzējusi rīkoties. Kad Komisija ir saņēmusi pilsoņu iniciatīvu, ko atbalstījis vajadzīgais parakstītāju skaits un kas atbilst pārējām šīs regulas prasībām, organizatoriem vajadzētu būt tiesīgiem Savienības līmeņa atklātā uzklausīšanā iepazīstināt ar iniciatīvu.
(21)
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (4) ir pilnībā piemērojama personas datu apstrādei, ko veic, piemērojot šo regulu. Šajā saistībā juridiskās noteiktības dēļ ir lietderīgi paskaidrot, ka pilsoņu iniciatīvas organizatori un dalībvalstu kompetentās iestādes ir personas datu apstrādātāji Direktīvas 95/46/EK nozīmē, un precizēt maksimālo laikposmu, kurā var glabāt personas datus, kas savākti pilsoņu iniciatīvas mērķiem. Personas datu apstrādātāju statusā organizatoriem ir jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai izpildītu ar Direktīvu 95/46/EK noteiktos pienākumus, jo īpaši tos, kas saistīti ar apstrādes likumību, apstrādes darbību drošību, informācijas sniegšanu un datu subjektu tiesībām piekļūt saviem personas datiem, kā arī personas datu labošanu vai dzēšanu.
(22)
Direktīvas 95/46/EK III nodaļas noteikumi par tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, atbildību un sankcijām ir pilnībā piemērojami datu apstrādei, ko veic, piemērojot šo regulu. Pilsoņu iniciatīvas organizatoriem saskaņā ar piemērojamajiem valsts tiesību aktiem vajadzētu būt atbildīgiem par to radīto kaitējumu. Turklāt dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka uz organizatoriem attiecas atbilstīgas sankcijas par šīs regulas pārkāpumiem.
(23)
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (5) ir pilnībā piemērojama personas datu apstrādei, ko veic Komisija, piemērojot šo regulu.
(24)
Lai nodrošinātu turpmākās pielāgošanās vajadzības, nolūkā izdarīt grozījumus šīs regulas pielikumos Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar LESD 290. pantu. Ir īpaši svarīgi, lai Komisija savā sagatavošanas darbā rīkotu attiecīgas apspriedes, tostarp apspriedes ar ekspertiem.
(25)
Pasākumi, kas nepieciešami šīs regulas īstenošanai, būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (6).
(26)
Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas ietverti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, jo īpaši tās 8. pantā, kurā noteikts, ka ikvienai personai ir tiesības uz savu personas datu aizsardzību.
(27)
Ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, un tas ir pieņēmis atzinumu (7),
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Priekšmets
Ar šo regulu nosaka procedūras un nosacījumus, kas nepieciešami pilsoņu iniciatīvai, kā paredzēts LES 11. pantā un LESD 24. pantā.
2. pants
Definīcijas
Šajā regulā izmanto šādas definīcijas:
1)
“pilsoņu iniciatīva” ir iniciatīva, kas iesniegta Komisijai saskaņā ar šo regulu un ar ko aicina Komisiju saskaņā ar tās pilnvarām iesniegt atbilstīgu priekšlikumu jautājumos, kuros pēc pilsoņu ieskata Līgumu īstenošanai ir nepieciešams Savienības tiesību akts, un kura ir saņēmusi vismaz viena miljona tiesīgo parakstītāju atbalstu, kuri pārstāv vismaz vienu ceturtdaļu visu dalībvalstu;
2)
“parakstītāji” ir Savienības pilsoņi, kas ir atbalstījuši attiecīgo pilsoņu iniciatīvu, aizpildot veidlapu paziņojumam par atbalstu minētajai iniciatīvai;
3)
“organizatori” ir fiziskas personas, kas veido pilsoņu komiteju, kura ir atbildīga par pilsoņu iniciatīvas sagatavošanu un iesniegšanu Komisijai.
3. pants
Prasības organizatoriem un parakstītājiem
1. Organizatori ir Savienības pilsoņi un sasnieguši vecumu, kas tiem dod tiesības balsot Eiropas Parlamenta vēlēšanās.
2. Organizatori izveido pilsoņu komiteju vismaz no septiņām personām, kuras ir vismaz septiņu dažādu dalībvalstu pastāvīgie iedzīvotāji.
Organizatori ieceļ vienu pārstāvi un vienu vietnieku (“kontaktpersonas”), kuri visas procedūras laikā veic starpnieku funkcijas starp pilsoņu komiteju un Savienības iestādēm un kuriem ir pilnvaras izteikties un rīkoties pilsoņu komitejas vārdā.
Organizatorus, kas ir Eiropas Parlamenta deputāti, neiekļauj to personu minimālajā skaitā, kas vajadzīgs pilsoņu komitejas izveidošanai.
Lai ierosināto pilsoņu iniciatīvu reģistrētu saskaņā ar 4. pantu, Komisija izskata tikai uz tiem septiņiem pilsoņu komitejas locekļiem attiecināmo informāciju, kuri ir vajadzīgi, lai nodrošinātu atbilstību šā panta 1. punktā un šajā punktā minētajām prasībām.
3. Komisija var prasīt, lai organizatori iesniedz atbilstīgus pierādījumus par to, ka 1. un 2. punktā minētās prasības ir izpildītas.
4. Lai parakstītāji būtu tiesīgi atbalstīt ierosināto pilsoņu iniciatīvu, tie ir Savienības pilsoņi un sasnieguši vecumu, kas dod tiesības balsot Eiropas Parlamenta vēlēšanās.
4. pants
Ierosinātās pilsoņu iniciatīvas reģistrācija
1. Pirms uzsākt paziņojumu par atbalstu ierosinātajai pilsoņu iniciatīvai vākšanu no parakstītājiem, organizatoriem izvirza prasību reģistrēt minēto iniciatīvu Komisijā, sniedzot II pielikumā minēto informāciju, jo īpaši par ierosinātās pilsoņu iniciatīvas priekšmetu un mērķiem.
Minēto informāciju vienā no Savienības oficiālajām valodām iesniedz tiešsaistes reģistrā, kuru minētajam nolūkam ir darījusi pieejamu Komisija (“reģistrs”).
Organizatori reģistram un attiecīgā gadījumā savā tīmekļa vietnē sniedz regulāri atjaunotu informāciju par ierosinātās pilsoņu iniciatīvas atbalsta un finansējuma avotiem.
Pēc reģistrācijas apstiprināšanas saskaņā ar 2. punktu organizatori var ierosināto pilsoņu iniciatīvu iekļaušanai reģistrā nodrošināt citās Savienības oficiālajās valodās. Par ierosinātās pilsoņu iniciatīvas tulkošanu citās Savienības oficiālajās valodās ir atbildīgi organizatori.
Komisija nosaka kontaktpersonu, kas sniedz informāciju un palīdzību.
2. Divos mēnešos pēc II pielikumā norādītās informācijas saņemšanas Komisija reģistrē ierosināto pilsoņu iniciatīvu, piešķirot tai vienreizēju reģistrācijas numuru, un nosūta apstiprinājumu organizatoriem, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:
a)
ir izveidota pilsoņu komiteja un ir izraudzītas kontaktpersonas saskaņā ar 3. panta 2. punktu;
b)
ierosinātā pilsoņu iniciatīva nav acīmredzami ārpus Komisijas pilnvarām iesniegt Savienības tiesību akta priekšlikumu, lai īstenotu Līgumus;
c)
ierosinātā pilsoņu iniciatīva nav acīmredzami aizskaroša, nenozīmīga vai maldinoša; un
d)
ierosinātā pilsoņu iniciatīva nav acīmredzamā pretrunā Savienības vērtībām, kas noteiktas Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā.
3. Komisija atsakās reģistrēt iniciatīvu, ja nav ievēroti 2. punktā minētie nosacījumi.
Ja Komisija atsakās reģistrēt ierosināto pilsoņu iniciatīvu, tā informē organizatorus par šāda atteikuma iemesliem un visiem iespējamiem tiesas un ārpustiesas aizsardzības līdzekļiem, kas viņiem pieejami.
4. Pilsoņu iniciatīvas priekšlikumu, kas ir bijis reģistrēts, dara pieejamu atklātībai reģistrā. Neskarot Regulā (EK) Nr. 45/2001 paredzētās datu subjektu tiesības, datu subjekti ir tiesīgi pieprasīt savu personas datu dzēšanu no reģistra, ja kopš ierosinātās pilsoņu iniciatīvas reģistrācijas dienas ir pagājuši divi gadi.
5. Jebkurā laikā pirms paziņojumu par atbalstu iesniegšanas saskaņā ar 8. pantu organizatori var atsaukt ierosināto pilsoņu iniciatīvu, kas ir bijusi reģistrēta. Šādā gadījumā reģistrā iekļauj attiecīgu norādi.
5. pants
Procedūras un nosacījumi paziņojumu par atbalstu vākšanai
1. Organizatori ir atbildīgi par paziņojumu par atbalstu ierosinātajai pilsoņu iniciatīvai, kas reģistrēta saskaņā ar 4. pantu, savākšanu no parakstītājiem.
Paziņojumu par atbalstu savākšanai drīkst izmantot vienīgi paziņojumu par atbalstu veidlapas, kas atbilst III pielikumā dotajiem paraugiem un kas ir sagatavotas vienā no valodu versijām, kuras ietvertas reģistrā attiecīgajai ierosinātajai pilsoņu iniciatīvai. Pirms uzsākt paziņojumu par atbalstu vākšanu no parakstītājiem, organizatori aizpilda veidlapas, kā norādīts III pielikumā. Veidlapās sniegtā informācija atbilst informācijai, kas iekļauta reģistrā.
2. Paziņojumus par atbalstu organizatori var vākt papīra formātā vai elektroniski. Ja paziņojumus par atbalstu vāc tiešsaistē, piemēro 6. pantu.
Piemērojot šo regulu, paziņojumus par atbalstu, kas parakstīti elektroniski, izmantojot uzlabotu elektronisko parakstu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 1999/93/EK (1999. gada 13. decembris) par Kopienas elektronisko parakstu sistēmu (8) nozīmē, pielīdzina paziņojumiem par atbalstu papīra formātā.
3. Parakstītāji aizpilda paziņojuma par atbalstu veidlapas, ko nodrošina organizatori. Parakstītaji norāda tikai tos personas datus, kas vajadzīgi, lai dalībvalstis varētu veikt verifikāciju, kā izklāstīts III pielikumā.
Parakstītāji var atbalstīt konkrētu ierosināto pilsoņu iniciatīvu tikai vienreiz.
4. Dalībvalstis ziņo Komisijai par visām izmaiņām III pielikumā iekļautajā informācijā. Ņemot vērā šīs izmaiņas, Komisija, saskaņā ar 17. pantu un ievērojot 18. un 19. panta nosacījumus, var pieņemt III pielikuma grozījumus, izmantojot deleģētos aktus.
5. Visus paziņojumus par atbalstu vāc pēc ierosinātās pilsoņu iniciatīvas reģistrācijas dienas un laikposmā, kas nepārsniedz 12 mēnešus.
Minētā laikposma beigās reģistrā norāda, ka termiņš beidzies un - attiecīgos gadījumos - ka nepieciešamais paziņojumu par atbalstu skaits nav saņemts.
6. pants
Vākšanas tiešsaistes sistēmas
1. Ja paziņojumus par atbalstu vāc tiešsaistē, datus, ko iegūst vākšanas tiešsaistes sistēmā, glabā dalībvalsts teritorijā.
Vākšanas tiešsaistes sistēmas saskaņā ar 3. punktu apstiprina dalībvalstī, kurā glabās datus, kas savākti ar paziņojumu vākšanas tiešsaistes sistēmu. Organizatori var izmantot vienu vākšanas tiešsaistes sistēmu, lai paziņojumus par atbalstu vāktu vairākās vai visās dalībvalstīs.
Paziņojuma par atbalstu veidlapu paraugus var pielāgot tiešsaistes vākšanas vajadzībām.
2. Organizatori nodrošina, ka vākšanas tiešsaistes sistēma, ko izmanto, lai no parakstītājiem vāktu paziņojumus par atbalstu, atbilst 4. punktam.
Pirms uzsākt paziņojumu par atbalstu vākšanu, organizatori lūdz attiecīgās dalībvalsts kompetento iestādi apliecināt, ka vākšanas tiešsaistes sistēma, ko izmanto minētajam mērķim, atbilst 4. punktam.
Organizatori var sākt vākt paziņojumus par atbalstu, izmantojot vākšanas tiešsaistes sistēmu, tikai tad, kad viņi ir saņēmuši 3. punktā minēto sertifikātu. Organizatori nodrošina minētā sertifikāta kopijas publisku pieejamību tīmekļa vietnē, ko izmanto vākšanas tiešsaistes sistēmai.
Komisija līdz 2012. gada 1. janvārim izstrādā un uztur atvērta koda lietojumprogrammas, ietverot tehniskos un drošības parametrus, kuri vajadzīgi, lai izpildītu šīs regulas noteikumus attiecībā uz vākšanas tiešsaistes sistēmām. Programmatūra ir pieejama bez maksas.
3. Ja vākšanas tiešsaistes sistēma atbilst 4. punktam, attiecīgā kompetentā iestāde vienā mēnesī izsniedz sertifikātu atbilstīgi IV pielikumā dotajam paraugam.
Dalībvalstis atzīst citu dalībvalstu kompetento iestāžu izsniegtos sertifikātus.
4. Vākšanas tiešsaistes sistēmām ir atbilstīgi drošības un tehniskie parametri, lai nodrošinātu, ka:
a)
tiešsaistē paziņojumus par atbalstu var iesniegt vienīgi fiziskas personas;
b)
tiešsaistē iesniegtie dati tiek droši savākti un uzglabāti, lai nodrošinātu inter alia, ka tos nav iespējams izmainīt vai izmantot citiem mērķiem, kas nav norādītais atbalsts konkrētajai pilsoņu iniciatīvai, un lai personas datus aizsargātu pret nejaušu vai nelikumīgu iznīcināšanu vai nejaušu nozaudēšanu, izmainīšanu vai neatļautu izpaušanu, vai piekļuvi tiem;
c)
sistēma var radīt paziņojumus par atbalstu veidlapas veidā, kas atbilst III pielikumā dotajiem paraugiem, lai dalībvalstis varētu veikt verifikāciju saskaņā ar 8. panta 2. punktu.
5. Līdz 2012. gada 1. janvārim Komisija pieņem tehniskās specifikācijas 4. punkta īstenošanai saskaņā ar 20. panta 2. punktā noteikto regulatīvo procedūru.
7. pants
Minimālais parakstītāju skaits katrā dalībvalstī
1. Pilsoņu iniciatīvas parakstītāji pārstāv vismaz vienu ceturtdaļu dalībvalstu.
2. Parakstītāji vismaz vienā ceturtdaļā dalībvalstu aptver vismaz minimālo pilsoņu skaitu, kas ierosinātās pilsoņu iniciatīvas reģistrēšanas laikā noteikts I pielikumā. Šis minimālais skaits atbilst katrā dalībvalstī ievēlēto Eiropas Parlamenta deputātu skaitam, kas reizināts ar 750.
3. Komisija, izmantojot deleģētos aktus, saskaņā ar 17. pantu un ievērojot 18. un 19. panta nosacījumus, pieņem atbilstīgus pielāgojumus I pielikumā, lai atspoguļotu jebkādas izmaiņas Eiropas Parlamenta sastāvā.
4. Uzskata, ka parakstītāji pārstāv dalībvalsti, kura ir atbildīga par viņu paziņojuma par atbalstu verifikāciju saskaņā ar 8. panta 1. punkta otro daļu.
8. pants
Paziņojumu par atbalstu verifikācija un sertificēšana, ko veic dalībvalstis
1. Pēc tam, kad saskaņā ar 5. un 7. pantu no parakstītājiem ir savākti vajadzīgie paziņojumi par atbalstu, organizatori paziņojumus par atbalstu papīra vai elektroniskā formātā iesniedz attiecīgajām kompetentajām iestādēm, kas 15. pantā minētas verifikācijas un sertificēšanas veikšanai. Šajā nolūkā organizatori izmanto V pielikumā doto veidlapu un nošķir paziņojumus par atbalstu, kas savākti papīra formātā, no tiem, kas parakstīti elektroniski, izmantojot uzlabotu elektronisko parakstu, un tiem, kas savākti, izmantojot vākšanas tiešsaistes sistēmu.
Organizatori paziņojumus par atbalstu attiecīgajai dalībvalstij iesniedz šādi:
a)
dalībvalstij, kas ir parakstītāja dzīvesvietas vai valstspiederības valsts, kā norādīts III pielikuma C daļas 1. punktā; vai
b)
dalībvalstij, kas piešķīrusi personas kodu vai izdevusi personu apliecinošu dokumentu, kurš norādīts paziņojumā par atbalstu, kā norādīts III pielikuma C daļas 2. punktā.
2. Kompetentās iestādes laikposmā, kas nepārsniedz trīs mēnešus no pieprasījuma saņemšanas, pamatojoties uz atbilstīgu pārbaudi, veic iesniegto paziņojumu par atbalstu verifikāciju vai nu saskaņā ar valsts tiesību aktiem, vai praksi. Pamatojoties uz šo verifikāciju, tās nosūta organizatoriem sertifikātu, kas atbilst VI pielikumā dotajam paraugam un ar ko apliecina derīgo paziņojumu par atbalstu skaitu no attiecīgās dalībvalsts.
Paziņojumu par atbalstu verifikācijai parakstu autentiskuma noteikšana nav nepieciešama.
3. Sertifikātu, kas minēts 2. punktā, izsniedz bez maksas.
9. pants
Pilsoņu iniciatīvas iesniegšana Komisijai
Pēc tam, kad ir saņemti 8. panta 2. punktā paredzētie sertifikāti, un ar noteikumu, ka ir izpildītas visas šajā regulā paredzētās attiecīgās procedūras un nosacījumi, organizatori var iesniegt pilsoņu iniciatīvu Komisijai, pievienojot informāciju par visu iniciatīvai sniegto atbalstu un finansējumu. Šo informāciju publisko reģistrā.
No jebkāda avota saņemtā atbalsta un finansējuma apmērs, kas pārsniedz pieļaujamo summu un par ko ir jāsniedz informācija, ir tāds pats, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2004/2003 (2003. gada 4. novembris) par noteikumiem, kas attiecas uz Eiropas līmeņa politiskajām partijām un to finansēšanu (9).
Piemērojot šo pantu, organizatori izmanto veidlapu, kas dota VII pielikumā, un iesniedz aizpildīto veidlapu kopā ar 8. panta 2. punktā minēto sertifikātu kopijām papīra vai elektroniskā formātā.
10. pants
Pilsoņu iniciatīvas izskatīšanas procedūra Komisijā
1. Saņemot pilsoņu iniciatīvu saskaņā ar 9. pantu, Komisija:
a)
nekavējoties publicē pilsoņu iniciatīvu reģistrā;
b)
atbilstīgā līmenī tiekas ar organizatoriem, lai viņiem dotu iespēju detalizēti paskaidrot pilsoņu iniciatīvā ierosinātos jautājumus;
c)
trīs mēnešos izklāsta paziņojumā savus juridiskos un politiskos secinājumus par pilsoņu iniciatīvu, rīcību, ko tā plāno veikt, ja tāda tiek plānota, un šādas rīcības veikšanas vai neveikšanas iemeslus.
2. Paziņojumu, kas minēts 1. punkta c) apakšpunktā, dara zināmu iniciatīvas organizatoriem, kā arī Eiropas Parlamentam un Padomei un dara pieejamu atklātībai.
11. pants
Atklāta uzklausīšana
Ja 10. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā izklāstītie nosacījumi ir izpildīti un ievērojot 10. panta 1. punkta c) apakšpunktā noteikto termiņu, organizatoriem dod iespēju atklātā uzklausīšanā iepazīstināt ar pilsoņu iniciatīvu. Komisija un Eiropas Parlaments nodrošina, ka šī uzklausīšana tiek rīkota Eiropas Parlamentā, attiecīgā gadījumā kopā ar citām Savienības iestādēm un struktūrvienībām, kam varētu būt vēlme piedalīties, un ka Komisija ir pārstāvēta atbilstīgā līmenī.
12. pants
Personas datu aizsardzība
1. Apstrādājot personas datus saskaņā ar šo regulu, pilsoņu iniciatīvas organizatori un dalībvalsts kompetentās iestādes ievēro Direktīvu 95/46/EK un saskaņā ar to pieņemtos valsts noteikumus.
2. Savu attiecīgo personas datu apstrādē pilsoņu iniciatīvas organizatorus un kompetentās iestādes, kas norīkotas saskaņā ar 15. panta 2. punktu, uzskata par datu apstrādātājiem saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 2. panta d) punktu.
3. Organizatori nodrošina, ka personas dati, kas vākti šai pilsoņu iniciatīvai, netiek izmantoti citiem nolūkiem, izņemot norādītajam minētās iniciatīvas atbalstam, un vēlākais vienu mēnesi pēc konkrētās iniciatīvas iesniegšanas Komisijai saskaņā ar 9. pantu vai 18 mēnešus pēc ierosinātās pilsoņu iniciatīvas reģistrācijas - atkarībā no tā, kura diena ir agrāk, - iznīcina visus paziņojumus par atbalstu, kas saņemti attiecībā uz šo iniciatīvu, un to kopijas.
4. Kompetentā iestāde saistībā ar konkrētu pilsoņu iniciatīvu saņemtos personas datus izmanto tikai nolūkā veikt paziņojumu par atbalstu verifikāciju saskaņā ar 8. panta 2. punktu, un vēlākais vienu mēnesi pēc šajā pantā minētā sertifikāta izsniegšanas tā iznīcina visus paziņojumus par atbalstu un to kopijas.
5. Konkrētās pilsoņu iniciatīvas paziņojumus par atbalstu un to kopijas var saglabāt ilgāk par 3. un 4. punktā noteikto termiņu, ja tas ir vajadzīgs ar ierosināto pilsoņu iniciatīvu saistītā tiesas vai administratīvajā procesā. Organizatori un kompetentā iestāde ne vēlāk kā vienu nedēļu pēc minēto procesu noslēgšanās ar galīgo nolēmumu iznīcina visus paziņojumus par atbalstu un to kopijas.
6. Organizatori īsteno atbilstīgus tehniskos un organizatoriskos pasākumus, lai aizsargātu personas datus pret nejaušu vai nelikumīgu iznīcināšanu vai nejaušu pazaudēšanu, pārveidošanu, nesankcionētu atklāšanu vai piekļuvi, jo īpaši, ja apstrāde ietver datu pārraidi tīklā, un pret visām citām nelikumīgām apstrādes formām.
13. pants
Atbildība
Organizatori saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem ir atbildīgi par kaitējumu, ko tie nodara, organizējot pilsoņu iniciatīvu.
14. pants
Sankcijas
1. Dalībvalstis nodrošina, ka uz organizatoriem attiecas atbilstīgas sankcijas par šīs regulas noteikumu pārkāpumiem un jo īpaši par:
a)
nepatiesām ziņām, ko snieguši organizatori;
b)
datu krāpniecisku izmantošanu.
2. Sankcijas, kas minētas 1. punktā, ir iedarbīgas, samērīgas un atturošas.
15. pants
Kompetentās iestādes dalībvalstīs
1. Regulas 6. panta 3. punkta īstenošanas nolūkā dalībvalstis norīko kompetentās iestādes, kas ir atbildīgas par minētajā punktā paredzētā sertifikāta izsniegšanu.
2. Regulas 8. panta 2. punkta īstenošanas nolūkā katra dalībvalsts norīko vienu kompetento iestādi, kas ir atbildīga par paziņojumu par atbalstu verifikācijas procesa koordināciju un minētajā punktā paredzēto sertifikātu izsniegšanu.
3. Ne vēlāk kā 2012. gada 1. martā dalībvalstis nosūta Komisijai kompetento iestāžu nosaukumus un adreses.
4. Komisija kompetento iestāžu sarakstu dara publiski pieejamu.
16. pants
Pielikumu grozījumi
Komisija, izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar 17. pantu un ievērojot 18. un 19. panta nosacījumus, var pieņemt šīs regulas pielikumu grozījumus, ievērojot attiecīgos šīs regulas noteikumus.
17. pants
Deleģējuma īstenošana
1. Komisijai uz nenoteiktu laiku tiek piešķirtas pilnvaras pieņemt 16. pantā minētos deleģētos aktus.
2. Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to vienlaicīgi paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.
3. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai ir piešķirtas, ievērojot 18. un 19. panta nosacījumus.
18. pants
Deleģējuma atsaukšana
1. Eiropas Parlaments vai Padome var jebkurā brīdī atsaukt 16. pantā minēto pilnvaru deleģējumu.
2. Iestāde, kura ir uzsākusi iekšējo procedūru, lai pieņemtu lēmumu par to, vai atsaukt pilnvaru deleģējumu, apņemas savlaicīgi pirms galīgā lēmuma pieņemšanas informēt otru iestādi un Komisiju, norādot, kuras deleģētās pilnvaras varētu tikt atsauktas, kā arī atsaukšanas iespējamos iemeslus.
3. Ar atsaukšanas lēmumu tiek izbeigts minētajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģējums. Lēmums stājas spēkā nekavējoties vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. To publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
19. pants
Iebildumi attiecībā uz deleģētajiem aktiem
1. Eiropas Parlaments vai Padome var izteikt iebildumus pret deleģēto aktu divos mēnešos no tā paziņošanas dienas. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.
2. Ja pēc 1. punktā minētā laikposma beigām ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus pret deleģēto aktu, to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un deleģētais akts stājas spēkā dienā, kas tajā norādīta.
Deleģēto aktu var publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tas var stāties spēkā pirms minētā laikposma beigām, ja gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus.
3. Ja 1. punktā noteiktajā laikposmā Eiropas Parlaments vai Padome izsaka iebildumus pret deleģēto aktu, tas nestājas spēkā. Iestāde, kas izsaka iebildumus pret deleģēto aktu, iebildumus pamato.
20. pants
Komiteja
1. Lai īstenotu 6. panta 5. punktu, Komisijai palīdz komiteja.
2. Ja izdara atsauci uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.
Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā noteiktais termiņš ir trīs mēneši.
21. pants
Valstu noteikumu paziņošana
Visas dalībvalstis paziņo Komisijai par īpašajiem noteikumiem, ko tās pieņem šīs regulas īstenošanai.
Komisija par tiem informē pārējās dalībvalstis.
22. pants
Pārskatīšana
Līdz 2015. gada 1. aprīlim un turpmāk ik pēc trīs gadiem Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs regulas piemērošanu.
23. pants
Stāšanās spēkā un piemērošana
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2012. gada 1. aprīļa.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Strasbūrā, 2011. gada 16. februārī