ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 12. srpna 2010
o stanovení přebytečných zásob zemědělských produktů jiných než cukr a o finančních důsledcích odstranění těchto zásob v souvislosti s přistoupením Bulharska a Rumunska
(oznámeno pod číslem K(2010) 5524)
(Pouze rumunské znění je závazné)
(2010/454/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na smlouvu o přistoupení Bulharska a Rumunska,
s ohledem na akt o přistoupení Bulharska a Rumunska, a zejména na přílohu V kapitolu 3 bod 4 uvedeného aktu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Příloha V kapitola 3 bod 2 aktu o přistoupení Bulharska a Rumunska stanoví, že soukromé i veřejné zásoby jakéhokoli produktu ve volném oběhu, které se vyskytují na území Bulharska a Rumunska (dále jen „nové členské státy“) ke dni jejich přistoupení a přesahují množství, jež lze považovat za obvyklý převod zásob, musí být odstraněny na náklady nových členských států. Pojem obvyklého převodu zásob bude vymezen pro každý produkt na základě kritérií a cílů specifických pro každou společnou organizaci trhu.
(2)
Vzhledem ke kritériím a cílům specifickým pro každou organizaci trhu, jakož i vztahu mezi cenami v nových členských státech před jejich přistoupením a cenami Společenství by měl být obvyklý převod zásob posuzován se zřetelem na faktory, které se mění v závislosti na odvětví.
(3)
Základem pro výpočet úrovní přebytečných zásob by měly být změny domácí produkce po přičtení dovozů a odečtení vývozů v roce 2006, ve srovnání s průměrem změn domácí produkce po připočtení dovozů a odečtení vývozů za tři předchozí roky.
(4)
Výsledky výpočtu je třeba upravit s přihlédnutím ke skutečnosti, že určité kategorie produktů, jakými jsou například máslo a máselný olej, různé jakosti rýže, chmelu, osiva, vinného alkoholu, tabáku a obilovin jsou prakticky navzájem zaměnitelné a lze je považovat za jednu skupinu, takže nárůst úrovní zásob některých produktů skupiny je možné vyrovnat snížením úrovní zásob jiných produktů této skupiny.
(5)
Aby se zohlednil hospodářský růst během období posuzovaného pro kontrolu přebytečných zásob a možný výsledný nárůst spotřeby potravin, byla zavedena lineární funkce vývoje, kde jsou jako základ použity údaje o produkci a obchodu v letech 2003-2005. V případech, kde by lineární funkce vývoje vyústila ve vyšší přebytek, se použil průměr změn domácí produkce po připočtení dovozů a odečtení vývozů za tři předchozí roky.
(6)
K odstranění menších přebytků byl použit strop: pokud množství přebytečných zásob daného produktu nedosáhlo více než 10 % toho, co se dalo pokládat za „obvyklý převod zásob“ pro daný produkt, bylo rozhodnuto, že se členským státům nebudou účtovat. Uvedený 10% strop zahrnuje mezní odchylku statistických informací získaných za zvláštních okolností v předvstupním období, jakož i složitost a rozsah tohoto postupu.
(7)
Komise rovněž vyzvala členské státy, aby předložily veškerou argumentaci týkající se zvláštních situací, které by mohly ospravedlnit větší než obvyklé zásoby, a zhodnotila je. Toto zhodnocení nepřineslo žádné změny údajů stanovených pomocí metody popsané v 1. až 6. bodě odůvodnění.
(8)
Výpočet by měl vycházet z oficiálních údajů Eurostatu předložených členskými státy, jsou-li tyto údaje k dispozici. V případě, že tyto údaje kvůli statistické důvěrnosti k dispozici nejsou, měly by se použít údaje, které nové členské státy oficiálně zaslaly Komisi.
(9)
Pokud jde o Bulharsko, matematické použití metody popsané v 1. až 6. bodě odůvodnění na statistické informace uvedené v 8. bodě odůvodnění má za výsledek, že nejsou zjištěna žádná přebytečná množství, a není proto třeba zvažovat jakékoli argumenty týkající se zvláštních situací popsané v 7. bodě odůvodnění.
(10)
Pro výpočet finančních důsledků přebytečných zásob by se měly vypočítat náklady na jejich odstranění. Jelikož se vývozní náhrady nevztahují na konzervované houby, u nichž byly stanoveny významné úrovně přebytečných zásob, je v zájmu rovnocenného přístupu vhodné za základ považovat rozdíly mezi průměrnými vnitrostátními cenami a cenami mimo daný stát. Vzhledem k dočasné povaze finančních důsledků, které vznikly kvůli stanovení přebytečných zásob, by dotčené členské státy měly do rozpočtu Společenství uhradit odpovídající částky. Je nezbytné stanovit datum, ke kterému je třeba uvedené platby provést. Aby se zohlednily současné obtížné hospodářské okolnosti, na které poukázalo Rumunsko, považuje se za vhodné prodloužit lhůtu pro zaplacení těchto částek na čtyři roky.
(11)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Množství zemědělských produktů ve volném oběhu v Bulharsku a Rumunsku ke dni přistoupení, které přesahuje množství, jež lze považovat za tvořící obvyklý převod zásob k 1. lednu 2007, a částky, jež se účtují těmto novým členským státům v důsledku nákladů na odstranění uvedených množství, jsou stanoveny v příloze.
Článek 2
1. Částky stanovené v příloze se považují za příjmy do rozpočtu Unie.
2. Rumunsko může uvedené částky stanovené v příloze uhradit do rozpočtu Unie čtyřmi stejnými splátkami. První splátka musí být uhrazena do posledního dne druhého měsíce následujícího po měsíci, ve kterém je toto rozhodnutí oznámeno dotčenému novému členskému státu. Následné splátky musí být uhrazeny do 31. října 2011, 31. října 2012 a 31. října 2013.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Rumunsku.
V Bruselu dne 12. srpna 2010.
KOMISIJAS LĒMUMS
(2010. gada 12. augusts)
par lauksaimniecības produktu, izņemot cukura, lieko krājumu noteikšanu un to likvidēšanas finansiālajām sekām sakarā ar Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos
(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 5524)
(Autentisks ir tikai teksts rumāņu valodā)
(2010/454/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās līgumu,
ņemot vērā Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās aktu un jo īpaši tā V pielikuma 3. nodaļas 4. punktu,
tā kā:
(1)
Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās akta V pielikuma 3. nodaļas 2. punktā noteikts, ka jebkādas produktu privātas vai valsts rezerves, kas pievienošanās dienā ir brīvā apgrozībā Bulgārijā un Rumānijā (“jaunās dalībvalstis”) un kas pārsniedz daudzumu, kuru varētu uzskatīt par normālu krājumu pārnešanu, ir jālikvidē uz jauno dalībvalstu rēķina. Normālu krājumu pārnešanu katram produktam nosaka, pamatojoties uz katras tirgus kopīgās organizācijas īpašajiem kritērijiem un mērķiem.
(2)
Saskaņā ar katras tirgus organizācijas īpašiem kritērijiem un mērķiem, kā arī attiecību starp cenām jaunajās dalībvalstīs pirms pievienošanās un Kopienas cenām, normāla krājumu pārnešana jāizvērtē, ņemot vērā atšķirīgus faktorus katrā nozarē.
(3)
Lieko krājumu apjomu aprēķina, pamatojoties uz izmaiņām iekšzemes ražošanas apjomā, kam pieskaita importu un no kā atņem eksportu 2006. gadā, salīdzinājumā ar vidējām izmaiņām iekšzemes ražošanas apjomā, kam pieskaita importu un no kā atņem eksportu iepriekšējos trijos gados.
(4)
Jāpielāgo aprēķina rezultāti, lai ņemtu vērā to, ka daži produkti, piemēram, sviests un sviesta eļļa, dažādas kvalitātes rīsi, apiņi, sēklas, vīna spirts, tabaka un labība ir savstarpēji aizstājami un var tikt uzskatīti par vienu grupu, tāpēc atsevišķu produktu krājumu apjoma palielināšanos vienā grupā var kompensēt ar citu produktu krājumu samazinājumu tajā pašā grupā.
(5)
Lai ņemtu vērā ekonomisko izaugsmi periodā, ko izvērtē saistībā ar lieko krājumu izmantošanu un pārtikas patēriņa palielinājumu, ko iespējams ir izraisījusi minētā izaugsme, ir ieviesta lineārās tendences funkcija, kurā par pamatu izmanto ražošanas un tirdzniecības rādītājus no 2003. līdz 2005. gadam. Ja veicot aprēķinus ar lineāro tendences funkciju, ir iegūts lielāks pārpalikums, tad tika izmantotas vidējās izmaiņas iekšzemes ražošanas apjomā, kam pieskaita importu un no kā atņem eksportu, iepriekšējos trijos gados.
(6)
Lai izvairītos no nelieliem pārpalikumiem, izmanto robežvērtību. Dalībvalstij maksājumu neuzliek, ja atsevišķa produkta lieko krājumu apjoms nepārsniedz 10 % no tā apjoma, kas uzskatāms par minētā produkta normālu krājumu pārnešanu. Minētie 10 % ietver kļūdas robežu attiecībā uz statistisko informāciju, kas apkopota īpašos apstākļos laikposmā pirms pievienošanās, kā arī šīs pieejas sarežģītību un darbības jomu.
(7)
Komisija arī aicināja jaunās dalībvalstis izvirzīt argumentus par specifiskām situācijām, kas pamatotu liekos krājumus, un izvērtēja minētos argumentus. Pēc izvērtēšanas rādītāji, kas tika iegūti saskaņā ar 1. līdz 6. apsvērumā minēto metodoloģiju, netika mainīti.
(8)
Aprēķināšanu jāveic, pamatojoties uz oficiāliem datiem, kurus, ja tie ir pieejami, dalībvalstis nosūta Eurostat. Ja statistiskās konfidencialitātes dēļ minētie dati nav pieejami, jāizmanto dati, ko jaunās dalībvalstis ir oficiāli nosūtījušas Komisijai.
(9)
Attiecībā uz Bulgāriju 1. līdz 6. apsvērumā aprakstītās metodoloģijas matemātiskā piemērošana statistiskajai informācijai, kas minēta 8. apsvērumā, norāda uz to, ka Bulgārijā lieko krājumu nav, un nav vajadzības ņemt vērā argumentus par specifiskām situācijām, kas aprakstītas 7. apsvērumā.
(10)
Aprēķinot lieko krājumu finansiālās sekas, par pamatu jāizmanto izmaksas saistībā ar minētajiem krājumiem. Tā kā eksporta kompensācijas nepiemēroja konservētām sēnēm, bet attiecībā uz kurām ir konstatēti ievērojami liekie krājumi, līdzvērtīgas pieejas labad ir lietderīgi par pamatu izmantot cenu starpību starp vidējo cenu iekšējā un ārējā tirgū. Ņemot vērā to, ka finansiālās sekas, kas rodas, nosakot liekos krājumus produktiem, ir īslaicīgas, attiecīgajām dalībvalstīm jāveic atbilstoši maksājumi Savienības budžetā. Jānosaka datums, kurā jāveic minētie maksājumi. Ņemot vērā pašreizējos sarežģītos ekonomikas apstākļus, ko minējusi Rumānija, tika uzskatīts par lietderīgu pagarināt uz četriem gadiem periodu, kurā jāiemaksā minētās summas.
(11)
Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Lauksaimniecības produktu apjomi, kas pievienošanās dienā ir brīvā apgrozībā Bulgārijā un Rumānijā un kas pārsniedz apjomus, ko var uzskatīt par normālu krājumu pārnešanu 2007. gada 1. janvārī, kā arī summas, kas iekasējamas no minētajām jaunajām dalībvalstīm sakarā ar minēto apjomu likvidēšanu, ir noteiktas pielikumā.
2. pants
1. Pielikumā norādītās summas uzskata par Savienības budžeta ieņēmumiem.
2. Rumānija var nomaksāt pielikumā noteiktās summas, veicot iemaksas Savienības budžetā četrās vienādās daļās. Pirmā daļa jāsamaksā otrā mēneša pēdējā dienā, skaitot no tā mēneša, kurā lēmums ir paziņots attiecīgajai jaunajai dalībvalstij. Pārējo daļu samaksas termiņš ir attiecīgi līdz 2011. gada 31. oktobrim, 2012. gada 31. oktobrim un 2013. gada 31. oktobrim.
3. pants
Šis lēmums ir adresēts Rumānijai.
Briselē, 2010. gada 12. augustā