PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 492/2010
ze dne 3. června 2010
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky a Indonésie na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. PLATNÁ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (ES) č. 435/2004 (2) ze dne 8. března 2004 Rada v návaznosti na antidumpingové šetření (dále jen „původní šetření“) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“) a Indonésie (společně dále jen „dotčené země“).
2. SOUČASNÉ ŠETŘENÍ
2.1 ŽÁDOST O PŘEZKUM
(2)
Dne 11. prosince 2008 podala společnost Productos Aditivos S.A., jediný výrobce cyklamátu sodného v Unii, žádost o přezkum před pozbytím platnosti.
(3)
Žádost byla odůvodněna tím, že by vypršení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k pokračování nebo obnovení dumpingu a újmě pro výrobní odvětví Unie.
2.2 ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(4)
Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, a oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (3) (dále jen „oznámení o zahájení“) zahájila dne f10. března 2009 šetření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
2.3 OBDOBÍ ŠETŘENÍ
(5)
Šetření pravděpodobnosti obnovení dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení toho, nakolik jsou pokračování nebo opakovaný výskyt újmy pravděpodobné, se týkalo období od 1. ledna 2005 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3. STRANY DOTČENÉ TÍMTO ŠETŘENÍM
(6)
Komise o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti úředně vyrozuměla žádajícího výrobce v Unii, známé dovozce, dodavatele a uživatele, známé vyvážející výrobce v Číně a Indonésii a orgány dotčených zemí.
(7)
Zúčastněné strany dostaly příležitost písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení, avšak žádná z nich takovou žádost Evropské komisi nepředložila.
(8)
Komise poslala dotazníky všem známým vyvážejícím výrobcům v Číně a v Indonésii. Ochotu spolupracovat vyjádřily a na dumpingový dotazník odpověděly dvě společnosti z Číny, jež obě patří do hongkongské skupiny Rainbow Rich Industrial Ltd., a dvě společnosti z Indonésie.
(9)
Kromě toho se přihlásili další dva čínští výrobci, Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited a Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited. Původní šetření ukázalo, že tyto společnosti se nedopouštějí dumpingu na trhu Unie. Proto se na společnosti Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited a Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited současný přezkum před pozbytím platnosti nevztahuje.
4. OVĚŘENÍ OBDRŽENÝCH INFORMACÍ
(10)
Komise shromáždila a prověřila všechny informace, které považovala za potřebné pro stanovení pokračování nebo pravděpodobnosti obnovení dumpingu a újmy a pro posouzení zájmů Unie. V prostorách následujících společností se uskutečnily kontrolní návštěvy:
4.1
VYVÁŽEJÍCÍ VÝROBCI V ČÍNSKÉ LIDOVÉ REPUBLICE
-
Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co., Ltd., Shenzhen
-
Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd., Nanjing
-
a společnost ve spojení Rainbow Rich Industrial Ltd. (Hongkong)
4.2
VYVÁŽEJÍCÍ VÝROBCI V INDONÉSII
-
PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung
-
PT Tunggak Waru Semi, Solo
4.3
VÝROBCE PŘEDSTAVUJÍCÍ VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
-
Productos Aditivos S.A., Španělsko
4.4
DOVOZCE/OBCHODNÍK, KTERÝ NENÍ VE SPOJENÍ
-
Beneo Palatinit GmbH, Německo
4.5
UŽIVATEL
-
Schweppes International Ltd., Nizozemsko
5. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(11)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě Komise pojala záměr doporučit uložení antidumpingového cla na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího z Číny a Indonésie.
(12)
V souladu s ustanoveními základního nařízení byla stranám poskytnuta lhůta, v níž mohly vyjádřit svá stanoviska ke sděleným skutečnostem.
(13)
Ústní a písemné připomínky, které strany předložily, byly zváženy a v odůvodněných případech byla konečná zjištění odpovídajícím způsobem upravena.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. DOTČENÝ VÝROBEK
(14)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je tentýž jako při původním šetření, tj. cyklamát sodný pocházející z Číny a Indonésie (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN ex 2929 90 00.
(15)
Jak bylo zjištěno při původním šetření a potvrzeno při současném přezkumu, cyklamát sodný je komoditní výrobek, který se používá jako potravinářská přídatná látka a je povolen v Evropské unii a mnoha jiných zemích jako sladidlo pro nízkokalorické a dietní potraviny a nápoje. Hojně se používá jako přídatná látka v potravinářském průmyslu a ve výrobě nízkokalorických a dietních stolních sladidel. V malém množství se také používá ve farmaceutickém průmyslu.
2. OBDOBNÝ VÝROBEK
(16)
Stejně jako při původním šetření bylo zjištěno, že dotčený výrobek vyráběný v Číně a Indonésii a prodávaný do Unie je z hlediska fyzikálních a chemických vlastností shodný s výrobkem, který vyrábí a na trhu Unie prodává žadatel, nebo s výrobkem, jenž se vyrábí a prodává na domácím trhu v Indonésii, která také sloužila jako srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty, pokud jde o Čínu.
(17)
Proto se tyto výrobky považují za výrobky obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. PŘEDBĚŽNÉ POZNÁMKY
(18)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda v současnosti dochází k dumpingu, a pokud ano, zda je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping pokračovat nebo dojde k jeho opětovnému výskytu. Je třeba připomenout, že v souvislosti se šetřením podle tohoto článku se nepřehodnocuje přiznání tržního zacházení.
(19)
V souladu s čl. 11 odst. 9 základního nařízení postupovala Komise stejným způsobem jako při původním šetření, za předpokladu, že se nezměnily okolnosti. S cílem zjistit, zda je pravděpodobné pokračování či obnovení dumpingu, byly vybrány vzorové transakce tak, že se vzaly údaje za poslední měsíc každého čtvrtletí období přezkumného šetření, což je obvyklý postup. Výsledek byl ověřen analýzou ještě některých dalších transakcí. Žádný subjekt proti tomuto postupu neprotestoval.
(20)
Z údajů Eurostatu vyplývá, že během období přezkumného šetření bylo do Unie dovezeno 3 000 až 5 000 tun dotčeného výrobku. Více než 90 % tohoto množství pocházelo z Číny a zbytek z Indonésie. Nebyl zaznamenán prakticky žádný dovoz z jiných zemí.
2. DUMPING DOVOZU BĚHEM OBDOBÍ ŠETŘENÍ
2.1 ČÍNSKÁ LIDOVÁ REPUBLIKA
2.1.1 Srovnatelná země
(21)
S výjimkou společností, jimž bylo v původním šetření přiznáno tržní zacházení, byla běžná hodnota pro Čínu stanovena v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
(22)
V předchozím šetření byla pro účely stanovení běžné hodnoty, pokud jde o Čínu, jako vhodná země s tržním hospodářstvím použita Indonésie.
(23)
Tuto volbu navrhla Komise v oznámení o zahájení a ve stanovených lhůtách se proti této volbě nevyslovila žádná ze zúčastněných stran.
(24)
Ceny v Indonésii jsou považovány za přiměřeně nahrazující ceny v Číně, protože Indonésie má konkurenční domácí trh, na kterém stoupá podíl dovozu z Číny a na kterém působí nejméně šest výrobců. Kromě toho se zdá, že výrobek, který je předmětem šetření, se vyrábí jen v Unii, Číně a Indonésii. Při současném šetření nebyly předloženy žádné důkazy, že tomu tak není.
(25)
Proto byla pro účely současného přezkumu jako srovnatelná země s tržním hospodářstvím použita Indonésie.
2.1.2 Spolupracující čínští vyvážející výrobci
2.1.2.1 Předběžné poznámky
(26)
Jak je uvedeno v 8. bodě odůvodnění, spolupracovali při tomto přezkumu dva výrobci patřící k téže hongkongské skupině, „Rainbow Rich Industries“. Ti představují více než polovinu vývozu do Unie během období přezkumného šetření. Pokud nepočítáme objemy výroby a prodeje společností, na něž se současné řízení nevztahuje, představovali spolupracující výrobci více než tři čtvrtiny celkové čínské výroby a téměř polovinu její kapacity. Reprezentativnost, co se týče vývozu do Unie, byla více než 80 %. Vzhledem k této úrovni spolupráce byly podrobné informace od spolupracujících vývozců použity k posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení čínského dumpingu působícího újmu.
(27)
Jedna ze spolupracujících společností, Golden Time Enterprises (Shenzhen), vyvezl do Unie během období přezkumného šetření významná množství dotčeného výrobku, zatímco jeho sesterská společnost, Jintian Enterprises (Nanjing), do EU od uložení opatření nevyvážela. Údaje shromážděné během kontrolní návštěvy na místě ve společnosti Jintian Enterprises (Nanjing), která dotčený výrobek nevyvážela, však neposkytly podrobnější představu o čínském domácím trhu, na kterém má tato společnost významný podíl, ani o instalované kapacitě.
(28)
Během šetření jedna čínská společnost uvedla, že se hlavní domácí výrobci pravidelně setkávají, aby stanovili pevnou referenční cenu pro čínský domácí trh. Vzhledem k dominantnímu postavení těchto výrobců se zdá, že toto opatření úspěšně udržuje ceny na čínském domácím trhu na poměrně vysoké úrovni.
2.1.2.2 Běžná hodnota
(29)
Běžná hodnota pro společnost Golden Time Enterprises (Shenzhen) byla vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů dotyčného typu, uskutečněných na domácím trhu během období přezkumného šetření, uhrazených nebo splatných nezávislými odběrateli.
2.1.2.3 Vývozní cena
(30)
Cena, za kterou společnost Golden Time Enterprises (Shenzhen) vyvážela do Unie, byla cenou skutečně uhrazenou nebo splatnou za výrobek při prodeji na vývoz do EU, která byla náležitě upravena.
2.1.2.4 Porovnání cen
(31)
U každého typu dotčeného výrobku byla vážená průměrná běžná hodnota porovnána s váženou průměrnou vývozní cenou, na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení a za účelem zajištění spravedlivého srovnání bylo přihlédnuto k rozdílnosti činitelů, na které bylo upozorněno a které prokazatelně ovlivňují ceny a jejich srovnatelnost. Byly provedeny úpravy o náklady na námořní a vnitrostátní přepravu, pojištění, úvěry, manipulaci a balení.
2.1.2.5 Dumpingové rozpětí
(32)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro každý typ výrobku na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen na stejné obchodní úrovni. Tímto srovnáním bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření docházelo k dumpingu ve významně větší míře než při původním šetření. Vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentuální podíl ceny CIF na hranice Unie činilo u společnosti Golden Time Enterprises více než 30 %.
2.1.3 Další čínští vyvážející výrobci
2.1.3.1 Předběžné poznámky
(33)
Zbývající dovoz z Číny představoval méně než 5 % spotřeby v Unii.
(34)
Komise při svých závěrech o zbývajících čínských vyvážejících výrobcích vychází z údajů shromážděných při šetření a z úředních statistických údajů Eurostatu.
2.1.3.2 Běžná hodnota
(35)
Běžná hodnota pro nespolupracující čínské vývozce byla stanovena jako vážený průměr cen prodejů dotčeného výrobku spolupracujícími indonéskými výrobci nezávislým odběratelům na domácím trhu.
2.1.3.3 Vývozní cena
(36)
Vývozní cena pro nespolupracující čínské vývozce byla v souladu s článkem 18 základního nařízení určena na základě dostupných údajů. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné spolehlivější informace, byla tato cena stanovena na základě průměrné dovozní ceny CIF na hranice Unie, získané ze statistických údajů Eurostatu o dovozu během období přezkumného šetření.
2.1.3.4 Porovnání cen
(37)
Vážená průměrná vývozní cena zjištěná pro zbývající čínské vývozce byla porovnána s váženou průměrnou běžnou hodnotou u ověřených indonéských výrobců na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni.
(38)
Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují ceny a tím srovnatelnost cen. V tomto ohledu byly provedeny úpravy o náklady na námořní a vnitrostátní přepravu, pojištění, manipulaci a balení. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné spolehlivější informace, vycházely tyto úpravy z ověřených nákladů čínského spolupracujícího vývozce.
2.1.3.5 Dumpingové rozpětí
(39)
Dumpingové rozpětí bylo vypočteno jako částka, o kterou běžná hodnota vypočtená podle 35. bodu odůvodnění přesahuje vývozní cenu stanovenou způsobem uvedeným v 36. bodu odůvodnění. Takto získané výsledky ukazují na jasné pokračování dumpingových praktik během doby platnosti opatření, přičemž dumpingové rozpětí činilo více než 5 %.
2.1.4 Závěry týkající se dumpingu z Číny
(40)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se konstatuje, že dumping z Číny pokračoval i během doby platnosti opatření.
2.2 INDONÉSIE
2.2.1 Předběžné poznámky
(41)
Jak je uvedeno v 8. bodu odůvodnění, při tomto přezkumu spolupracovali dva výrobci, PT Golden Sari a PT Tunggak Waru Semi. Jejich reprezentativnost, co se týče vývozu do Unie, byla během období přezkumného šetření v rozmezí od 40 % do 60 % (4).
(42)
Údaje, které Komise shromáždila, odhalily, že v Indonésii jsou ještě nejméně čtyři další výrobci dotčeného výrobku. Podle těchto údajů představují spolupracující výrobci přibližně jednu třetinu celkové indonéské výroby a kapacity. Spolupráce z Indonésie při tomto přezkumu byla tudíž nízká.
(43)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a v souladu s článkem 18 základního nařízení se údaje o cenách na domácím trhu, vývozních cenách do jiných zemí, výrobě a kapacitě v Indonésii u nespolupracujících indonéských vyvážejících výrobců opíraly o nejlepší dostupné údaje, včetně podnětu a veřejně dostupných informací. Příslušné indonéské orgány byly vyrozuměny o použití článku 18 a důvodech, které k tomu vedly. V tomto ohledu nepředložily indonéské orgány žádné připomínky.
(44)
Ze dvou spolupracujících subjektů pouze jeden, PT Golden Sari, vyvážel do Unie během období přezkumného šetření. Pro společnost PT Tunggak Waru Semi sice nebylo možné stanovit dumpingové rozpětí, jelikož tato společnost během období přezkumného šetření do Unie nevyvážela, její údaje byly nicméně použity k získání informací mimo jiné o výrobě, kapacitách a vývozu na trhy třetích zemí, což umožnilo získat podrobnější představu o indonéském domácím trhu a vývozním trhu.
2.2.2 Spolupracující indonéští vyvážející výrobci
2.2.2.1 Běžná hodnota
(45)
Běžná hodnota byla pro společnost PT Golden Sari vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů dotyčného typu uskutečněných na domácím trhu během období přezkumného šetření, uhrazených nebo splatných nezávislými odběrateli.
2.2.2.2 Vývozní cena
(46)
Vývozní cena pro společnost PT Golden Sari byla stanovena na základě vývozních cen skutečně uhrazených nebo splatných nezávislými odběrateli v Unii během období přezkumného šetření.
2.2.2.3 Porovnání cen
(47)
Vážená průměrná běžná hodnota byla porovnána s váženou průměrnou vývozní cenou dotčeného výrobku při vývozu do Unie na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni.
(48)
Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují ceny a tím srovnatelnost cen. V tomto ohledu byly provedeny úpravy o náklady na mezinárodní přepravu, pojištění, vnitrostátní přepravu, balení a úvěry.
2.2.2.4 Dumpingové rozpětí
(49)
Výsledek srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny ukázal, že se společnost PT Golden Sari během období přezkumného šetření nedopouštěla dumpingu.
2.2.3 Další indonéští vyvážející výrobci
2.2.3.1 Předběžné poznámky
(50)
Jak je uvedeno výše ve 43. bodě odůvodnění, kvůli nízké úrovni spolupráce v případě Indonésie bylo dumpingové rozpětí nespolupracujících vývozců stanoveno podle článku 18 základního nařízení, tzn. na základě dostupných údajů.
2.2.3.2 Běžná hodnota
(51)
Běžná hodnota byla vypočtena jako vážená průměrná běžná hodnota vypočtená pro uvedené dva spolupracující výrobce.
2.2.3.3 Vývozní cena
(52)
Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné spolehlivější informace, byla vývozní cena pro nespolupracující indonéské vývozce určena na základě průměrné dovozní ceny CIF na hranice Unie, získané ze statistických údajů Eurostatu o dovozu během období přezkumného šetření.
2.2.3.4 Porovnání cen
(53)
Takto získaná vážená průměrná vývozní cena při vývozu z Indonésie do Unie byla porovnána na základě ceny ze závodu s váženou průměrnou běžnou hodnotou stanovenou pro spolupracující indonéské výrobce.
(54)
Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují ceny a tím srovnatelnost cen. V tomto ohledu byly provedeny úpravy o náklady na mezinárodní přepravu, pojištění, vnitrostátní přepravu, manipulaci, balení a úvěry.
2.2.3.5 Dumpingové rozpětí
(55)
Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny stanovené výše uvedeným způsobem ukázalo existenci dumpingu. Dumpingové rozpětí zjištěné jako procento dovozní ceny CIF na hranice Unie se blížilo 30 %.
2.2.4 Závěry týkající se dumpingu z Indonésie
(56)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se konstatuje, že významná část indonéských výrobců pokračovala v dumpingu i během doby platnosti opatření.
3. VÝVOJ DOVOZU V PŘÍPADĚ ZRUŠENÍ OPATŘENÍ
(57)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda je pravděpodobné, že by po případném skončení platnosti opatření proti Číně a Indonésii došlo k obnovení dumpingu.
(58)
Aby se zjistilo, zda je pravděpodobné, že by v případě zrušení opatření došlo k obnovení dumpingu, prozkoumala Komise dostupné informace o situaci vývozců a podmínkách na trhu. Rozbor vycházel především z informací, které spolupracující výrobci poskytli v odpovědích na dotazník a které byly ověřeny během kontrolních návštěv na místě. Byly použity i jiné zdroje informací, například statistické údaje Eurostatu o dovozu a úřední statistické údaje o vývozu a situaci na trhu od dotčených zemí.
3.1 ČÍNA
3.1.1 Předběžné poznámky
(59)
Jak je uvedeno ve 26. bodu odůvodnění, spolupracující výrobci představovali více než tři čtvrtiny čínské výroby v období přezkumného šetření. Jelikož je úroveň spolupráce vysoká, bylo rozhodnuto, že lze spolehlivé informace o vývozu dotčeného výrobku do Unie během období přezkumného šetření shromáždit přímo od vyvážejícího výrobce. Obecněji platí, že údaje o čínském domácím trhu byly shromážděny od obou ověřených výrobců.
(60)
Je třeba připomenout, že šetření ukázalo, že dumping ze strany čínských společností, kterých se týká tento přezkum, pokračoval na úrovni, která je podstatně vyšší než úroveň zjištěná při původním šetření.
3.1.2 Nevyužitá kapacita a zásoby
(61)
Podle údajů shromážděných Komisí během šetření je volná výrobní kapacita čínských společností, kterých se týká tento přezkum, mnohonásobně vyšší než velikost trhu Unie. Šetření ukázalo, že domácí spotřeba v Číně pravděpodobně není schopna tuto nadbytečnou kapacitu v jakékoli významné míře absorbovat.
(62)
Jeden čínský výrobce namítl, že měl v úmyslu po období přezkumného šetření podstatně snížit svou výrobní kapacitu. Žádné hmatatelné důkazy v tomto ohledu však neposkytl. I když by to teoreticky mohlo vést ke snížení čínské kapacity, znamenalo by to nicméně pobídku pro zbytek čínských výrobců zvýšit využití své volné kapacity, aby zaplnili mezeru, která by vznikla v čínském vývozu.
(63)
Kromě toho schopnost trhů jiných třetích zemí absorbovat významné zvýšení objemu čínského dovozu je omezená. V prvé řadě, několik velkých zemí dotčený výrobek z regulačních důvodů nedováží (mimo jiné Spojené státy, Indie, Japonsko, Mexiko, Jižní Korea a celý Střední východ). Navíc podle informací shromážděných během šetření není pravděpodobné, že by zbývající rozsáhlejší trhy s cyklamátem sodným (Jižní Amerika, Jižní Afrika a Asie) v nadcházejících letech významně rostly. Proto by trh Unie zůstal klíčovým odbytištěm tohoto výrobku, neboť je přitažlivý nejen pro svoji velikost, ale také kvůli existenci dobře známých, zavedených distribučních kanálů pro dovoz tohoto výrobku.
(64)
Nakonec se také posuzovalo, zda lze nadbytečnou kapacitu v rámci dotyčných společností směrovat do výroby jiných výrobků. To však není pravděpodobné, jelikož ověření výrobci nevyrábějí žádný jiný výrobek ve významných množstvích a neexistují žádné doklady o tom, že by jiní čínští výrobci cyklamátu sodného mohli snadno přejít na výrobu jiných výrobků.
(65)
Výše uvedené skutečnosti naznačují pravděpodobné pokračování vývozu z Číny do Unie ve velkých objemech, pokud by byla opatření zrušena.
3.1.3 Vztah mezi cenami v Unii a cenami na čínském domácím trhu
(66)
Komise zjistila, že byly z Číny dováženy vysoké objemy za ceny v Unii, které byly nižší než ceny na čínském domácím trhu. Prodejní ceny těchto dovozů je nutno vzhledem k jejich úrovni a podílu čínských dumpingových dovozů na trhu považovat za referenční cenu v Unii: jiní čínští vývozci, kteří by chtěli vstoupit na tento trh ve významnějších objemech, by své ceny se vší pravděpodobností přizpůsobili těmto nízkým cenám - a dopouštěli se tak dumpingu.
3.1.4 Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenami na čínském domácím trhu
(67)
Komise porovnala ověřené čínské vývozní ceny do třetích zemí s ověřenou cenou na čínském domácím trhu, aby dále prozkoumala cenové chování čínských vývozců, budou-li opatření zrušena.
(68)
Bylo zjištěno, že vývozní ceny do třetích zemí jsou soustavně nižší než ceny na domácím trhu a zároveň odpovídají vývozním cenám do EU, což podtrhuje vzorec dumpingového chování, který se zdá být v tomto odvětví v Číně strukturální.
3.1.5 Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenovou úrovní v Unii
(69)
Komise porovnala čínské vývozní ceny do třetích zemí s cenami převládajícími v Unii, aby zjistila, zda by konec platnosti opatření znamenal pobídku přesunout vývoz do Unie.
(70)
Čínské vývozní ceny do třetích zemí celkově odpovídaly cenové úrovni v Unii. To potvrzuje, že čínští vývozci pravděpodobně nepřesunou vývoz z EU na jiné trhy.
3.1.6 Závěry týkající se Číny
(71)
Posouzení výše uvedených faktorů ukázalo, že vývozci, kterých se tento přezkum týká, i nadále vyváželi velmi významné objemy dotčeného výrobku do Unie za dumpingové ceny. Čínský vývoz do jiných třetích zemí se uskutečňuje také za dumpingové ceny, což podtrhuje strukturální vzorec dumpingového chování. Ceny na čínském domácím trhu jsou vysoké a nic nenasvědčuje tomu, že se v dohledné budoucnosti sníží. Vzhledem k rozsáhlé volné kapacitě čínských vývozců, nedostatku jiných rozsáhlejších odbytišť pro takovou kapacitu a přitažlivosti trhu EU zrušení opatření tudíž znamená pobídku pro čínské vyvážející výrobce směrovat ještě větší objemy za dumpingové ceny na trh Unie.
(72)
Po zvážení výše uvedených údajů a informací se konstatuje, že pokud by se platnost opatření nechala vypršet, dumping z Číny by pravděpodobně pokračoval nebo se obnovil.
3.2 INDONÉSIE
3.2.1 Předběžné poznámky
(73)
Jak je vysvětleno ve 42. bodě odůvodnění, spolupracující výrobci představovali menšinu indonéské výroby a kapacity, a proto byl použit článek 18.
(74)
Rovněž se připomíná, že šetření dospělo k závěru, že dumping z Indonésie ze strany nespolupracujících výrobců během období přezkumného šetření pokračoval.
3.2.2 Nevyužitá kapacita a zásoby
(75)
Během přezkumu bylo zjištěno, že celková volná kapacita v Indonésii je větší než tři čtvrtiny trhu Unie. I kdyby byl spolupracující vývozce vyloučen, zbývající volná kapacita by stále představovala téměř polovinu trhu Unie. Úřední indonéské statistické údaje ukazují, že podíl indonéských výrobců na trhu zřejmě klesá v důsledku agresivní cenové politiky čínských konkurentů, a to jak na domácím, tak i na mezinárodním trhu. Proto je pravděpodobné, že volná kapacita Indonésie bude v blízké budoucnosti ještě dále růst.
(76)
Zkoumalo se, zda by celkovou volnou kapacitu v Indonésii mohl absorbovat prodej do třetích zemí, ale jak je konstatováno v 63. bodu odůvodnění, nepředpokládá se, že by trhy třetích zemí významně absorbovaly stávající nadbytečnou kapacitu. Také se zkoumalo, zda by nadbytečnou kapacitu mohl absorbovat prodej na domácím trhu. Jak už však bylo uvedeno výše, podle indonéských úředních údajů se podíl indonéských výrobců na domácím trhu pod tlakem čínského dovozu zmenšuje. A konečně, bylo také posuzováno, zda je možné přejít na výrobu jiných podobných výrobků; ze stejného důvodu, jaký je uveden ve vysvětlení v 64. bodu odůvodnění, není pravděpodobné, že by nadbytečná kapacita mohla být využita takovým způsobem.
(77)
Lze tedy konstatovat, že v případě zrušení opatření by velká (a zvyšující se) dostupná kapacita v Indonésii byla ve významné míře směrována do Unie.
3.2.3 Vztah mezi cenami v Unii a cenami na indonéském domácím trhu
(78)
Ceny na indonéském domácím trhu jsou vyšší než ceny na trhu Unie i přes stoupající tlak vyvolaný na indonéském trhu čínskými vývozy. Vzhledem k nízké cenové úrovni čínského dovozu do Unie u tak poměrně homogenního výrobku by ceny čínského dovozu byly referenční cenou, jíž by se indonéští vývozci se vší pravděpodobností přizpůsobili - a dopouštěli se tak dumpingu, pokud by platnost opatření vypršela. Tato úvaha se vztahuje jak na spolupracující, tak na nespolupracující vývozce.
(79)
Pokud by opatření přestala platit pouze pro Indonésii, ale nikoli pro Čínu, stal by se trh Unie pro indonéské výrobce z cenového pohledu ještě přitažlivějším. Bez antidumpingových cel mohli zvýšit své ceny, aby využili toho, že čínští vývozci musí antidumpingové clo i nadále platit. Je třeba dodat, že při podobném scénáři, co se týče cenových úrovní a rozdílů cen u čínských a indonéských vývozců, jaký byl pozorován při původním šetření, vyváželi indonéští vývozci do EU významné objemy.
(80)
A konečně je třeba rovněž poznamenat, že indonéský vývoz do EU po uložení opatření soustavně klesal, což by podporovalo závěr, že indonéští vývozci nejsou schopni nebo ochotni prodávat významná množství na trhu EU za nedumpingové ceny.
3.2.4 Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenami na indonéském domácím trhu
(81)
Co se týče spolupracujících vyvážejících výrobců, bylo zjištěno, že jejich ověřené vývozní ceny do třetích zemí jsou vyšší než ceny na indonéském domácím trhu.
(82)
Co se týče nespolupracujících vývozců, během šetření se nepodařilo získat jednotlivé údaje. Zdá se, že dostupné úřední indonéské statistické údaje o průměrných vývozních cenách všech indonéských vývozů jsou celkově nepřesné, přičemž vývozní ceny jsou nadhodnocené o velmi významné částky. Ze stejných statistických údajů lze nicméně vyvodit, že vývozní ceny do třetích zemí jsou zřejmě nižší než vývozní ceny do Unie. To by naznačovalo, že přinejmenším u významné části indonéského vývozu do třetích zemí dochází k dumpingu. Indonéské statistiky týkající se vývozu v každém případě ukazují na prudký pokles vyvážených objemů, což podtrhuje skutečnost, že při současných úrovních cen indonéští vývozci trpí čínskou konkurencí.
3.2.5 Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenami v Unii
(83)
Bylo zjištěno, že u spolupracujícího výrobce jsou vývozní ceny do třetích zemí obecně vyšší než úrovně cen v Unii. Ovšem pokud jde o zbývající indonéské výrobce, ukazují dostupné úřední indonéské statistické údaje na úplně opačnou situaci. To ukazuje, že u významné části indonéských vývozců dochází pravděpodobně k dumpingu i při vývozu do třetích zemí.
(84)
Tento rozdíl mezi vývozními cenami do Unie a vývozními cenami do zbytku světa podtrhuje motivaci indonéských vývozců přesměrovat vývoz do Unie. Tento závěr by ještě posílilo, pokud by se platnost opatření vůči dovozům pocházejícím z ČLR nechala vypršet.
3.2.6 Závěry ohledně Indonésie
(85)
Posouzení výše uvedených faktorů ukázalo, že indonéský vývoz se ve významné míře uskutečňoval za dumpingové ceny jak v Unii, tak i na trzích třetích zemí, což podtrhuje strukturální vzorec dumpingového chování. Vzhledem k rozsáhlé volné kapacitě indonéských vývozců, nedostatku jiných rozsáhlejších odbytišť pro takovou kapacitu a přitažlivosti trhu EU by tudíž zrušení opatření znamenalo pobídku pro indonéské vyvážející výrobce směrovat velké objemy za dumpingové ceny na trh Unie.
(86)
Po zvážení výše uvedených údajů a informací se konstatuje, že dumping z Indonésie by pravděpodobně pokračoval nebo se obnovil, kdyby se platnost opatření nechala vypršet.
4. PŘIPOMÍNKY VZNESENÉ PO POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(87)
Indonéské orgány na oznámení, že u nespolupracujících výrobců může být použit článek 18, ve stanovené lhůtě nijak nereagovaly. Po poskytnutí informací však indonéské orgány a jeden ze spolupracujících indonéských výrobců uvedli, že oba spolupracující indonéští výrobci představují významnou část příslušného odvětví v Indonésii. Zmíněné strany uváděly, že by v důsledku toho měla být míra spolupráce ze strany Indonésie považována za významnou, a článek 18 by neměl být použit. Obě zmíněné strany navíc uvedly, že jelikož někteří indonéští výrobci během období přezkumného šetření do Unie nevyváželi, nemohli ani spolupracovat. A konečně bylo uváděno, že jelikož jeden ze spolupracujících výrobců představuje velmi velkou část indonéského vývozu, měli by být spolupracující výrobci považováni za společnosti představující tento vývoz a skutečnost, že u této společnosti nebyl zjištěn dumping, by měla vést ke zrušení opatření pro Indonésii.
(88)
Je třeba upřesnit, že článek 18 nebyl uplatněn na spolupracující výrobce a že jejich údaje byly při šetření plně zohledněny. Pokud jde o použití článku 18 na zbývající indonéské výrobce, je zřejmé, že vzhledem k tomu, že údaje od těchto subjektů nebyly k dispozici, neměly útvary Komise jinou možnost než se opřít o nejlepší dostupné údaje. Je třeba připomenout, že aby mohly při přezkumech před skončením platnosti určitých opatření posoudit pravděpodobnost pokračování a/nebo obnovení dumpingu, musí útvary Komise rovněž zvážit prvky týkající se celkové situace příslušného odvětí vyvážející země, jako je domácí kapacita, výroba, ceny, vývoz do třetích zemí.
(89)
Jelikož indonéské výrobní společnosti, které při přezkumu nespolupracovaly, představují velkou část příslušného odvětví v Indonésii, pokud jde o vývoz do Unie i o výrobu a vývoz do třetích zemí, potvrzuje Komise použití článku 18, co se týče nespolupracujících indonéských vývozců, jak je stanoveno ve 43. bodě odůvodnění.
(90)
Pokud jde o požadavek zrušit opatření na indonéský vývoz, je třeba poznamenat, že indonéské úřady neposkytly údaje, které by mohly změnit závěry Komise, co se týče reprezentativnosti spolupracujícího vývozce, který představoval 40 % až 60 % celkového indonéského vývozu v období přezkumného šetření, jak se uvádí ve 41. bodě odůvodnění. Proto spolupracující vývozce, u nějž nebyl zjištěn dumping, nemohl být považován za společnost reprezentující celý indonéský vývoz. Ostatní vývoz z Indonésie se uskutečnil za dumpingové ceny, jak se uvádí v 55. bodě odůvodnění. Proto se potvrzuje závěr, že co se týče této části indonéského vývozu, dumping pokračoval. Navíc to, že dumping nepokračuje, není samo o sobě dostatečným důvodem přestat uplatňovat antidumpingová opatření, je-li stanovena pravděpodobnost obnovení dumpingu jako při současném šetření před skončením platnosti opatření. Závěrem lze konstatovat, že požadavek na zrušení opatření na základě toho, že u spolupracujícího indonéského vývozce k dumpingu nedochází, nelze akceptovat.
(91)
Indonéské úřady a jeden indonéský spolupracující výrobce rovněž požádali o sdělení úplných údajů o celkovém vývozu z Indonésie do Unie. Je však třeba připomenout, že indexace uvedených údajů (viz poznámka ke 41. bodu odůvodnění) byla nutná z důvodu ochrany příslušného indonéského vyvážejícího výrobce před vyzrazením citlivých obchodních údajů. Indexaci uvedených údajů odůvodňuje malý rozsah trhu a omezený počet zúčastněných stran. Lze tedy říci, že existuje dobrý důvod zachovat důvěrnost, a žádost o sdělení údajů o celkovém vývozu z Indonésie do Unie proto nebylo možné přijmout.
5. ZÁVĚR OHLEDNĚ PRAVDĚPODOBNOSTI POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(92)
Na základě výše uvedených skutečností se konstatuje, že dumping z obou zemí, kterých se tento přezkum týká, by pravděpodobně pokračoval, pokud by byla opatření zrušena.
D. SITUACE NA TRHU UNIE
1. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(93)
Cyklamát sodný vyrábí v Unii pouze žádající výrobce, společnost Productos Aditivos S.A. Ta byla proto považována za společnost představující výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
2. SPOTŘEBA UNIE
(94)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě souhrnných objemů dovozu dotčeného výrobku do Unie na základě statistických údajů Eurostatu a na základě celkového ověřeného prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Vzhledem k tomu, že tyto údaje pochází ze dvou zdrojů a že objem prodeje uskutečněného žadatelem by měl zůstat důvěrný, je vývoj spotřeby uveden níže ve formě indexů.
(95)
Spotřeba cyklamátu sodného v Unii se v posuzovaném období pohybovala v rozmezí od 5 000 do 7 000 tun. Mezi lety 2005 a 2006 stoupla o 6 % a mezi lety 2006 a 2007 o 15 %. Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření klesla o 18 %.
Tabulka 1
Spotřeba Unie
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Index
100
106
122
103
3. DOVOZ Z DOTČENÝCH ZEMÍ
3.1 SOUHRNNÉ POSOUZENÍ
(96)
Komise zkoumala, zda mají být účinky dumpingového dovozu z dotčených zemí posuzovány souhrnně na základě kritérií podle čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Podle tohoto článku se účinek dovozů ze dvou nebo více zemí, které jsou současně předmětem antidumpingového šetření, posuzuje souhrnně jen tehdy, je-li zjištěno, že a) dumpingové rozpětí zjištěné ve vztahu k dovozu z každé z daných zemí není nepatrné ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení, a že objem dovozu z každé jednotlivé země není zanedbatelný, a že b) souhrnné posouzení účinku dovozů je vhodné s ohledem na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a obdobným výrobkem v Unii.
(97)
V tomto smyslu bylo za prvé zjištěno, že dumpingová rozpětí zjištěná pro každou z dotčených zemí nebyla nepatrná. Mimo to nebyl objem dumpingových dovozů každé z těchto zemí zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení. Ve skutečnosti tvořil objem dovozu z Číny a Indonésie asi 50 % spotřeby Unie během období přezkumného šetření. Při výpočtu objemu dovozu byl vyloučen nedumpingový dovoz.
(98)
V šetření bylo dále zjištěno, že podmínky hospodářské soutěže mezi dumpingovými dovozy i mezi dumpingovými dovozy a obdobným výrobkem Unie jsou podobné. Bylo zjištěno, že bez ohledu na původ si cyklamát sodný vyráběný a prodávaný dotčenými zeměmi a cyklamát sodný vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Unie navzájem konkurují, protože jsou obdobné z hlediska základních vlastností, do značné míry zaměnitelné z pohledu uživatele a prodávají se prostřednictvím stejných distribučních kanálů. Ceny týkající se dovozů z Číny podléhajících opatřením a dumpingových dovozů z Indonésie byly také na stejné úrovni. Navíc se při srovnání cen na stejné obchodní úrovni zjistilo, že se jedná o cenové podbízení oproti cenám výrobního odvětví Unie.
(99)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti bylo konstatováno, že všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení jsou splněna, co se týče dovozů z Číny podléhajících opatřením a dumpingových dovozů z Indonésie, a že by účinek těchto dovozů měl být posuzován souhrnně.
3.2 OBJEM DUMPINGOVÝCH DOVOZŮ A JEJICH PODÍL NA TRHU
(100)
Objem dumpingových dovozů z Číny a Indonésie a jejich podíl na trhu se během posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 2
Celkový dumpingový dovoz
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Index
100
109
198
195
Tabulka 3
Podíl dumpingového dovozu na trhu
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Index
100
103
161
189
(101)
Během posuzovaného období se objem dumpingových dovozů a jejich podíl na trhu téměř zdvojnásobil.
3.3 VÝVOJ DOVOZNÍCH CEN DOTČENÉHO VÝROBKU A CENOVÁ POLITIKA
3.3.1 Vývoj cen
(102)
Průměrná cena dumpingových dovozů z dotčených zemí se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 4
Průměrné ceny dumpingových dovozů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Index
100
103
104
99
(103)
Tabulka 4 vychází z dostupných statistických údajů včetně údajů Eurostatu. Obecný trend dovozních cen do Unie vykazuje růst až do roku 2007 a poté pokles během období přezkumného šetření pod úroveň roku 2005.
3.3.2 Cenové podbízení
(104)
Pro určení, zda docházelo k cenovému podbízení, vycházela Komise při své analýze z informací, které jí v průběhu šetření poskytl spolupracující vyvážející výrobce v Číně. U jiných společností jak z Číny, tak z Indonésie, které při šetření nespolupracovaly, bylo cenové podbízení stanoveno na základě údajů Eurostatu.
(105)
Přístup k výpočtu cenového podbízení je stejný jako při původním šetření. Dovozní ceny vyvážejícího výrobce včetně antidumpingového cla byly porovnány s cenami výrobního odvětví Unie na základě vážených průměrů pro tytéž kvality výrobku během období přezkumného šetření. Ceny výrobního odvětví Unie byly upraveny na úroveň cen ze závodu a srovnány s dovozními cenami CIF na hranice Unie s přičtením antidumpingového a běžného cla. Toto srovnání cen bylo provedeno na stejné obchodní úrovni, podle potřeby s řádnými úpravami a po odečtení rabatu a slev.
Tabulka 5
Cenové podbízení
2008 (OPŠ)
Čína:
-
Golden Time
21,6 %
-
Ostatní společnosti
3,2 %
Indonésie:
-
Ostatní společnosti
18,7 %
4. DOVOZ Z OSTATNÍCH ZEMÍ
Dovoz z jiných třetích zemí byl během posuzovaného období zanedbatelný (méně než 50 tun ročně) a nemohl mít tudíž žádný dopad na situaci výrobního odvětví Unie.
5. HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(106)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňovaly situaci výrobního odvětví Unie od roku 2005 do období přezkumného šetření.
(107)
Aby byla zachována důvěrná povaha obchodních informací, bylo nezbytné uvádět informace týkající se výrobního odvětví Unie v indexované formě.
5.1 VÝROBA, VÝROBNÍ KAPACITA A VYUŽITÍ KAPACITY
(108)
Výroba výrobního odvětví Unie klesla od roku 2005 do období přezkumného šetření o 13 %. Jelikož výrobní kapacita zůstala v témže období beze změny, využití kapacity se v souladu s vývojem výroby snížilo o 10 %.
Tabulka 6
Ve formě indexů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Výrobní kapacita
100
100
100
100
Objem výroby
100
106
88
87
Využití kapacity
100
106
88
87
5.2 PRODEJ V UNII
(109)
Údaje v tabulce 7 naznačují jasný pokles objemů prodeje výrobního odvětví Unie. Tuto situaci ještě zhoršuje skutečnost, že celková spotřeba podle tabulky 1 vzrostla v témže období o 3 %. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu mezi rokem 2005 a obdobím přezkumného šetření výrazně klesl. To je v protikladu k průběžně rostoucím podílům (viz 100. bod odůvodnění) souhrnného dumpingového dovozu z Číny a Indonésie na trhu během celého posuzovaného období. Navzdory klesajícím objemům se výrobnímu odvětví Unie podařilo zvýšit své jednotkové prodejní ceny. Celkově byl prodej cyklamátu sodného během období přezkumného šetření pro výrobní odvětví Unie i přes zvýšení jednotkových cen ztrátový.
Tabulka 7
Ve formě indexů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Objem prodeje
100
93
81
72
Podíl na trhu
100
88
66
70
Jednotkové prodejní ceny
100
100
108
123
5.3 STAV ZÁSOB
(110)
Výše skladových zásob výrobce v Unii mezi rokem 2005 a obdobím přezkumného šetření značně kolísala, přičemž během posuzovaného období klesla téměř o polovinu.
Tabulka 8
Index
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Zásoby (v tunách)
100
113
29
53
5.4 ZISKOVOST
(111)
Přes celkové mírné zlepšení zůstávala ziskovost výrobního odvětví Unie během celého posuzovaného období soustavně záporná.
5.5 ZAMĚSTNANOST, PRODUKTIVITA A MZDY
(112)
Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie během posuzovaného období klesla o 19 %. Produktivita na zaměstnance (stanovená na základě objemu výroby v tunách vyděleného počtem zaměstnanců) vzrostla. Průměrné mzdové náklady na zaměstnance se za posuzované období zvýšily o 5 %.
Tabulka 9
Ve formě indexů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Zaměstnanost
100
88
91
81
Mzdové náklady na zaměstnance
100
99
81
105
Produktivita (na zaměstnance)
100
121
97
107
5.6 INVESTICE A NÁVRATNOST INVESTIC
(113)
Během posuzovaného období se investice snížily téměř o polovinu, což odráží celkově nepříznivou situaci výrobce v Unii. Úroveň návratnosti investic vyjádřená jako poměr mezi čistým ziskem jediného výrobce v Unii a hrubou účetní hodnotou jeho stálých aktiv odráží trend ziskovosti. Tento ukazatel během posuzovaného období prudce klesl o téměř 80 %.
Tabulka 10
Ve formě indexů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Investice
100
44
7
53
Návratnost investic
100
54
20
21
5.7 PENĚŽNÍ TOK A SCHOPNOST ZÍSKÁVAT KAPITÁL
(114)
Peněžní tok výrobního odvětví Unie bylo možno posoudit pouze ve vztahu k celkové aktivitě výrobního odvětví Unie. V roce 2005 byla jeho hodnota stále ještě mírně kladná, ale v následném období se zhoršil a po zbytek posuzovaného období byl záporný. V důsledku ztrát utrpěných během posuzovaného období začalo být pro výrobní odvětví Unie také obtížnější získávat kapitál.
5.8 ROZSAH DUMPINGU
(115)
Dumping z obou dotčených zemí během období přezkumného šetření pokračoval, s výjimkou spolupracujícího indonéského vyvážejícího výrobce. Vzhledem k celkovému vyvezenému objemu a cenám dumpingových dovozů z dotčených zemí nelze tento dopad považovat za zanedbatelný.
5.9 ZOTAVENÍ Z ÚČINKŮ PŘEDCHOZÍHO DUMPINGU
(116)
Antidumpingová opatření proti dovozu cyklamátu sodného pocházejícího z Číny a Indonésie byla uložena v březnu 2004. Jak je popsáno výše, bylo v tomto období pozorováno pouze částečné zlepšení situace výrobců v Unii.
5.10 ZÁVĚR O ÚJMĚ
(117)
Přítomnost levných dovozů z Číny a Indonésie na trhu Unie výrazně vzrostla. Některé ukazatele újmy, kterou výrobní odvětví Unie již utrpělo, vykazují známky zlepšení, zatímco jiné vykazují nepříznivý vývoj.
(118)
S ohledem na celkově se zhoršující situaci jediného výrobce v Unii a také na objem dumpingových dovozů z Číny a Indonésie a významnou zjištěnou úroveň cenového podbízení se má za to, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu.
6. DOPAD DUMPINGOVÝCH DOVOZŮ Z DOTČENÝCH ZEMÍ A DOPAD JINÝCH FAKTORŮ
6.1 DOPAD DUMPINGOVÝCH DOVOZŮ Z DOTČENÝCH ZEMÍ
(119)
Jak je uvedeno v 100. bodě odůvodnění, souhrnný objem dumpingových dovozů z dotčených zemí a jejich podíl na trhu se během posuzovaného období téměř zdvojnásobily. U obou dotčených zemí bylo také zjištěno významné cenové podbízení. Vzhledem k jasné časové souvislosti mezi zhoršením situace výrobního odvětví Unie a významným nárůstem souhrnného dumpingového dovozu z Číny a Indonésie je zřejmé, že tento dovoz způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu. Dumpingové dovozy z Číny a Indonésie skutečně pronikaly na trh EU ve zvýšené míře a převzaly významné podíly na trhu, které předtím zaujímal výrobce v Unii.
6.2 DOPAD JINÝCH FAKTORŮ
(120)
Komise zkoumala, zda kromě dumpingového dovozu mohly mít na trvající újmu, kterou utrpěl výrobce v Unii, vliv i nějaké jiné známé faktory, a to s cílem zajistit, aby případná újma způsobená jakýmikoli takovými faktory nebyla přičítána na vrub dumpingovému dovozu.
6.2.1 Dopad nedumpingových dovozů z Číny a Indonésie
(121)
Objem nedumpingových dovozů z Číny a Indonésie během posuzovaného období průběžně klesal. Příslušné ceny těchto dovozů byly soustavně vyšší než ceny dumpingových dovozů. Z těchto důvodů nedumpingové dovozy z Číny a Indonésie nepřispěly k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
6.2.2 Výkonnost na vývozních trzích
(122)
Vývoz výrobce v Unii do zemí mimo EU představoval méně než 25 % jeho celkového prodeje. Na rozdíl od prodeje v Unii se ziskovost vývozu během sledovaného období zlepšila, a nemohla proto přispět k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
6.2.3 Kolísání cen surovin
(123)
Kolísání cen surovin pro výrobu cyklamátu sodného mohlo mít určitý nepříznivý vliv na výkonnost výrobního odvětví Unie. Tento faktor však nestačí k narušení příčinné souvislosti mezi utrpěnou újmou a dumpingovým dovozem. Dumpingový dovoz by byl ovlivněn změnami cen surovin v podobné míře jako náklady výrobce v Unii, jelikož v obou případech existuje úzká vazba na ceny ropy a močoviny.
6.2.4 Změny ve struktuře spotřeby
(124)
Změny ve struktuře spotřeby v důsledku toho, že se na trhu objevily nové výrobky, neměly na spotřebu cyklamátu sodného patrný vliv. Ve skutečnosti se zdá, že neexistuje žádná možnost přímého nahrazení mezi cyklamátem sodným a těmito novými výrobky.
6.3 ZÁVĚR
(125)
Z těchto důvodů se konstatuje, že dumpingové dovozy z Číny a Indonésie způsobily výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu a že tuto příčinnou souvislost nenarušil žádný jiný faktor.
E. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ ÚJMY
1. DOPAD PŘEDPOKLÁDANÝCH ÚČINKŮ OBJEMU A CENY NA STAV VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE V PŘÍPADĚ ZRUŠENÍ OPATŘENÍ
(126)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení byl dovoz ze zemí, které jsou v současnosti předmětem přezkumu, posuzován s cílem zjistit, zda je pravděpodobné, že újma bude pokračovat.
(127)
S ohledem na pravděpodobný účinek skončení platnosti opatření na výrobní odvětví Unie byly v souladu s údaji shrnutými výše v souvislosti s pravděpodobností pokračování dumpingu posuzovány následující faktory.
1.1 ČÍNA
(128)
Jak je konstatováno ve 40. bodu odůvodnění, vývoz z Číny uskutečňovaný vývozci, jichž se týká tento přezkum, i nadále pokračují za dumpingové ceny. Čínský vývoz do jiných třetích zemí je zřejmě také dumpingový, což ukazuje na strukturální vzorec dumpingového chování.
(129)
Analýza dostupné kapacity v Číně ukázala, že volná výrobní kapacita čínských společností, kterých se týká tento přezkum, je mnohokrát větší než velikost trhu Unie (viz 61. bod odůvodnění). Schopnost trhů jiných třetích zemí absorbovat významné další objemy čínského dovozu je také omezená (viz 63. bod odůvodnění). Pokud by opatření byla zrušena, znamenalo by to tudíž pro čínské vyvážející výrobce pobídku směrovat velké vývozní objemy za dumpingové ceny na trh Unie (viz 65. bod odůvodnění).
(130)
Pozorované významné úrovně dumpingu a cenového podbízení ukazují, že výše uvedené objemy vývozu do Unie by se uskutečňovaly za dumpingové ceny, které by byly významně nižší než ceny a náklady výrobce v Unii.
(131)
Kombinovaný účinek takových objemů a cen by jako takový mohl vést ke zhoršení již tak složité situace výrobního odvětví Unie. Takový scénář by se vší pravděpodobností vedl k dalšímu snížení cen a/nebo nižší výrobě a prodeji uskutečněných výrobním odvětvím Unie. Finanční pozice výrobního odvětví Unie by se dále zhoršila, což by zvýšilo jeho újmu. Takový vývoj by mohl vést k zániku jediného výrobce v Unii.
1.2 INDONÉSIE
(132)
Šetření ukázalo, že dumping z Indonésie během období přezkumného šetření pokračoval. Šetření také ukázalo, že celková volná kapacita v Indonésii je větší než tři čtvrtiny trhu Unie a v blízké budoucnosti pravděpodobně dále poroste (viz 75. bod odůvodnění). Jelikož nic nenaznačuje, že by trhy jiných třetích zemí nebo domácí trh mohly absorbovat tuto nadbytečnou kapacitu, mohlo by to způsobit zvýšení vývozu za nižší cenu do Evropské unie, pokud by se platnost opatření nechala vypršet.
(133)
Podobně jako v případě Číny pozorovaná významná úroveň dumpingu a cenového podbízení ukazuje, že objemy vývozu z Indonésie do Unie by se uskutečňovaly za dumpingové ceny, které by byly významně nižší než ceny a náklady výrobce v Unii. Podobně i kombinovaný účinek takových objemů a cen by jako takový mohl vést ke zhoršení již tak složité situace výrobce v Unii a pravděpodobně by vedl k zániku jediného výrobce v Unii. Podobně jako v případě Číny se zdá, že indonéské vývozy do jiných třetích zemí jsou také průkazně dumpingové, jelikož se uskutečňují za ceny, které jsou nižší než ceny týkající se vývozu do Evropské unie, což také ukazuje na strukturální vzorec dumpingového chování.
2. ZÁVĚR TÝKAJÍCÍ SE PRAVDĚPODOBNOSTI POKRAČOVÁNÍ ÚJMY
(134)
Výrobní odvětví Unie trpí účinky dumpingového dovozu již několik let a stále je ve složité hospodářské situaci.
(135)
Jak je uvedeno výše, šetření ukázalo, že situace působící újmu výrobnímu odvětví Unie trvala i během období přezkumného šetření. Trvání újmy je podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení samo o sobě silným ukazatelem, že újma bude pravděpodobně pokračovat i v budoucnu, což by naznačovalo, že by opatření měla být zachována.
(136)
Zjištění týkající se dovozu ukazují, že dovoz velkých objemů za dumpingové ceny bude pravděpodobně pokračovat a tlak na ceny pravděpodobně zesílí konkurenci mezi dumpingovými dovozy a cyklamátem sodným vyráběným v Unii. Šetření neodhalilo žádné faktory, které by narušily silnou vazbu mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou by výrobní odvětví Unie utrpělo.
(137)
V případě ukončení opatření by se situace výrobního odvětví Unie zhoršila a byla by ohrožena i samotná existence jediného výrobce v Unii.
(138)
Proto se konstatuje, že v důsledku dumpingových dovozů z Číny a Indonésie existuje zjevná pravděpodobnost pokračování újmy pro výrobní odvětví Unie.
F. ZÁJEM UNIE
1. ÚVOD
(139)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se zkoumalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých zájmů, jichž se věc týká, tedy zájmů žádajícího výrobce v Unii, zájmů dovozců, dodavatelů a uživatelů.
2. ZÁJEM ŽÁDAJÍCÍHO VÝROBCE V UNII
(140)
Pokud jde o jediného výrobce v Unii, je třeba poznamenat, že jeho ztrátová situace je důsledkem toho, že mohl jen obtížně konkurovat levným dumpingovým dovozům, které měly již na začátku posuzovaného období významný podíl na trhu a které svůj podíl na trhu během posuzovaného období ještě značně zvýšily.
(141)
Má se za to, že pokračování opatření by výrobci v Unii prospělo, neboť by pak měl být schopen alespoň zvýšit objem výroby a možná i své prodejní ceny, čímž by dosáhl nezbytné úrovně rentability, která by mu umožnila nadále investovat do svých výrobních zařízení. Naopak ukončení platnosti opatření by zastavilo zotavování a vedlo by k pokračování a dokonce ještě ke zhoršení újmy, kterou tato situace výrobci v Unii způsobuje. Vážně by to ohrozilo životaschopnost výrobce v Unii a mohlo by to vést dokonce k jeho zániku, což by snížilo dodávky a hospodářskou soutěž na trhu.
3. ZÁJEM DOVOZCŮ
(142)
Při zahájení šetření byl zaslán dotazník dvaceti dovozcům, kteří nejsou ve spojení. Tři z nich odpověděli, že na trhu s dotčeným výrobkem již nepůsobí. Dva další dovozci na dotazník odpověděli. Spolupracující dovozci, kteří nejsou ve spojení, představovali 7 % celkového dotčeného dovozu.
(143)
Šetření ukázalo, že je velmi důležité mít různé dodavatele cyklamátu sodného. Dovozci se musí spoléhat jak na asijské, tak i na evropské zdroje dodávek, a to v zájmu kvality a zajištění potravin.
4. ZÁJEM UŽIVATELŮ
(144)
Při zahájení šetření byl zaslán dotazník třinácti potenciálním uživatelům, ale pouze dva z nich Komisi odpověděli.
(145)
Hlavní uživatelé dotčeného výrobku v Unii působí v potravinářském a nápojovém průmyslu a ve farmaceutickém průmyslu. Poptávka po dotčeném výrobku tudíž závisí na situaci v těchto odvětvích.
(146)
Uživatelé, kteří se zapojili do šetření, vykázali značná zisková rozpětí z prodeje výrobků, při jejichž výrobě se cyklamát sodný používá jako surovina. Účinek antidumpingového cla na jejich celkové náklady byl skutečně tak minimální (méně než 1 %), že na ně stávající opatření neměla neúměrně silný dopad.
5. ZÁJEM DODAVATELŮ
(147)
Dotazník byl zaslán osmi potenciálním dodavatelům, žádný z nich však Komisi neodpověděl. Z dostupných informací se zdá, že jejich obchodní portfolio související s cyklamátem sodným je dosti zanedbatelné. Další zhoršování situace jediného výrobce v Unii by však v každém případě mohlo mít určité nepříznivé - i když omezené - zprostředkované účinky na dodavatele surovin tomuto jedinému výrobci. Z těchto důvodů není neoprávněné se domnívat, že opatření by prospěla také dodavatelskému odvětví, jelikož by pomohla udržet na trhu jednoho z jeho zákazníků.
6. ZÁVĚR TÝKAJÍCÍ SE ZÁJMU UNIE
(148)
Vzhledem ke všem výše uvedeným faktorům se konstatuje, že nejsou žádné přesvědčivé důvody proti uložení antidumpingových opatření.
G. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(149)
Vzhledem k závěrům učiněným výše by měla být platná opatření vztahující se na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Číny a Indonésie zachována,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz cyklamátu sodného, v současnosti kódu KN ex 2929 90 00 (kód TARIC 2929900010), pocházejícího z Čínské lidové republiky a Indonésie.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi, se stanoví takto:
Stát
Společnost
Sazba cla
(EUR na kilogram)
Doplňkový kód TARIC
Čínská lidová republika:
Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Čínská lidová republika
0
A471
Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Čínská lidová republika
0
A472
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Čínská lidová republika
0,11
A473
Všechny ostatní společnosti
0,26
A999
Indonésie
PT. Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin No. 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonésie.
0,24
A502
Všechny ostatní společnosti
0,27
A999
3. V případech, kdy bylo zboží poškozeno před vstupem do volného oběhu a kdy je proto skutečně zaplacená nebo splatná cena rozdělena za účelem stanovení celní hodnoty podle článku 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (5), se výše antidumpingového cla, vypočtená na základě odstavce 2 tohoto článku, sníží o procento, které odpovídá rozdělení ceny skutečně zaplacené nebo splatné.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 3. června 2010.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 492/2010
(2010. gada 3. jūnijs),
ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas un Indonēzijas izcelsmes nātrija ciklamāta importam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu un 11. panta 2. punktu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. SPĒKĀ ESOŠIE PASĀKUMI
(1)
Pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējās izmeklēšanas”) ar Regulu (EK) Nr. 435/2004 (2) Padome Ķīnas Tautas Republikas (Ķīnas) un Indonēzijas (kopā “attiecīgās valstis”) izcelsmes nātrija ciklamāta importam noteica galīgo antidempinga maksājumu.
2. PAŠREIZĒJĀ IZMEKLĒŠANA
2.1. PĀRSKATĪŠANAS PIEPRASĪJUMS
(2)
Vienīgais nātrija ciklamāta ražotājs Savienībā Productos Aditivos S.A.2008. gada 11. decembrī iesniedza termiņa beigu pārskatīšanas pieprasījumu.
(3)
Pieprasījums tika pamatots ar to, ka pasākumu izbeigšana varētu izraisīt dempinga un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma turpināšanos un atkārtošanos.
2.2. PĀRSKATĪŠANAS SĀKŠANA
(4)
Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi, lai sāktu termiņa beigu pārskatīšanu, Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu, 2009. gada 10. martā sāka izmeklēšanu, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicējot paziņojumu (3) (“paziņojumu par pārskatīšanas sākšanu”).
2.3. IZMEKLĒŠANAS PERIODS
(5)
Izmeklēšana attiecībā uz dempinga un kaitējuma iespējamību vai atkārtošanos aptvēra laikposmu no 2008. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2005. gada 1. janvāra līdz PIP beigām (“attiecīgais periods”).
3. ŠAJĀ IZMEKLĒŠANĀ IESAISTĪTĀS PERSONAS
(6)
Komisija oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzēju Savienības ražotāju, zināmos importētājus, piegādātājus un lietotājus, zināmos eksportētājus ražotājus Ķīnā un Indonēzijā un attiecīgo valstu iestādes par izmeklēšanas pārskatīšanas sākšanu.
(7)
Paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu noteiktajā termiņā ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu, bet neviens Komisijai šādu pieprasījumu neiesniedza.
(8)
Komisija nosūtīja anketas visiem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem Ķīnā un Indonēzijā. Divi uzņēmumi no Ķīnas, kas abi pieder pie Honkongas grupas Rich Industrial Ltd, un divi uzņēmumi no Indonēzijas norādīja, ka vēlas sadarboties, un atbildēja uz dempinga anketas jautājumiem.
(9)
Pieteicās vēl divi Ķīnas ražotāji: Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited un Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited. Sākotnēja izmeklēšanā tika konstatēts, ka šie uzņēmumi Savienības tirgū nenodarbojas ar dempingu. Tādēļ uz Fang Da Food Additive (Shenzhen) un Fang Da Food Additive (Yan Quan) neattiecas šī termiņa beigu pārskatīšana.
4. SAŅEMTĀS INFORMĀCIJAS PĀRBAUDE
(10)
Komisija meklēja un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un kaitējuma atkārtošanās vai turpināšanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica šādos uzņēmumos.
4.1.
RAŽOTĀJI EKSPORTĒTĀJI ĶĪNAS TAUTAS REPUBLIKĀ:
-
Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co., Ltd, Shenzhen,
-
Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd, Nanjing,
-
un saistītais uzņēmums Rainbow Rich Industrial Ltd (Hong Kong).
4.2.
RAŽOTĀJI EKSPORTĒTĀJI INDONĒZIJĀ:
-
PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung,
-
PT Tunggak Waru Semi, Solo.
4.3.
SAVIENĪBAS RAŽOTĀJS NOZARĒ:
-
Productos Aditivos S.A., Spānija.
4.4.
NESAISTĪTAIS IMPORTĒTĀJS/TIRGOTĀJS:
-
Beneo Palatinit GmbH, Vācija.
4.5.
LIETOTĀJS:
-
Schweppes International Ltd, Nīderlande.
5. INFORMĀCIJAS PUBLISKOŠANA
(11)
Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tika plānots ieteikt galīgu antidempinga maksājumu noteikšanu Ķīnas un Indonēzijas izcelsmes nātrija ciklamāta importam.
(12)
Saskaņā ar pamatregulas noteikumiem šīm personām tika dots laiks, kurā tās pēc informācijas publiskošanas varēja paust savu viedokli.
(13)
Tika izskatītas ieinteresēto personu iesniegtās mutiskās un rakstiskās piezīmes, un vajadzības gadījumā tika attiecīgi laboti galīgie secinājumi.
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
1. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS
(14)
Šī pārskatīšana attiecas uz to pašu ražojumu, uz kuru attiecas sākotnējā izmeklēšana, proti, Ķīnas un Indonēzijas izcelsmes nātrija ciklamātu (NC) (attiecīgais ražojums), uz kuru pašlaik attiecas KN kods ex 2929 90 00.
(15)
Sākotnējā izmeklēšanā konstatēts un pašreizējā pārskatīšanā apstiprinājies, ka nātrija ciklamāts ir patēriņa produkts, ko izmanto kā pārtikas piedevu un ko Eiropas Savienībā un daudzas citās valstīs to atļauts lietot kā saldinātāju mazkaloriju un diētiskos pārtikas produktos un dzērienos. To plaši izmanto kā pārtikas piedevu pārtikas rūpniecībā un mazkaloriju un diētisko galda saldinātāju ražošanā. Nelielos daudzumos to izmanto arī farmācijā.
2. LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
(16)
Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā tika atklāts, ka attiecīgais ražojums, ko ražo Ķīnā un Indonēzijā un pārdod Savienībai, fizikālo un ķīmisko īpašību un lietojumu ziņā ir identisks ražojumam, ko ražo un Savienības tirgū pārdod pieprasījuma iesniedzējs, kā arī ražojumam, ko ražo un iekšzemes tirgū pārdod Indonēzijā, kura tika izmantota kā analogā valsts, lai noteikto normālo vērtību Ķīnai.
(17)
Tādējādi šie ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem.
C. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
1. IEPRIEKŠĒJAS PIEZĪMES
(18)
Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai šajā laikā ir dempings un, ja ir, vai pasākumu piemērošanas beigšana var izraisīt dempinga turpināšanos vai atkārtošanos. Saistībā ar izmeklēšanu, kas notiek saskaņa ar minēto pantu, tiek atgādināts, ka tirgus ekonomikas režīms (“TER”) netiek izvērtēts.
(19)
Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 9. punktu tika izmantota tā pati parastā metodika, kas sākotnējā izmeklēšanā, ja vien apstākļi nebija mainījušies. Lai noteiktu dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, saskaņā ar standarta praksi izlases veidā tika pārbaudīti darījumi, ņemot datus no četriem PIP mēnešiem, no kuriem katrs bija pēdējais ceturksnī. Rezultāts tika pārbaudīts, analizējot vēl vairākus citus darījumus. Neviena iesaistītā persona neiebilda pret šādu pieeju.
(20)
Eurostat dati liecina, ka PIP Savienība tika importēts 3 000 līdz 5 000 tonnu attiecīgā ražojuma. No tiem vairāk nekā 90 % bija no Ķīnas, un pārējie bija no Indonēzijas. No citām valstīm imports praktiski nebija reģistrēts.
2. IMPORTS PAR DEMPINGA CENĀM IZMEKLĒŠANAS PERIODĀ
2.1. ĶĪNAS TAUTAS REPUBLIKA
2.1.1. Analoga valsts
(21)
Izņemot uzņēmumus, kam tika piešķirts TER sākotnējā izmeklēšanā, normālo vērtību Ķīnai noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu.
(22)
Lai noteiktu normālo vērtību Ķīnai, iepriekšējā izmeklēšanā kā atbilstīga tirgus ekonomikas valsts tika izmantota Indonēzija.
(23)
Šo izvēli ierosināja Komisija paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu, un noteiktajā termiņā neviena ieinteresētā persona neiebilda.
(24)
Tika uzskatīts, ka cenas Indonēzijā pamatoti ir aizstājējcenas Ķīnas cenām, jo Indonēzijai ir konkurētspējīgs iekšzemes tirgus, kurā pieaug imports no Ķīnas un kurā darbojas vismaz seši ražotāji. Turklāt izrādās, ka ražojums, uz kuru attiecas izmeklēšana, tiek ražots tikai Savienībā, Ķīnā un Indonēzijā. Pašreizējā izmeklēšanā netika atklāti pierādījumi, kas to atspēkotu.
(25)
Tāpēc šīs pārskatīšanas vajadzībām Indonēzija tika izmantota kā analogā tirgus ekonomikas valsts.
2.1.2. Ķīnas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās
2.1.2.1. Iepriekšējas piezīmes
(26)
Kā noteikts 8. apsvērumā, šajā pārskatīšanā sadarbojās divi ražotāji, kas pieder pie vienas un tās pašas grupas Honkongā, proti, Rainbow Rich Industries. PIP tie eksportēja vairāk nekā pusi no eksporta kopapjoma uz Savienību. Neņemot vērā to uzņēmumu ražošanas un pārdošanas apjomu, uz kuriem neattiecas procedūras, ražotāji, kas sadarbojās, saražoja vairāk nekā trīs ceturtdaļas no Ķīnas kopējās produkcijas un to ražošanas jauda atbilda gandrīz pusei no kopējās jaudas. Eksports uz Savienību pārsniedza 80 %. Ņemot vērā šādu sadarbības pakāpi, lai novērtētu iespējamību, ka kaitējumu izraisošs dempings no Ķīnas turpināsies vai atkārtosies, kā avots tika izmantota detalizēta informācija, kas iegūta no eksportētājiem, kas sadarbojās.
(27)
Vienam no uzņēmumiem, kas sadarbojās, Golden Time Enterprises (Shenzhen), PIP bija ievērojami eksporta apjomi uz Savienību, savukārt tā māsas uzņēmums Jintian Enterprises (Nanjing) kopš pasākumu noteikšanas uz ES vairs neeksportēja. Dati, kas tika savākti, apmeklējot uzņēmumu, kas neeksportēja, Jintian Enterprises (Nanjing), tomēr neļāva gūt detalizētāku priekšstatu par Ķīnas iekšzemes tirgu, kurā uzņēmums ieguvis ievērojamu tirgus daļu un izmanto ievērojamu daļu no uzstādītās jaudas.
(28)
Izmeklēšanas laikā viens Ķīnas uzņēmums apgalvoja, ka lielākie iekšzemes ražotāji regulāri tiekas, lai noteiktu atsauces cenu Ķīnas iekšzemes tirgū. Ņemot vērā šo ražotāju dominējošo stāvokli, šis pasākums ir veiksmīgi uzturējis cenas Ķīnas iekšzemes tirgū relatīvi augstā līmenī.
2.1.2.2. Normālā vērtība
(29)
Normālā vērtība uzņēmumam Golden Time Enterprises (Shenzhen) tika aprēķināta kā visu PIP iekšzemes tirgū veikto pārdevumu vidējā svērtā cena, kuru maksājuši neatkarīgi pircēji vai kura tiem jāmaksā par konkrēto ražojumu.
2.1.2.3. Eksporta cena
(30)
Golden Time Enterprises (Shenzhen) cena eksportam uz Savienību bija attiecīgi pielāgota cena, kas faktiski maksāta vai maksājama par ražojumu, ko pārdod eksportam uz ES.
2.1.2.4. Cenu salīdzinājums
(31)
Vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar katra attiecīgā ražojuma veida vidējo svērto eksporta cenu, pamatojoties uz EXW cenu vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī. Lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu ņēma vērā atšķirības faktoros, par kuriem apgalvoja un pierādīja, ka tie ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Tika izdarītas jūras un iekšzemes pārvadājumu, apdrošināšanas, kredītu, apstrādes un iepakošanas izmaksu korekcijas.
2.1.2.5. Dempinga starpība
(32)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpību katram ražojuma veidam noteica, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību ar vidējām svērtajām eksporta cenām vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī. Šis salīdzinājums parādīja, ka PIP dempinga apmērs bijis ievērojami lielāks nekā sākotnējās izmeklēšanas laikā. Vidējā svērtā dempinga starpība, izsakot procentos no CIF vērtības pie Savienības robežas, uzņēmumam Golden Time Enterprises pārsniedza 30 %.
2.1.3. Citi Ķīnas ražotāji eksportētāji
2.1.3.1. Iepriekšējas piezīmes
(33)
Pārējais importa apjoms no Ķīnas bija mazāks par 5 % Savienības patēriņa.
(34)
Komisija pamatoja savus secinājumus par pārējiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ar datiem, kas tika iegūti izmeklēšanā un no oficiālās Eurostat statistikas.
2.1.3.2. Normālā vērtība
(35)
Normālā vērtība Ķīnas eksportētājiem, kas nesadarbojās, tika noteikta kā iekšzemes tirgus vidējā svērtā pārdošanas cena, ko neatkarīgi pircēji maksā Indonēzijas ražotājiem, kuri sadarbojās.
2.1.3.3. Eksporta cena
(36)
Šajos apstākļos eksporta cenu Ķīnas eksportētājiem, kas nesadarbojās, noteica saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, pamatojoties uz faktiem, kuri bija pieejami. Nebija pieejama cita, ticamāka, informācija, tāpēc ņēma vērā vidējo CIF importa cenu pie Savienības robežas, ko uzzināja no Eurostat importa statistikas PIP.
2.1.3.4. Cenu salīdzinājums
(37)
Vidējo svērto eksporta cenu, kas tika noteikta pārējiem Ķīnas eksportētājiem, salīdzināja ar vidējo svērto normālo vērtību pārbaudītajiem Indonēzijas ražotājiem, pamatojoties uz EXW cenu vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī.
(38)
Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, attiecībā uz atšķirībām, kas saistītas ar cenu un cenas salīdzināmību, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas. Šajā ziņā tika izdarītas jūras un iekšzemes pārvadājumu, apdrošināšanas, apstrādes un iepakošanas izmaksu korekcijas. Nebija pieejama ticamāka informācija, tāpēc korekcijas izdarīja, ņemot vērā pārbaudītas izmaksas Ķīnas eksportētājam, kas sadarbojās.
2.1.3.5. Dempinga starpība
(39)
Dempinga starpība tika aprēķināta kā summa, par kuru normālā vērtība, kas aprēķināta 35. apsvērumā, pārsniedza eksporta cenu, kas noteikta 36. apsvērumā. Tādējādi iegūtie rezultāti nepārprotami liecina, ka dempings turpinājies visu laiku, kamēr pasākumi bijuši spēkā, dempinga starpībai pārsniedzot 5 %.
2.1.4. Secinājumi par dempingu no Ķīnas
(40)
Ņemot vērā iepriekšminēto, tiek secināts, ka dempings no Ķīnas turpinājās visu pasākumu piemērošanas laiku.
2.2. INDONĒZIJA
2.2.1. Iepriekšējas piezīmes
(41)
Kā minēts 8. apsvērumā, šajā pārskatīšanā sadarbojās divi ražotāji: PT Golden Sari un PT Tunggak Waru Semi. PIP to eksporta apjoms uz Savienību bija no 40 % līdz 60 % (4).
(42)
Dati, ko savākusi Komisija, atklāja, ka Indonēzijā ir vēl vismaz četri attiecīgā ražojuma ražotāji. Atbilstīgi šiem datiem ražotāji, kas sadarbojās, saražoja aptuveni trešdaļu no Indonēzijas kopējās produkcijas un izmantoja trešdaļu jaudas. Tāpēc šajā pārskatīšanā sadarbība Indonēzijā bija maza.
(43)
Ņemot vērā iepriekš minēto un saskaņā ar pamatregulas 18. pantu informācija par Indonēzijas cenām iekšzemes tirgū, uz citām valstīm veiktā eksporta cenām, par produkciju un jaudu Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, tika pamatota ar pieejamajiem faktiem, ietverot sūdzību un atklāti pieejamo informāciju. Attiecīgajām Indonēzijas iestādēm tika paziņots par 18. panta piemērošanu un sniegts tā pamatojums. Indonēzijas iestādes par to nav sniegušas nekādas piezīmes.
(44)
PIP no diviem ražotājiem, kas sadarbojās, tikai viens, proti, PT Golden Sari, eksportēja uz Savienību. Kaut arī dempinga starpību nevarēja noteikt uzņēmumam PT Tunggak Waru Semi, jo PIP tas neeksportēja uz Savienību, tā sniegtos datus tomēr izmantoja, lai inter alia iegūtu informāciju par produkciju, jaudu un eksportu uz trešo valstu tirgiem, no kuras varēja gūt detalizētāku ieskatu Indonēzijas iekšzemes un eksporta tirgos.
2.2.2. Indonēzijas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās
2.2.2.1. Normālā vērtība
(45)
Normālā vērtība uzņēmumam PT Golden Sari tika aprēķināta kā visu PIP iekšzemes tirgū veikto pārdevumu vidējā svērtā cena, kuru maksājuši neatkarīgi pircēji vai kura tiem jāmaksā par konkrēto ražojumu.
2.2.2.2. Eksporta cena
(46)
Eksporta cena uzņēmumam PT Golden Sari tika noteikta, pamatojoties uz eksporta cenām, kas PIP faktiski samaksātas vai maksājamas neatkarīgiem pircējiem Savienībā.
2.2.2.3. Cenu salīdzinājums
(47)
Vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar attiecīgā ražojuma vidējo svērto uz Savienību veiktā eksporta cenu, pamatojoties EXW cenu tajā pašā tirdzniecības līmenī.
(48)
Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, attiecībā uz atšķirībām, kas saistītas ar cenu un cenas salīdzināmību, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas. Šajā ziņā tika izdarītas starptautisko pārvadājumu, apdrošināšanas, iekšzemes pārvadājumu, iepakošanas un kredīta izmaksu korekcijas.
2.2.2.4. Dempinga starpība
(49)
Salīdzinot normālo vērtību un eksporta cenu, atklājās, ka PIP uzņēmums PT Golden Sari nav nodarbojies ar dempingu.
2.2.3. Citi Indonēzijas ražotāji eksportētāji
2.2.3.1. Iepriekšējas piezīmes
(50)
Kā minēts 43. apsvērumā, ņemot vērā mazo sadarbības pakāpi Indonēzijā, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, t. i., pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, eksportētājiem, kas nesadarbojās, tika noteikta dempinga starpība.
2.2.3.2. Normālā vērtība
(51)
Normālo vērtību aprēķināja kā vidējo svērto normālo vērtību, kas tika aprēķināta diviem ražotājiem, kuri sadarbojās.
2.2.3.3. Eksporta cena
(52)
Nebija pieejama cita, ticamāka, informācija, tāpēc, nosakot eksporta cenu Indonēzijas eksportētajiem, kas nesadarbojās, ņēma vērā vidējo CIF importa cenu pie Savienības robežas, ko uzzināja no Eurostat importa statistikas PIP.
2.2.3.4. Cenu salīdzinājums
(53)
Šādi noteiktā vidējā svērtā eksporta cena Savienībā Indonēzijai EXW cenas līmenī tikai salīdzināta ar vidējo svērto normālo vērtību, kas tika noteikta Indonēzijas ražotājiem, kuri sadarbojās.
(54)
Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, attiecībā uz atšķirībām, kas saistītas ar cenu un cenas salīdzināmību, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas. Šajā ziņā tika izdarītas starptautisko pārvadājumu, apdrošināšanas, iekšzemes pārvadājumu, apstrādes, iepakošanas un kredīta izmaksu korekcijas.
2.2.3.5. Dempinga starpība
(55)
Iepriekš noteiktās normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājums norādīja, ka pastāv dempings. Konstatētā dempinga starpība, kas izteikta procentos no importa CIF cenas pie Savienības robežas, bija gandrīz 30 %.
2.2.4. Secinājumi par dempingu no Indonēzijas
(56)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka pasākumu piemērošanas laikā ievērojama daļa Indonēzijas ražotāju turpinājusi dempingu.
3. IMPORTA PĀRMAIŅAS PASĀKUMU ATCELŠANAS GADĪJUMĀ
(57)
Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai dempings atkārtotos pēc tam, kad vairs netiktu piemēroti pašlaik spēkā esošie pasākumi pret Ķīnu un Indonēziju.
(58)
Lai konstatētu, vai dempings atkārtotos, ja pasākumus atceltu, Komisija pārbaudīja pieejamo informāciju par eksportētāju apstākļiem un tirgus apstākļiem. Analīze lielākoties tika balstīta uz informāciju, kuru atbildēs uz anketas jautājumiem sniedza ražotāji, kas sadarbojās, un kura tika pārbaudīta pārbaudes apmeklējumos uz vietas. Tika izmantoti arī citi informācijas avoti, piemēram, Eurostat importa statistika un oficiālā eksporta un tirgus statistika no attiecīgajām valstīm.
3.1. ĶĪNA
3.1.1. Iepriekšējas piezīmes
(59)
Kā noteikts 26. apsvērumā, ražotāji, kas sadarbojās, saražoja vairāk nekā trīs ceturtdaļas Ķīnas produkcijas PIP. Sadarbība bija liela, tāpēc tika noteikts, ka iespējams tieši no ražotāja eksportētāja ievākt uzticamu informāciju par attiecīgā ražojuma eksportu uz Savienību PIP. Vispār dati par Ķīnas iekšzemes tirgu tika ievākti no abiem pārbaudītajiem ražotājiem.
(60)
Tiek atgādināts, ka izmeklēšana parādījusi, ka dempings no Ķīnas uzņēmumiem, uz kuriem attiecās šī pārskatīšana, ir turpinājies apmērā, kas ievērojami pārsniedz sākotnējā izmeklēšanā konstatēto.
3.1.2. Neizmantotā jauda un krājumi
(61)
Dati, ko izmeklēšanā savākusi Komisija, liecina, ka to uzņēmumu brīvi pieejamā ražošanas jauda, uz kuriem attiecas šī pārskatīšana, Ķīnā daudzkārt pārsniedz Savienības tirgus lielumu. Izmeklēšana parādījusi, kas iekšzemes patēriņš Ķīnā nevarētu vērā ņemami absorbēt šo papildu jaudu.
(62)
Viens Ķīnas ražotājs apgalvoja, ka nodomājis pēc PIP ievērojami samazināt ražošanas jaudu. Tomēr par to neiesniedza reālus pierādījumus. Pat ja teorētiski tas Ķīnā varētu izraisīt jaudas samazinājumu, tas tik un tā stimulētu pārējos Ķīnas ražotājus vairāk izmantot brīvi pieejamo jaudu, lai aizpildītu brīvo vietu Ķīnas eksportā.
(63)
Turklāt citu trešo valstu tirgu spēja absorbēt ievērojamus papildu daudzumus Ķīnas importa ir ierobežota. Vispirms vairākas lielas valstis neimportē attiecīgo ražojumu ar regulējumu saistītu iemeslu dēļ (tostarp ASV, Indija, Japāna, Meksika, Dienvidkoreja, visas Tuvo Austrumu valstis). Turklāt, ņemot vērā informāciju, kas ievākta izmeklēšanas laikā, atlikušie ievērojama lieluma nātrija ciklamāta tirgi (Dienvidamerika, Dienvidāfrika un Āzija) tuvākajos gados visticamāk nepalielināsies. Tāpēc Savienības tirgus paliktu galvenais ražojuma noieta tirgus, pievilcīgs ne vien lieluma dēļ, bet arī tādēļ, ka tajā ir labi zināmi, nostiprinājušies importētā ražojuma izplatīšanas kanāli.
(64)
Visbeidzot tika izvērtēts, vai jaudas pārpalikums varētu tikt izmantots, lai attiecīgajos uzņēmumos ražotu citus ražojumus. Tas tomēr nešķiet iespējams, jo pārbaudītie ražotāji neražo citus ražojumus ievērojamos apmēros un nav pierādījumu, ka citi nātrija ciklamāta ražotāji Ķīnā varētu viegli pārorientēties uz citiem ražojumiem.
(65)
Iepriekš minētais arī liecina, ka lieli eksporta apjomi no Ķīnas arī turpmāk nonāktu Savienībā, ja pasākumus atceltu.
3.1.3. Attiecība starp cenām Savienībā un cenām Ķīnas iekšzemes tirgū
(66)
Komisija atklāja, ka lielie importa apjomi no Ķīnas Savienībā pārdoti par cenām, kas bijušas zemākas nekā cenas Ķīnas iekšzemes tirgū. Ņemot vērā Ķīnas importa par dempinga cenām apmēru un tirgus daļu, tā pārdošanas cena jāuzskata par atsauces cenu Savienībā: citi Ķīnas eksportētāji, kas vēlētos ienākt tirgū ar ievērojamiem daudzumiem, ļoti iespējams, pielāgotos zemajām cenām, tādējādi iesaistoties dempingā.
3.1.4. Attiecība starp eksporta cenām uz trešām valstīm un cenām Ķīnas iekšzemes tirgū
(67)
Komisija salīdzināja pārbaudītās Ķīnas eksporta cenas uz trešām valstīm ar pārbaudīto cenu Ķīnas iekšzemes tirgū, lai papildus pārbaudītu Ķīnas eksportētāju cenu uzvedību, ja pasākumi tiktu izbeigti.
(68)
Tika atklāts, ka eksporta cenas uz trešām valstīm bijušas konsekventi zemākas nekā iekšzemes cenas un tās atbildušas eksporta cenām uz ES, uzsverot, ka dempinga piekopšana bijusi raksturīga šīs Ķīnas nozares struktūrai.
3.1.5. Attiecība starp eksporta cenām trešās valstīs un cenu līmeni Savienībā
(69)
Komisija salīdzināja Ķīnas eksporta cenas uz trešām valstīm ar cenām, kas dominē Savienībā, lai konstatētu, vai būtu stimuls palielināt eksportu uz Savienību, ja pasākumi tiktu izbeigti.
(70)
Ķīnas eksporta cenas uz trešām valstīm kopumā atbilda cenu līmenim Savienībā. Tas apstiprina, ka Ķīnas eksportētāji visticamāk nepārorientētu eksportu no ES uz citiem tirgiem.
3.1.6. Secinājumi par Ķīnu
(71)
Novērtējot iepriekš minētos faktorus, atklājās, ka eksportētāji, uz kuriem attiecās pārskatīšana, turpinājuši uz Savienību eksportēt ļoti ievērojamus daudzumus attiecīga ražojuma par dempinga cenām. Ķīna par dempinga cenām eksportējusi arī uz citām trešām valstīm - tas norāda, ka dempinga piekopšanai bijusi strukturāla iedaba. Cenas Ķīnas iekšzemes tirgū ir augstas, un nekas neliecina, ka pārredzamā nākotnē tās varētu pazemināties. Ja pasākumus atceltu, tad, ņemot vērā lielo Ķīnas eksportētājiem pieejamo jaudu, citu lielu noieta tirgu neesību šādai jaudai un ES tirgus pievilcību, Ķīnas ražotājiem eksportētājiem būtu stimuls novirzīt uz Savienības tirgu vēl lielākus daudzumus par dempinga cenām.
(72)
Izvērtējot iepriekšminētos datus un informāciju, tiek secināts, ka gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, dempings no Ķīnas turpinātos vai atkārtotos.
3.2. INDONĒZIJA
3.2.1. Iepriekšējas piezīmes
(73)
Kā paskaidrots 42. apsvērumā, sadarbojās ražotāji, kas saražo proporcionāli mazāko daļu Indonēzijas produkcijas un kam ir proporcionāli mazākā ražošanas jauda, tāpēc tika piemērots 18. pants.
(74)
Tiek arī atgādināts izmeklēšanas secinājums, ka dempingu no Indonēzijas PIP turpināja ražotāji, kas nesadarbojās.
3.2.2. Neizmantotā jauda un krājumi
(75)
Pārskatīšanā tika konstatēts, ka kopējā brīvi pieejamā jauda Indonēzijā pārsniedz trīs ceturtdaļas Savienības tirgus lieluma. Pat ja eksportētājs, kas sadarbojās, tiktu izslēgts, pārējiem uzņēmumiem palikusī brīvā jauda vēl aizvien atbilstu aptuveni pusei Savienības tirgus. Oficiālā Indonēzijas statistika liecina, ka Indonēzijas ražotāji uzbrūkošās Ķīnas konkurentu cenu politikas dēļ zaudē tirgus daļu kā iekšzemes, tā starptautiskajā tirgū. Tāpēc iespējams, ka Indonēzijas brīvi pieejamā jauda tuvākajā nākotnē vēl palielināsies.
(76)
Tika pārbaudīts, vai kopējo brīvi pieejamo jaudu Indonēzijā varētu absorbēt pārdevumi uz trešām valstīm, bet, kā secināts 63. apsvērumā, nav gaidāms, ka trešo valstu tirgi varētu ievērojami absorbēt jaudas pārpalikumu. Tika arī pārbaudīts, vai jaudas pārpalikumu varētu absorbēt pārdevumi iekšzemes tirgū. Tomēr, kā konstatēts iepriekš, saskaņā ar Indonēzijas oficiālajiem datiem Indonēzijas ražotāju tirgus daļa iekšzemes tirgū samazinās Ķīnas importa spiediena dēļ. Visbeidzot tika izvērtēta iespējamība pārorientēt ražošanu uz citiem līdzīgiem ražojumiem; to pašu iemeslu dēļ, kas noteikti 64. apsvērumā, nav ticams, ka jaudas pārpalikumu varētu izmantot šādā veidā.
(77)
Tiek secināts, ka gadījumā, ja pasākumus atceltu, tad lielā (un pieaugošā) pieejamā jauda Indonēzijā varētu tikt ievērojamā mērā virzīta uz Savienību.
3.2.3. Attiecība starp cenām Savienībā un cenām Indonēzijas iekšzemes tirgū
(78)
Cenas Indonēzijas iekšzemes tirgū ir augstākas nekā Savienības tirgū, kaut arī Ķīnas eksports Indonēzijas tirgū izraisa aizvien lielāku sasprindzinājumu. Ņemot vērā, cik zemas tik homogēnam ražojumam ir Ķīnas eksporta cenas Savienībā, minētās cenas varētu būt atsauces cenas, kurām gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, Indonēzijas eksportētāji pielāgotu savas cenas, tādējādi iesaistoties dempingā. Šis apsvērums ir piemērojams gan tiem ražotājiem, kas sadarbojās, gan tiem, kas ne.
(79)
Ja pasākumi zaudētu spēku tikai attiecībā uz Indonēziju, nevis attiecībā uz Ķīnu, tad Savienības tirgus cenas ziņā vēl vairāk piesaistītu Indonēzijas ražotājus. Faktiski bez antidempinga maksājumiem tie varētu paaugstināt savas cenas, tādējādi izmantojot priekšrocības no antidempinga maksājuma, kas Ķīnas eksportētājiem vēl ir jāmaksā. Būtu jāpiebilst, ka saskaņā ar līdzīgu scenāriju attiecībā uz to Ķīnas un Indonēzijas eksportētāju cenu līmeni un cenu atšķirībām, ko novēroja sākotnējā izmeklēšanā, Indonēzijas eksportētāju eksporta apjoms uz ES bija ievērojams.
(80)
Visbeidzot būtu arī jānorāda, ka Indonēzijas eksports uz ES pēc pasākumu noteikšanas ir pastāvīgi samazinājies, un tas apstiprina secinājumu, ka Indonēzijas eksportētāji nespēj vai nevēlas pārdot ievērojamus daudzumus ES tirgū par cenām, kas nav dempinga cenas.
3.2.4. Attiecība starp eksporta cenām uz trešām valstīm un cenām Indonēzijas iekšzemes tirgū
(81)
Tika konstatēts, ka ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, pārbaudītās eksporta cenas uz trešām valstīm bijušas lielākas nekā cenas Indonēzijas iekšzemes tirgū.
(82)
Par eksportētājiem, kas nesadarbojās, izmeklēšanas laikā nebija iespējams iegūt individuālus datus. Pieejamā Indonēzijas oficiālā statistika par visa Indonēzijas eksporta vidējām cenām absolūtos skaitļos nav precīza, jo eksporta cenas norādītas pārspīlētas. Tomēr no tās pašas statistikas var secināt, ka eksporta cenas uz trešām valstīm ir zemākas nekā eksporta cenas uz Savienību. Tas norāda, ka vismaz ievērojama daļa Indonēzijas eksporta uz trešām valstīm tiek pārdota par dempinga cenām. Katrā ziņā Indonēzijas eksporta statistika norāda, ka eksporta apjomi ir krasi samazinājušies, tādējādi uzsverot, ka pašreizējā cenu līmenī Indonēzijas eksportētāji ar Ķīnu nespēj konkurēt.
3.2.5. Attiecība starp eksporta cenām uz trešām valstīm un cenām Savienībā
(83)
Tika konstatēts, ka ražotājam, kas sadarbojās, eksporta cenas uz trešām valstīm parasti ir augstākas nekā cenas Savienībā. Tomēr par pārējiem Indonēzijas ražotājiem pieejamā Indonēzijas oficiālā statistika sniedz pretēju ainu. Tas norāda, ka ievērojama daļa Indonēzijas eksportētāju piekopj dempingu, arī eksportējot uz trešām valstīm.
(84)
Cenu starpība starp eksporta cenām uz Savienību un eksporta cenām uz pārējām valstīm norāda, ka Indonēzijas eksportētājiem bijis stimuls novirzīt eksportu uz Savienību. Ja pasākumi attiecībā uz ĶTR izcelsmes importu zaudētu spēku, šis secinājums būtu jo izteiktāks.
3.2.6. Secinājumi par Indonēziju
(85)
Iepriekšminēto faktoru novērtējums rāda, ka eksports no Indonēzijas uz Savienības un trešo valstu tirgiem ievērojamā apjomā bijis par dempinga cenām, un tas norāda, ka dempinga piekopšanai bijusi strukturāla iedaba. Ja pasākumus atceltu, tad, ņemot vērā lielo Indonēzijas eksportētājiem pieejamo jaudu, citu lielu noieta tirgu neesību šādai jaudai un ES tirgus pievilcību, Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem būtu stimuls novirzīt uz Savienības tirgu lielākus daudzumus par dempinga cenām.
(86)
Izvērtējot iepriekš minētos datus un informāciju, tiek secināts, ka gadījumā, ja pasākumi zaudētu spēku, dempings no Indonēzijas turpinātos vai atkārtotos.
4. PIEZĪMES PĒC INFORMĀCIJAS PUBLISKOŠANAS
(87)
Termiņā, kas bija noteikts paziņojumā par iespējamu 18. panta piemērošanu ražotājiem, kas nesadarbojas, Indonēzijas iestādes nesniedza nekādu atbildi. Tomēr pēc informācijas publiskošanas Indonēzijas iestādes un viens no Indonēzijas ražotājiem, kas sadarbojās, apgalvoja, ka divi Indonēzijas ražotāji, kuri sadarbojās, pārstāv ievērojamu Indonēzijas ražošanas nozares segmentu. Šīs personas apgalvoja, ka tādējādi būtu jāuzskata, ka sadarbības līmenis Indonēzijā bijis ievērojams un 18. pants nav jāpiemēro. Turklāt iepriekš minētās personas apgalvoja, ka daži Indonēzijas ražotāji PIP nav eksportējuši uz Savienību, tāpēc nav varējuši sadarboties. Visbeidzot tika apgalvots, ka viens no ražotājiem, kas sadarbojās, veic ļoti lielu daļu no Indonēzijas eksporta, tāpēc minētie ražotāji, kas sadarbojās, būtu jāuzskata par reprezentatīviem eksportētājiem, un, ņemot vērā faktu, ka šim uzņēmumam nav konstatēts dempings, Indonēzijai noteiktie pasākumi nebūtu jāpagarina.
(88)
Būtu jāprecizē, ka 18. pants netika piemērots ražotājiem, kas sadarbojās, un to sniegtie dati izmeklēšanas laikā tika pilnībā ņemti vērā. Attiecībā uz 18. panta piemērošanu pārējiem Indonēzijas ražotājiem var secināt, ka bez informācijas no šīm personām Komisijas dienestiem atliek paļauties uz labākajiem pieejamajiem faktiem. Būtu jāatgādina, ka, lai termiņa beigu pārskatīšanā novērtētu dempinga turpināšanās un/vai atkārtošanās iespējamību, Komisijas dienestiem jāizvērtē arī tie elementi, kas attiecas uz eksportētājas valsts ražošanas nozares stāvokli kopumā, piemēram, iekšzemes jauda, produkcija un cenas, eksports uz trešām valstīm.
(89)
Ņemot vērā to, ka Indonēzijas ražotāji uzņēmumi, kas nesadarbojās, veic lielu daļu no Indonēzijas ražošanas nozares eksporta uz Savienību un saražo un eksportē lielu daļu eksporta produkcijas uz trešām valstīm, Komisija apstiprina 18. panta piemērošanu attiecībā uz Indonēzijas ražotājiem, kas nesadarbojās, kā noteikts 43. apsvērumā.
(90)
Attiecībā uz pieprasījumu atcelt pasākumus Indonēzijas eksportam būtu jānorāda, ka Indonēzijas iestādes nav sniegušas datus, kas varētu mainīt Komisijas secinājumus par to, cik reprezentatīvs ir eksportētājs, kas sadarbojās- kā norādīts 41. apsvērumā, PIP tas eksportēja 40 % līdz 60 % no Indonēzijas eksporta kopapjoma. Tāpēc eksportētāju, kas sadarbojās un saskaņā ar konstatēto nav veicis dempingu, nevarētu uzskatīt par reprezentatīvu visam Indonēzijas eksportam. Kā norādīts 55. apsvērumā, pārējais Indonēzijas eksports noticis par dempinga cenām. Tāpēc secinājums, ka dempings turpinājies minētajai Indonēzijas eksporta daļai, tiek apstiprināts. Turklāt, ja konstatēta dempinga atkārtošanās iespējamība, kā tas ir šajā termiņa beigu pārskatīšanā, dempinga neturpināšanās pati par sevi nav pietiekams iemesls neturpināt antidempinga pasākumus. Tiek secināts, ka pieprasījumu neturpināt pasākumus, pamatojoties uz to, ka Indonēzijas eksportētājs, kas sadarbojās, nav veicis dempingu, nevarētu atbalstīt.
(91)
Indonēzijas iestādes un viens Indonēzijas ražotājs, kas sadarbojās, ir arī lūguši publiskot skaitliskos rādītājus par kopējo Indonēzijas eksportu uz Savienību. Tomēr tiek atgādināts, ka šie dati bija jānorāda ar indeksu (sk. 41. apsvērumu), lai aizsargātu Indonēzijas ražotāju eksportētāju no konfidenciālu uzņēmējdarbības datu publiskošanas. Nelielais tirgus un nelielais ieinteresēto personu skaits pamato, kāpēc šie dati bija jānorāda ar indeksu. Kopsavilkumā tiek atzīts, ka ir pietiekams iemesls saglabāt konfidencialitāti, tāpēc pieprasījumu publiskot kopējos skaitliskos rādītājus par Indonēzijas eksportu uz Savienību nevar apstiprināt.
5. SECINĀJUMS PAR DEMPINGA TURPINĀŠANĀS UN/VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBU
(92)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka gadījumā, ja pasākumus atceltu, dempings no abām valstīm, uz kurām attiecas šī pārskatīšana, turpinātos.
D. STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ
1. SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA
(93)
Savienībā nātrija ciklamātu ražo vienīgi pieprasījuma iesniedzējs Productos Aditivos S.A. Tāpēc tiek uzskatīts, ka šis uzņēmums ir Savienības ražošanas nozare pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.
2. PATĒRIŅŠ SAVIENĪBĀ
(94)
Dati par Savienības patēriņu aprēķināti, ņemot vērā attiecīgā ražojuma kopējo importa apjomu Savienībā (pēc Eurostat statistikas) un kopējo apstiprināto Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū. Ņemot vērā, ka minētie dati iegūti no diviem avotiem un ka dati par pieprasījuma iesniedzēja pārdevumiem ir konfidenciāli, patēriņa pārmaiņas norādītas ar indeksiem.
(95)
Attiecīgajā periodā nātrija ciklamāta patēriņš Savienībā bija no 5 000 līdz 7 000 tonnu. No 2005. līdz 2006. gadam tas palielinājies par 6 % un no 2006. līdz 2007. gadam - par 15 %. No 2007. gada līdz PIP tas samazinājies par 18 %.
1. tabula
Patēriņš Savienībā
2005
2006
2007
2008 (PIP)
Indekss
100
106
122
103
3. IMPORTS NO ATTIECĪGAJĀM VALSTĪM
3.1. NOVĒRTĒJUMS KOPUMĀ
(96)
Komisija apsvēra, vai ietekme, ko izraisījis imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm, būtu jāvērtē kopumā, pamatojoties uz pamatregulas 3. panta 4. punktā noteiktajiem kritērijiem. Minētajā pantā paredzēts, ka importam no divām vai vairāk valstīm, uz kurām vienlaikus attiecas antidempinga izmeklēšana, ietekmi jāvērtē kopumā tikai tad, ja konstatē, ka a) dempinga starpība, kas noteikta katras valsts importam, pārsniedz pamatregulas 9. panta 3. punktā definēto minimālo apjomu un katras valsts importa apjoms nav nenozīmīgs, un b) importa ietekmes novērtējums kopumā ir vēlams, ņemot vērā importēto ražojumu savstarpējo konkurenci un importēto preču un līdzīgu Savienības preču konkurenci.
(97)
Šai sakarā vispirms tika konstatēts, ka katras attiecīgās valsts importam noteiktā dempinga starpība pārsniedza definēto minimālo apjomu. Turklāt katras šīs valsts importa apjoms par dempinga cenām nebija nenozīmīgs pamatregulas 5. panta 7. punkta nozīmē. Faktiski importa apjoms no Ķīnas un Indonēzijas bija aptuveni 50 % no Savienības patēriņa PIP. Aprēķinot importa apjomu, tika izslēgts imports, kas nebija imports par dempinga cenām.
(98)
Izmeklēšanā vēl tika konstatēts, ka konkurences apstākļi ir līdzīgi gan importam par dempinga cenām, gan importam par dempinga cenām un līdzīgajam Savienības ražojumam. Tika konstatēts, ka neatkarīgi no izcelsmes nātrija ciklamāts, ko ražojušas/pārdevušas attiecīgās valstis, un nātrija ciklamāts, ko ražojusi/pārdevusi Savienības ražošanas nozare, savstarpēji konkurē pamatīpašību, savstarpējas aizstājamības ziņā (no lietotāju viedokļa), un tos izplata pa tiem pašiem izplatīšanas kanāliem. Cenas importam no Ķīnas, uz kuru attiecās pasākumi, un importam par dempinga cenām no Indonēzijas, arī bija tikpat lielas. Turklāt, salīdzinot cenas vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, tika atklāts, ka tās ir zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām.
(99)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tika uzskatīts, ka attiecībā uz importu no Ķīnas, uz kuru attiecās pasākumi, un importu par dempinga cenām no Indonēzijas izpildīti visi pamatregulas 3. panta 4. punktā minētie kritēriji un ka minētais imports būtu jānovērtē kopumā.
3.2. IMPORTA PAR DEMPINGA CENĀM APJOMS UN TIRGUS DAĻA
(100)
Imports par dempinga cenām no Ķīnas un Indonēzijas un tā tirgus daļa attiecīgajā periodā mainījušies šādi.
2. tabula
Imports par dempinga cenām kopā
2005
2006
2007
2008 (PIP)
Indekss
100
109
198
195
3. tabula
Tirgus daļa importam par dempinga cenām
2005
2006
2007
2008 (PIP)
Indekss
100
103
161
189
(101)
Apjoms un tirgus daļa importam par dempinga cenām attiecīgajā periodā ir gandrīz divkāršojušies.
3.3. ATTIECĪGĀ RAŽOJUMA IMPORTA CENU PĀRMAIŅAS UN CENU UZVEDĪBA
3.3.1. Cenu pārmaiņas
(102)
Vidējā cena importam par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm attiecīgajā periodā ir mainījusies šādi.
4. tabula
Vidējās cenas importam par dempinga cenām
2005
2006
2007
2008 (PIP)
Indekss
100
103
104
99
(103)
Lai sagatavotu 4. tabulu, izmantoti pieejamie statistikas dati, tostarp Eurostat dati. Uz Savienību veiktā importa cenām ir tendence līdz 2007. gadam pieaugt un pēc tam PIP - pazemināties zem 2005. gada līmeņa.
3.3.2. Cenas pazeminājums
(104)
Lai noteiktu cenas pazeminājumu, Komisija balstīja analīzi uz informāciju, ko izmeklēšanas laikā iesniedza Ķīnas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās. Citiem uzņēmumiem kā no Ķīnas, tā no Indonēzijas, kas šajā izmeklēšanā nesadarbojās, cenas pazeminājumu noteica pēc Eurostat datiem.
(105)
Tiek izmantota tāda pati cenu pazeminājuma aprēķina metode kā sākotnējā izmeklēšanā. Ražotāja eksportētāja importa cenas, ietverot antidempinga maksājumus, salīdzināja ar Savienības ražošanas nozares tās pašas kvalitātes ražojumu vidējo svērto cenu PIP. Savienības ražošanas nozares uzņēmumu cenas koriģēja EXW līmenī un salīdzināja ar CIF importa cenu pie Savienības robežas, pieskaitot antidempinga maksājumus un muitas nodokļus. Šādu cenu salīdzinājumu veica vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, atskaitot atlaides un vajadzības gadījumā izdarot atbilstīgas korekcijas.
5. tabula
Cenu pazeminājums
2008 (PIP)
Ķīna
-
Golden Time
21,6 %
-
Citi uzņēmumi
3,2 %
Indonēzija
-
Citi uzņēmumi
18,7 %
4. IMPORTS NO CITĀM VALSTĪM
Attiecīgajā periodā imports no citām trešām valstīm bija nenozīmīgs (mazāk nekā 50 tonnu gadā), tāpēc tas nevarēja ietekmēt situāciju Savienības ražošanas nozarē.
5. SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES EKONOMISKAIS STĀVOKLIS
(106)
Komisija saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu pārbaudīja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kuri no 2005. gada līdz PIP beigām ietekmēja Savienības ražošanas nozares stāvokli.
(107)
Lai ņemtu vērā konfidenciālu informāciju par darījumiem, informācija par Savienības ražošanas nozari bija jānorāda ar indeksiem.
5.1. PRODUKCIJA, RAŽOŠANAS JAUDA UN JAUDAS IZMANTOJUMS
(108)
No 2005. gada līdz PIP Savienības ražošanas nozares saražotā produkcija samazinājās par 13 %. Ražošanas jauda šajā laikposmā palika nemainīga, jaudas izmantojums samazinājās par 10 % atbilstīgi pārmaiņām produkcijā.
6. tabula
Indeksos
2005
2006
2007
2008 (PIP)
Ražošanas jauda
100
100
100
100
Produkcijas apjoms
100
106
88
87
Ražošanas jaudas izmantojums
100
106
88
87
5.2. PĀRDEVUMI SAVIENĪBĀ
(109)
Dati 7. tabulā nepārprotami norāda, ka Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājies. Situāciju saasina fakts, ka kopējais patēriņš, kā norādīts 1. tabulā, šajā pašā laikā pieaudzis par 3 %. Laikposmā no 2005. gada līdz PIP Savienības ražošanas nozares tirgus daļa ievērojami samazinājās. Pretstatā tam attiecīgajā periodā pastāvīgi palielinājās tirgus daļas (sk. 100. apsvērumu) importam par dempinga cenām no Ķīnas un Indonēzijas kopumā. Situācijā, kad apjomi samazinājās, Savienības ražošanas nozare paaugstināja vienības pārdošanas cenas. Kaut arī Savienības ražošanas nozare paaugstināja vienības cenas, PIP, pārdodot nātrija ciklamātu, tā joprojām cieta zaudējumus.
7. tabula
Indeksos
2005
2006
2007
2008 (PIP)
Pārdošanas apjoms
100
93
81
72
Tirgus daļa
100
88
66
70
Vienības pārdošanas cenas
100
100
108
123
5.3. KRĀJUMI
(110)
No 2005. gada līdz PIP Savienības ražotāja krājumu apjoms ievērojami svārstījās, attiecīgajā periodā samazinoties gandrīz uz pusi.
8. tabula
Indekss
2005
2006
2007
2008 (PIP)
Krājumi (tonnās)
100
113
29
53
5.4. RENTABILITĀTE
(111)
Kaut arī kopumā bija neliels uzlabojums, Savienības ražošanas nozares rentabilitāte attiecīgajā periodā konsekventi palika negatīva.
5.5. NODARBINĀTĪBA, PRODUKTIVITĀTE UN ALGAS
(112)
Attiecīgajā periodā nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē ir samazinājusies par 19 %. Nodarbinātā ražīgums (saražoto tonnu skaits dalīts ar nodarbināto skaitu) palielinājies. Vidējās viena nodarbinātā nodarbināšanas izmaksas attiecīgajā periodā palielinājušās par 5 %.
9. tabula
Indeksos
2005
2006
2007
2008 (PIP)
Nodarbinātība
100
88
91
81
Viena nodarbinātā nodarbināšanas izmaksas
100
99
81
105
Ražīgums (uz vienu nodarbināto)
100
121
97
107
5.6. IEGULDĪJUMI UN IENĀKUMS NO IEGULDĪJUMIEM
(113)
Attiecīgajā periodā ieguldījumi samazinājās aptuveni uz pusi, tādējādi atspoguļojot kopējo negatīvo Savienības ražotāja stāvokli. Ienākums no ieguldījumiem, kas izteikts kā vienīgā Savienības ražotāja tīrās peļņas un tās pamatlīdzekļu bruto uzskaites vērtības attiecība, rāda rentabilitātes tendenci. Attiecīgajā periodā tā strauji samazinājusies par aptuveni 80 %.
10. tabula
Indeksos
2005
2006
2007
2008 (PIP)
Ieguldījumi
100
44
7
53
Ienākums no ieguldījumiem
100
54
20
21
5.7. NAUDAS PLŪSMA UN SPĒJA PIESAISTĪT KAPITĀLU
(114)
Savienības ražošanas nozares naudas plūsmu varētu novērtēt vienīgi attiecībā pret Savienības ražošanas nozares kopējo darbību. 2005. gadā tā palika nedaudz pozitīva, bet nākamajā laikposmā samazinājās un kļuva negatīva pārējā attiecīgā perioda daļā. Savienības ražošanas nozarei kļuva grūtāk piesaistīt kapitālu, jo attiecīgajā periodā tā cieta zaudējumus.
5.8. DEMPINGA LIELUMS
(115)
Dempings no abām attiecīgajām valstīm PIP turpinājās, izņemot Indonēzijas ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās. Ņemot vērā eksporta apjomu un dempinga importa cenas no attiecīgajām valstīm, šo ietekmi nevar uzskatīt par neievērojamu.
5.9. ATGŪŠANĀS NO IEPRIEKŠĒJĀ DEMPINGA
(116)
Antidempinga pasākumi pret Ķīnas un Indonēzijas izcelsmes nātrija ciklamāta importu tika noteikti 2004. gada martā. Šajā laikposmā bija vērojama tikai daļēja Savienības ražotāju atgūšanās no šīs situācijas, kā sīkāk izklāstīts iepriekš.
5.10. SECINĀJUMS PAR KAITĒJUMU
(117)
Imports par zemām cenām no Ķīnas un Indonēzijas Savienības tirgū ievērojami palielinājies. Daži rādītāji, kas liecina par kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, rāda, ka notikusi atgūšanās, savukārt citi - ka izmaiņas bijušas negatīvas.
(118)
Ņemot vērā, ka vienīgā Savienības ražotāja situācija kopumā pasliktinās un cik liels no Ķīnas un Indonēzijas ir importa apjoms par dempinga cenām un cik ievērojams ir konstatētais cenu pazeminājums, tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums.
6. IETEKME, KO ATSTĀJIS IMPORTS PAR DEMPINGA CENĀM NO ATTIECĪGAJĀM VALSTĪM UN CITI FAKTORI
6.1. IETEKME, KO ATSTĀJIS IMPORTS PAR DEMPINGA CENĀM NO ATTIECĪGAJĀM VALSTĪM
(119)
Kā noteikts 100. apsvērumā, importa par dempinga cenām kopapjoms no attiecīgajām valstīm un tā tirgus daļa attiecīgajā periodā ir gandrīz dubultojušies. Attiecībā uz abām attiecīgajām valstīm tika konstatēts arī ievērojams cenu pazeminājums. Ņemot vērā nepārprotamo Savienības ražošanas nozares situācijas pasliktināšanos un Ķīnas un Indonēzijas izcelsmes dempinga importa kopapjoma ievērojamā pieauguma vienlaicīgumu, uzskatāms, ka šis imports nodarījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Faktiski Ķīnas un Indonēzijas izcelsmes imports par dempinga cenām ir paplašinājis savu klātbūtni ES tirgū un pārņēmis ievērojamas tirgus daļas, ko iepriekš izmantoja Savienības ražotājs.
6.2. CITU FAKTORU IETEKME
(120)
Komisija analizēja, vai papildus importam par dempinga cenām citi zināmi faktori varēja ietekmēt pastāvīgo kaitējumu Savienības ražotājam, lai šādu faktoru izraisītais iespējamais kaitējums netiktu attiecināts uz importu par dempinga cenām.
6.2.1. Ietekme, ko atstājis imports no Ķīnas un Indonēzijas, izņemot importu par dempinga cenām
(121)
Importa apjoms no Ķīnas un Indonēzijas, izņemot importu par dempinga cenām, attiecīgajā periodā pastāvīgi samazinājās. Šā importa attiecīgās cenas pastāvīgi bija augstākas nekā importam par dempinga cenām. Pamatojoties uz to, imports no Ķīnas un Indonēzijas, izņemot importu par dempinga cenām, neveicināja kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
6.2.2. Veiktspēja eksporta tirgos
(122)
Savienības ražotāja eksporta pārdevumi ārpus ES ir mazāk nekā 25 % no pārdevumu kopapjoma. Pretēji pārdevumiem Savienībā eksporta pārdevumu rentabilitāte attiecīgajā periodā ir uzlabojusies, tāpēc tā nevarēja veicināt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
6.2.3. Izejmateriālu cenu svārstības
(123)
Izejmateriālu cenu svārstības zināmā mērā negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares veiktspēju. Tomēr ar šo faktoru nepietiek, lai varētu apstrīdēt cēloņsakarību starp nodarīto kaitējumu un importu par dempinga cenām. To būtu bijis jāietekmē izejmateriālu cenu izmaiņām līdzīgā samērā kā Savienības ražotāja izmaksām, jo tās ir cieši saistītas ar naftas un urīnvielas izmaksām.
6.2.4. Izmaiņas patēriņa modeļos
(124)
Izmaiņas patēriņa modeļos, ko izraisījusi jaunu ražojumu parādīšanās tirgū, vērā ņemamā mērā neietekmēja nātrija ciklamāta patēriņu. Faktiski šķiet, ka nātrija ciklamāts netiek tieši aizstāts jaunajiem ražojumiem.
6.3. SECINĀJUMS
(125)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka imports par dempinga cenām no Ķīnas un Indonēzijas ir nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un ka citi faktori neizskaidro šo cēloņsakarību.
E. KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA
1. PLĀNOTĀ APJOMA UN CENAS IETEKME UZ SITUĀCIJU SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARĒ PASĀKUMU ATCELŠANAS GADĪJUMĀ
(126)
Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu, lai noteiktu kaitējuma turpināšanās iespējamību, novērtēja importu no valstīm, uz kurām attiecas šī pārskatīšana.
(127)
Attiecībā uz spēkā esošo pasākumu atcelšanas iespējamo ietekmi uz Savienības ražošanas nozari atbilstīgi iepriekš apkopotajiem elementiem saistībā ar dempinga turpināšanās iespējamību tika novērtēti šādi faktori.
1.1. ĶĪNA
(128)
Kā secināts 40. apsvērumā, eksportētāji, uz kuriem attiecas šī pārskatīšana, turpinājuši eksportu par dempinga cenām no Ķīnas. Izrādās, ka Ķīna par dempinga cenām eksportējusi arī uz citām trešām valstīm, un tas norāda, ka dempinga piekopšanai bijusi strukturāla iedaba.
(129)
Ķīnai pieejamās jaudas analīze parādījusi, ka uzņēmumiem, uz kuriem attiecas pārskatīšana, brīvi pieejamā ražošanas jauda daudzkārt pārsniedz Savienības tirgus lielumu (sk. 61. apsvērumu). Citu trešo valstu tirgu spēja absorbēt ievērojamus papildu daudzumus Ķīnas importa arī ir ierobežota (sk. 63. apsvērumu). Tāpēc, ja pasākumus atceltu, Ķīnas ražotājiem eksportētājiem būtu stimuls virzīt lielus eksporta apjomus par dempinga cenām uz Savienības tirgu (sk. 65. apsvērumu).
(130)
Novērotais ievērojamais dempinga līmenis un cenu pazeminājums liecina par to, ka iepriekš minētais apjoms tiktu eksportēts uz Savienību par dempinga cenām, kas būtu daudz zemākas par Savienības ražotāja noteiktajām cenām un izmaksām.
(131)
Šāda apjoma un cenu kopējā ietekme varētu veicināt Savienības ražošanas nozares jau tā nestabilās situācijas pasliktināšanos. Ļoti iespējams, ka šādas notikumu gaitas dēļ vēl vairāk pazeminātos Savienības ražošanas nozares cenas un/vai samazinātos ražošanas un pārdošanas apjomi. Savienības ražošanas nozares finansiālais stāvoklis turpinātu pasliktināties, tādējādi nodarītais kaitējums būtu jo lielāks. Šādas notikumu gaitas dēļ varētu beigties vienīgā Savienības ražotāja pastāvēšana.
1.2. INDONĒZIJA
(132)
Izmeklēšana ir parādījusi, ka PIP dempings no Indonēzijas turpinājies. Izmeklēšanā atklājies arī, ka kopējā brīvi pieejamā jauda Indonēzijā atbilst vairāk nekā trim ceturtdaļām Savienības tirgus lieluma un, iespējams, tuvākajā nākotnē tā palielināsies (sk. 75. apsvērumu). Nekas neliecina, ka citi trešo valstu tirgi vai iekšzemes tirgus varētu absorbēt jaudas pārpalikumu, tas varētu izraisīt to, ka gadījumā, ja pasākumus nepagarinātu, uz Eiropas Savienību tiktu vairāk eksportēts par zemāku cenu.
(133)
Tāpat kā attiecībā uz Ķīnu novērotais ievērojamais dempinga un cenu pazeminājums liecina par to, ka iepriekš minētais apjoms no Indonēzijas uz Savienību tiktu eksportēts par dempinga cenām, kas būtu daudz zemākas par Savienības ražotāja cenām un izmaksām. Līdzīgi arī šāda apjoma un cenu kopējā ietekme varētu veicināt Savienības ražotāju jau tā nestabilās situācijas pasliktināšanos un varētu beigties vienīgā Savienības ražotāja pastāvēšana. Tāpat kā Ķīna, arī Indonēzija uz citām trešām valstīm eksportē par dempinga cenām, ciktāl tās ir zemākas nekā eksporta cenas uz Eiropas Savienību, un tas liecina par dempinga piekopšanas strukturālo iedabu.
2. SECINĀJUMS PAR KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBU
(134)
Savienības ražošanas nozari vairākus gadus ir negatīvi ietekmējis imports par dempinga cenām, un pašlaik tās ekonomiskā situācija vēl aizvien ir nestabila.
(135)
Kā secināts iepriekš, izmeklēšana ir parādījusi, ka PIP Savienības ražošanas nozarei nodarītais kaitējums turpinājies. Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu kaitējuma turpināšanās pati par sevi ir spēcīgs pierādījums tam, ka kaitējums nākotnē varētu turpināties, un tas norāda, ka pasākumiem būtu jāpaliek spēkā.
(136)
Secinājumi par importu liecina, ka imports par dempinga cenām varētu turpināties lielos apmēros un ka cenu spiediens varētu palielināt konkurenci starp importu par dempinga cenām un Savienībā ražoto nātrija ciklamātu. Izmeklēšanā netika atklāti faktori, lai varētu apstrīdēt izteikto cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
(137)
Ja pasākumi tiktu izbeigti, Savienības ražošanas nozares situācija pasliktinātos, un vienīgā Savienības ražotāja pastāvēšana būtu apdraudēta.
(138)
Tāpēc tiek secināts, ka, no Ķīnas un Indonēzijas turpinoties importam par dempinga cenām, nepārprotami turpinātos kaitējums Savienības ražošanas nozarei.
F. SAVIENĪBAS INTERESES
1. IEVADS
(139)
Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Atbilstība Savienības interesēm tika noteikta, novērtējot dažādās intereses, proti, pieteikuma iesniedzēja Savienības ražotāja, importētāju, piegādātāju un patērētāju intereses.
2. PIETEIKUMA IESNIEDZĒJA SAVIENĪBAS RAŽOTĀJA INTERESES
(140)
Attiecībā uz Savienības ražotāju būtu jānorāda, ka situācijā, kas uzņēmumam nes zaudējumus, tas nonācis tādēļ, ka bija grūti konkurēt ar importu par zemajām dempinga cenām, kurš jau attiecīgā perioda sākumā bija ieņēmis būtisku tirgus daļu un tā laikā ievērojami palielinājis savu tirgus daļu.
(141)
Tiek uzskatīts, ka pasākumu turpināšana nāktu par labu Savienības ražotājam, kurš tādā gadījumā varētu vismaz palielināt apjomu un, iespējams, pārdošanas cenas, tādējādi gūstot ieņēmumus tādā apmērā, lai varētu turpināt ieguldījumus savās ražotnēs. Pretēji, ja pasākumus neturpinātu, atveseļošana tiktu apturēta, un tas izraisītu Savienības ražotājam nodarītā kaitējuma turpināšanos un pastiprināšanos. Tas nopietni apdraudētu Savienības ražotāja dzīvotspēju, un tādējādi tas varētu pat beigt pastāvēšanu, samazinot piegādi un konkurenci tirgū.
3. IMPORTĒTĀJU INTERESES
(142)
Sākot procedūru, divdesmit nesaistītiem importētājiem tika nosūtīta anketa. Trīs no tiem atbildēja, ka vairs nedarbojas attiecīgā ražojuma tirgū. Divi citi importētāji atbildēja uz anketas jautājumiem. Nesaistītie importētāji, kas sadarbojās, atbilda 7 % no kopējā attiecīgā importa.
(143)
Izmeklēšanā tika atklāts, ka ir būtiski, lai būtu dažādi nātrija ciklamāta piegādātāji. Kvalitātes un pārtikas nekaitīguma dēļ importētājiem ir jāpaļaujas uz Āzijas un Eiropas piegādes avotiem.
4. LIETOTĀJU INTERESES
(144)
Sākotnēji trīspadsmit potenciālajiem lietotājiem tika nosūtīta anketa, bet tikai divi no tiem Komisijai atbildēja.
(145)
Attiecīgā ražojuma galvenie lietotāji Savienībā ir pārtikas, dzērienu un farmācijas nozare. Tāpēc pieprasījums pēc attiecīgā ražojuma ir atkarīgs no situācijas minētajās nozarēs.
(146)
Lietotāji, kas atbildēja uz anketas jautājumiem, atklāja, ka pakārtotajiem ražojumiem, kuriem izmanto nātrija ciklamātu, ir izteiktas peļņas normas. Faktiski antidempinga maksājumu ietekme uz kopējām pārdošanas cenām bija tik maza (mazāka par 1 %), ka spēkā esošie pasākumi tās neproporcionāli neietekmēja.
5. PIEGĀDĀTĀJU INTERESES
(147)
Anketas tika nosūtītas astoņiem potenciālajiem piegādātājiem, bet neviens no tiem Komisijai neatbildēja. No pieejamās informācijas redzams, ka to uzņēmējdarbībā nātrija ciklamātam ir visai maza nozīme. Katrā ziņā vienīgā Savienības ražotāja stāvokļa tālāka pasliktināšanās varētu netieši, kaut arī ierobežotā mērā, negatīvi ietekmēt vienīgā ražotāja izejmateriālu piegādātājus. Pamatojoties uz to, ir iemesls pieņemt, ka pasākumi varētu arī nākt par labu piegādātājiem, jo palīdzētu saglabāt viena to klienta stabilitāti.
6. SECINĀJUMS PAR SAVIENĪBAS INTERESĒM
(148)
Ņemot vērā visus iepriekšminētos faktorus, tiek secināts, ka nav pārliecinošu iemeslu nenoteikt antidempinga pasākumus.
G. GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
(149)
Ņemot vērā iepriekšminētos secinājumus, spēkā esošie pasākumi, kas piemērojami Ķīnas un Indonēzijas izcelsmes attiecīgā ražojuma importam, būtu jāpatur spēkā,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo tiek noteikts galīgs antidempinga maksājums Ķīnas Tautas Republikas un Indonēzijas izcelsmes nātrija ciklamāta importam, kuru pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2929 90 00 (TARIC kods 2929900010).
2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama 1. punktā norādītajiem ražojumiem, kurus ražo turpmāk norādītie uzņēmumi, ir šāda:
Valsts
Uzņēmums
Maksājuma likme
(EUR par kilogramu)
TARIC papildu kods
Ķīnas Tautas Republika
Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Ķīnas Tautas Republika
0
A471
Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Ķīnas Tautas Republika
0
A472
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd, Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Ķīnas Tautas Republika
0,11
A473
Visi pārējie uzņēmumi
0,26
A999
Indonēzija
PT. Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin No. 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonēzija
0,24
A502
Visi pārējie uzņēmumi
0,27
A999
3. Gadījumos, kad preces ir bojātas pirms laišanas brīvā apgrozībā, un tādēļ, lai noteiktu muitas vērtību, faktiski samaksāto vai maksājamo cenu aprēķina proporcionāli saskaņā ar 145. pantu Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93 (1993. gada 2. jūlijs), ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (5), antidempinga maksājuma summu, kas aprēķināta saskaņā ar šā panta 2. punktu, samazina par procentuālo daudzumu, kas atbilst faktiski samaksātās vai maksājamās cenas daļai.
4. Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Luksemburgā, 2010. gada 3. jūnijā