PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 791/2011
ze dne 3. srpna 2011
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Prozatímní opatření
(1)
Nařízením (EU) č. 138/2011 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (ČLR).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 6. dubna 2010 podaly společnosti Saint-Gobain Vertex spol. s r. o., Tolnatext Fonalfeldolgozó és Műszakiszövetgyártó, „Valmieras stikla šķiedra“ AS a Vitrulan Technical Textiles GmbH (dále jen „žadatelé“) představující podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby některých otevřených síťovin ze skleněných vláken v Unii.
(3)
Jak je uvedeno v 13. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů význačných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. Následný postup
(4)
Po poskytnutí informací o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), se několik zúčastněných stran k těmto prozatímním zjištěním písemně vyjádřilo. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta možnost slyšení.
(5)
Komise pokračovala ve vyhledávání a ověřování veškerých informací, které považovala za nezbytné ke stanovení konečných zjištění. Kromě inspekcí na místě uvedených v 11. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byly uskutečněny další inspekce na místě v prostorách těchto společností:
Vyvážející výrobce, který požádal o individuální zjišťování:
-
Yuyao Feitian Fiberglass Co. Ltd
a obchodník, který je s ním ve spojení:
-
Yuyao Winter International Trade Co. Ltd
Dovozce v Unii, který není ve spojení:
-
Vimaplás - Tecidos Técnicos Lda., Portugalsko
(6)
Všem stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž bylo založeno doporučení uložit konečné antidumpingové clo na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, ve které se mohly k poskytnutí konečných informací vyjádřit.
(7)
Ústní a písemné připomínky zúčastněných stran byly posouzeny a ve vhodných případech zohledněny.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(8)
Podle 14. bodu odůvodnění prozatímního nařízení jsou dotčeným výrobkem otevřené síťoviny vyrobené ze skleněných vláken o velikosti buňky větší než 1,8 mm na délku i na šířku a o plošné hmotnosti větší než 35 g/m2 pocházející z ČLR (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 a ex 7019 90 99.
(9)
Po uložení prozatímních opatření další analýza ukázala, že dotčený výrobek nelze zařadit do tří ze čtyř kódů KN uvedených v 8. bodě odůvodnění. Proto by měly být kódy KN ex 7019 90 91, ex 7019 90 99 a ex 7019 40 00 odstraněny z popisu dotčeného výrobku.
(10)
Dále se připomíná, jak bylo vysvětleno v 16. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že jeden z vyvážejících výrobců v ČLR požádal o vyjádření, zda kotouče ze skleněných vláken spadají do definice výrobku. Výrobní odvětví Unie dospělo k názoru, že tyto kotouče ze skleněných vláken jsou navazujícími výrobky s odlišnými vlastnostmi, než má dotčený výrobek. Bylo však rozhodnuto shromažďovat další informace od zúčastněných stran, dokud nebude v této záležitosti učiněn konečný závěr.
(11)
Po poskytnutí prozatímních informací předložilo výrobní odvětví Unie a Federace evropských výrobců brusiva (FEPA) zastupující uživatele kotoučů ze skleněných vláken důkazy, které prokazují, že ve výrobním procesu je nutné podniknout řadu kroků k přeměně otevřených síťovin ze skleněných vláken na kotouče ze skleněných vláken. Fyzický tvar kotouče je také jiný než tvar dotčeného výrobku, který je obvykle dodáván v rolích (úzkých nebo širokých), a je také obvykle určen k jinému konečnému použití (vyztužování brusných kotoučů). Tyto argumenty sdílí čínský vyvážející výrobce.
(12)
Dále se poznamenává, že kotouče ze skleněných vláken nebyly vyráběny nebo prodávány žádným z vyvážejících výrobců v ČLR zařazených do vzorku ani výrobci v Unii.
(13)
Jeden výrobce kotoučů ze skleněných vláken v Unii, který se přihlásil po uložení prozatímních opatření, namítal, že by kotouče ze skleněných vláken neměly být vyloučeny z působnosti definice výrobku. Tvrdil, že kotouče ze skleněných vláken nejsou navazujícími výrobky, ale že by mělo být určeno jasné rozhraní mezi dotčeným a navazujícím výrobkem ve fázi, kdy jsou role otevřených síťovin povrchově upravovány. Podle této společnosti je povrchová úprava rolí otevřených síťovin používaných ve stavebním sektoru jiná než povrchová úprava rolí otevřených síťovin používaných později k výrobě kotoučů ze skleněných vláken. V druhém případě jsou role povrstvené fenolovou pryskyřicí. Jinými slovy, chemické vlastnosti rolí otevřených síťovin určených k výrobě kotoučů ze skleněných vláken jsou údajně stejné jako chemické vlastnosti kotoučů ze skleněných vláken. Podle této společnosti uvedené druhy rolí otevřených síťovin nemohou být použity k vyztužování ve stavebnictví, což je hlavním použitím dotčeného výrobku. Společnost proto vznesla námitku, že pokud by měly být kotouče ze skleněných vláken vyloučeny z působnosti definice výrobku, měly by z ní být také vyloučeny role otevřených síťovin povrstvených fenolovou pryskyřicí.
(14)
Jak je vysvětleno v 13. bodě odůvodnění, uvedená společnost se přihlásila až po uložení prozatímních opatření, a tudíž neposkytla na podporu svých tvrzení ověřitelné údaje. Protože ze šetření nebyly k dispozici žádné údaje týkající se různých druhů povrchové úpravy, tvrzení společnosti nemohlo být posouzeno na základě údajů získaných během šetření. Navíc mají různé druhy rolí otevřených síťovin stejné základní fyzikální vlastnosti bez ohledu na povrchovou úpravu, a tudíž by role otevřených síťovin povrstvených fenolovou pryskyřicí neměly být vyloučeny. Uvedené tvrzení bylo proto zamítnuto.
(15)
Na základě údajů shromážděných během šetření a důkazů předložených vyvážejícím výrobcem uvedeným v 10. bodě odůvodnění, výrobním odvětvím Unie a federací FEPA v jejich připomínkách k poskytnutí prozatímních informací byla žádost o vyloučení kotoučů ze skleněných vláken z působnosti definice výrobku přijata. Dospělo se tedy k závěru, že kotouče ze skleněných vláken, které jsou navazujícím výrobkem, nemají stejné fyzikální vlastnosti jako otevřené síťoviny a mají odlišné použití, a měly by být tudíž vyloučeny z definice dotčeného výrobku uvedené v prozatímním nařízení. Kotouče ze skleněných vláken se tudíž s konečnou platností z řízení vylučují.
2. Obdobný výrobek
(16)
Jelikož nebyly k obdobnému výrobku vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 17. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(17)
Podle 18. až 32. bodu odůvodnění prozatímního nařízení bylo zpočátku navrženo přiznat zacházení jako v tržním hospodářství dvěma společnostem, ale v pozdější fázi řízení bylo rozhodnuto tento návrh změnit poté, co byla prošetřena tvrzení týkající se statusu dotčených společností pro zacházení jako v tržním hospodářství, která byla shledána správnými.
(18)
Jeden z vyvážejících výrobců, u kterého se uplatnil článek 18 základního nařízení, opakoval své již dříve předložené námitky, když byl informován o úmyslu Komise zamítnout mu žádost o zacházení jako v tržním hospodářství. Opět tvrdil, že Komise obdržela staré verze stanov a smlouvy o společném podnikání, které nikdy nenabyly platnosti, a neměly tudíž dopad na výsledky posouzení společnosti pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
(19)
Jak je uvedeno v 28. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, nemohly tyto námitky odstranit pochyby ohledně pravosti dokumentů a informací, které vyvážející výrobce původně předložil spolu s žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství.
(20)
Pokud jde o námitku, že uplatnění čl. 18 odst. 1 základního nařízení je v tomto případě nepřiměřené, Komise používá ustanovení uvedeného článku individuálně podle skutkové podstaty věci. V tomto řízení bylo uplatnění uvedeného článku považováno za přiměřené, jak bylo již uvedeno v 26., 27. a 31. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, protože poskytnutím zfalšovaných dokumentů společnost vzbudila pochyby o všech dokumentech, které poskytla.
(21)
Druhý vyvážející výrobce, kterému bylo zacházení jako v tržním hospodářství zamítnuto, ale místo toho mu bylo přiznáno individuální zacházení, vznesl námitky proti důvodům, na jejichž základě Komise změnila své rozhodnutí. Tvrdil, že neexistovaly žádné nové závažné důkazy, které by mohly podstatně zpochybnit původní zjištění a tím opodstatnit zrušení původního rozhodnutí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Argumentoval tím, že nepřesnosti a neúplnosti nalezené v jeho účetní závěrce, o kterých se nezmiňovala zpráva auditora, neměly podstatný dopad na důvěryhodnost jeho účetnictví.
(22)
Jak je uvedeno v 30. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tyto námitky nemohly odstranit pochyby o přesnosti a úplnosti údajů, které ve své účetní závěrce předložil.
(23)
Uvedený výrobce považuje též závěr šetření a uloženou individuální celní sazbu za nespravedlivé a nepřiměřené, protože společnost během řízení spolupracovala, a přesto jí byla vyměřena nejvyšší celní sazba stejně jako nespolupracujícím společnostem a společnosti, u které byl uplatněn článek 18 základního nařízení. V tomto ohledu se poznamenává, že společnosti byla vyměřena celní sazba, která je výsledkem obvyklé metodiky používané pro společnosti, kterým bylo přiznáno individuální zacházení.
(24)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se zacházení jako v tržním hospodářství, potvrzují se 18. až 32. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Individuální zjišťování
(25)
Jak je uvedeno v 37. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, skupina společností ve spojení, která nebyla zařazena do vzorku, požádala o individuální zjišťování v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení a podala žádost o zacházení jako v tržním hospodářství ve stanovené lhůtě.
(26)
Jak je uvedeno v 5. bodě odůvodnění, byla uskutečněna inspekce na místě v prostorách skupiny společností ve spojení a bylo zjištěno, že tyto společnosti nesplnily kritéria č. 1, 2 a 3 stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(27)
Pokud jde o kritérium č. 1, uvedené dvě společnosti ve spojení neposkytly dostatečné důkazy o příspěvku podílníků k základnímu kapitálu společností. Podílníci převzali společnosti, které byly původně založeny ze státních prostředků, ale sami nezaplatili žádné příspěvky. V rozporu s požadavky stanov se nekonaly také žádné schůze podílníků a nebyly poskytnuty žádné zápisy z těchto schůzí, což vyvolává pochyby o tom, že podílníci činili obchodní rozhodnutí bez zásahů státu. Se zřetelem na výše uvedené se usuzuje, že tyto společnosti nemohly prokázat, že se jejich obchodní rozhodnutí činí bez zásadních zásahů státu.
(28)
Pokud jde o kritérium č. 2, šetření ukázalo, že účetnictví uvedených dvou společností ve spojení nebylo prověřeno auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy, protože obsahovalo množství účetních nedostatků a chyb, například zaúčtované/zaplacené daně, opakující se chyby v evidenci splatných dividend a chybějící odpisy, které nebyly uvedeny ve zprávách auditora.
(29)
Pokud jde o kritérium č. 3, jedna společnost ve spojení nepředložila dohodu o právu užívat pozemky, v jejím účetnictví chybělo zaúčtování a nebyl předložen žádný doklad o zaplacení. Druhá společnost získala právo užívat pozemky od společnosti, se kterou je ve spojení, zdarma, což nebylo zaúčtováno, a tudíž odepsáno.
(30)
Se zřetelem na výše uvedené bylo navrhnuto, aby bylo zacházení jako v tržním hospodářství skupině společností, které žádaly o individuální zjišťování, zamítnuto.
(31)
Komise oficiálně sdělila skupině dotčených společností ve spojení v ČLR a žadatelům výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení zvláštní důvody. Po sdělení zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství nebyly obdrženy žádné připomínky.
3. Individuální zacházení
(32)
Předběžně bylo stanoveno, že jedna společnost ze skupiny vyvážejících výrobců v ČLR, která byla zařazena do vzorku a které bylo zamítnuto zacházení jako v tržním hospodářství, splnila všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení.
(33)
Kromě toho, jak je uvedeno v 35. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, vyvážející výrobce, kterému bylo zacházení jako v tržním hospodářství zamítnuto, splňoval podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení, aby mu bylo přiznáno individuální zacházení.
(34)
Výrobní odvětví Unie zpochybnilo rozhodnutí o přiznání individuálního zacházení společnosti, v jejímž případě bylo rozhodnutí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství zvráceno, přičemž tvrdilo, že neúplné účetnictví a nesrovnalosti zpochybňují všechny údaje, které společnost poskytla. Bylo však zjištěno, že nesrovnalosti nalezené v účetnictví neměly vliv na věrohodnost vývozních cen společnosti. Tvrzení výrobního odvětví Unie bylo proto zamítnuto.
(35)
Se zřetelem na výše uvedené se tudíž potvrzuje původní závěr, že dva ze tří vyvážejících výrobců, kteří byli zařazeni do vzorku, splňují všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení. Potvrzují se 33. až 36. bod odůvodnění prozatímního nařízení týkající se individuálního zacházení.
(36)
Kromě toho skupina dvou společností ve spojení, která požádala o individuální zjišťování, také požádala o individuální zacházení, pokud by šetření stanovilo, že nesplňují podmínky k přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Bylo zjištěno, že splňují podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení nutné k přiznání individuálního zacházení.
(37)
Výrobní odvětví Unie rozhodnutí o přiznání individuálního zacházení skupině dvou společností ve spojení také zpochybnilo, přičemž tvrdilo, že pokud byly údaje týkající se těchto společností shledány nedůvěryhodné pro posouzení s ohledem na přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, nemohou být tyto údaje považovány za dostatečné k přiznání individuálního zacházení. Tvrzení výrobního odvětví Unie bylo zamítnuto, protože nalezené nesrovnalosti, které se týkaly posouzení s ohledem na přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, neměly vliv na možnost uložení individuální celní sazby, a tudíž individuální zacházení mohlo být přiznáno.
4. Běžná hodnota
a) Výběr srovnatelné země
(38)
K výběru srovnatelné země nebyly obdrženy žádné připomínky. Proto se potvrzuje, že Kanada byla vhodnou a přiměřenou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení. Potvrzují se proto 39. až 45. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
b) Stanovení běžné hodnoty
(39)
Připomíná se, že bylo považováno za vhodnější určit běžnou hodnotu početně s ohledem na rozdíly v kvalitě obdobného výrobku vyráběného a prodávaného v Kanadě a dotčeného výrobku z ČLR. Běžná hodnota byla proto početně určena s použitím výrobních nákladů kanadského výrobce a přiměřené částky pro prodejní, správní a režijní náklady a pro zisk na domácím trhu.
(40)
Společnosti, kterým bylo přiznáno individuální zacházení, nesouhlasily s výpočtem určené běžné hodnoty a jedna z nich zvláště zpochybňovala, zde byla určena pro daný druh výrobku. Bylo potvrzeno, že běžná hodnota byla určena pro daný druh výrobku na základě údajů obdržených od jediného výrobce dotčeného výrobku ve srovnatelné zemi. Za účelem zachování důvěrnosti byla sdělena běžná hodnota ve formě cenových rozpětí.
(41)
Tři strany uvedly, že zveřejněná běžná hodnota neumožnila přiměřené pochopení skutečností a úvah, na jejichž základě bylo dumpingové rozpětí stanoveno. Všechny společnosti požádaly o více podrobností o tom, jak byla běžná hodnota určena, včetně výše různých přizpůsobení, kterým byla běžná hodnota podrobena za účelem zohlednění rozdílů v kvalitě. Bylo však usouzeno, že s ohledem na povinné zachování důvěrnosti údajů byly společnostem poskytnuty všechny informace, které mohly být sděleny.
(42)
Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto. Potvrzují se 46. až 49. bod odůvodnění prozatímního nařízení týkající se určení běžné hodnoty.
c) Vývozní ceny pro vyvážející výrobce, kterým bylo přiznáno individuální zacházení
(43)
Jedna ze společností, kterým bylo přiznáno individuální zacházení v prozatímní fázi, požádala o vysvětlení výpočtu nákladů na balení, protože soudila, že sdělené údaje o balení nevykazovaly soudržnou korelaci ani k objemu, ani k hodnotě transakcí. Protože tato společnost neuvedla ve své odpovědi na antidumpingový dotazník žádné náklady na balení, byly náklady na balení vypočítány na základě informací obdržených od zbývajících dvou vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.
(44)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se určení vývozní ceny, potvrzuje se 50. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(45)
Po poskytnutí konečných zjištění skupina společností ve spojení, které má být přiznáno individuální zacházení, tvrdila, že náklady na provize neměly být zohledněny při výpočtu různých úprav odečítaných od vývozní ceny. Námitka byla přijata, vývozní cena byla odpovídajícím způsobem upravena a v důsledku toho bylo revidováno dumpingové rozpětí této skupiny.
d) Srovnání
(46)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se srovnání běžné hodnoty a vývozních cen ze závodu, potvrzují se 51. a 52. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Dumpingová rozpětí
a) Pro spolupracující vyvážející výrobce, kterým bylo přiznáno individuální zacházení
(47)
Jeden z dovozců dotčeného výrobku v Unii uvítal uložení prozatímních opatření, protože mohou vrátit dovozní cenu na úroveň, která nepůsobí újmu. Usoudil však, že by rozdíl více než 10 % mezi různými uloženými cly mohl narušit trh. Požádal tudíž o revizi opatření, aby společnost, jíž bylo přiznáno individuální zacházení a na kterou se vztahuje individuální celní sazba, nemohla mít z tohoto rozdílu výhodu. Dovozce tvrdil, že riziko obcházení ze strany vyvážejícího výrobce s nižší individuální celní sazbou se zvýšilo. Nebyly však poskytnuty žádné doplňující informace nebo důkazy, které by podpořily toto tvrzení, a proto nebylo zohledněno.
(48)
Na základě toho konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Konečné dumpingové rozpětí
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
62,9 %
Grand Composite Co., Ltd a její společnost ve spojení Ningbo Grand Fiberglass Co., Ltd
48,4 %
Yuyao Feitian Fiberglass Co., Ltd
60,7 %
b) Pro všechny ostatní vyvážející výrobce
(49)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se dumpingových rozpětí, potvrzují se 53. až 57. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(50)
Na základě toho byla celostátní úroveň dumpingu s konečnou platností stanovena na 62,9 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením a potvrzuje se 58. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii
(51)
Je zřejmé, že výraz „výrobní odvětví Unie“ v 59. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se vztahuje na všechny výrobce v Unii. Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se výroby v Unii, potvrzuje se 60. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Spotřeba v Unii
(52)
Jak je vysvětleno v 9. bodě odůvodnění, kódy KN ex 7019 90 91, ex 7019 90 99 a ex 7019 40 00 by měly být odstraněny z popisu dotčeného výrobku. Vyloučení těchto kódů nezměnilo zjištění týkající se spotřeby v Unii, včetně dovozu, která byla založena na číselných údajích obsažených v podnětu, doplněných o ověřené číselné údaje, které dodaly spolupracující společnosti a Eurostat.
(53)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně spotřeby v Unii, potvrzují se 61. až 63. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Dovoz z dotčené země
(54)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se objemu, cen a podílu na trhu dumpingového dovozu z dotčené země, potvrzují se zjištění uvedená v 64. až 66. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(55)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se cenového podbízení, potvrzuje se metodika stanovení cenového podbízení popsaná v 67. a 68. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, včetně úpravy zohledňující kvalitu. Avšak po individuálním zjišťování, které bylo přiznáno po uložení prozatímních opatření jedné skupině vyvážejících výrobců v ČLR, bylo přehodnoceno srovnání cen podobných druhů výrobků. Toto přehodnocení potvrdilo, že cenové podbízení dumpingového dovozu z ČLR během období šetření činilo 30-35 % oproti cenám výrobního odvětví Unie.
4. Situace výrobního odvětví Unie
(56)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se situace výrobního odvětví Unie, potvrzují se 69. až 84. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Závěr o újmě
(57)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se závěru o újmě, potvrzují se 85. až 87. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
E. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Účinky dumpingového dovozu
(58)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se účinků dumpingového dovozu, potvrzují se 89. až 91. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Účinky dalších činitelů
(59)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se účinků dalších činitelů, potvrzují se 92. až 96. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Závěr o příčinné souvislosti
(60)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se příčinné souvislosti, potvrzují se 97. až 99. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(61)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se zájmu výrobního odvětví Unie, potvrzují se 101. až 103. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Zájem dovozců
(62)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se zájmu dovozců, byl vyvozen závěr, že uložení konečných opatření na dovoz dotčeného výrobku by nebylo proti zájmům dovozců.
3. Zájem uživatelů a spotřebitelů
(63)
Připomíná se, že v prozatímní fázi šetření žádný z uživatelů nebo spotřebitelských organizací nespolupracoval. Po vyhlášení prozatímního nařízení předložil jeden svaz uživatelů své připomínky. Připomínky se však vztahovaly jen k možnému negativnímu dopadu uložených opatření na kotouče ze skleněných vláken za předpokladu, že by nebyly vyloučeny z působnosti definice výrobku. Jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění, soudí se, že kotouče ze skleněných vláken by měly být z působnosti definice výrobku vyloučeny. Uložení konečných antidumpingových opatření proto nebude mít negativní dopad na uživatele kotoučů ze skleněných vláken.
(64)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se zájmu uživatelů a spotřebitelů, byl vyvozen závěr, že by uložení konečných opatření na dovoz dotčeného výrobku nebylo proti jejich zájmům.
4. Závěr o zájmu Unie
(65)
Na základě výše uvedených skutečností byl učiněn závěr, že neexistují žádné závažné důvody proti uložení konečného antidumpingového cla na dovoz otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z ČLR.
G. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(66)
Po poskytnutí prozatímních informací jeden čínský vyvážející výrobce tvrdil, že neobdržel dostatečně podrobné údaje o výpočtu rozpětí újmy, které se na něj vztahuje, protože údaje týkající se objemů, hodnot a cen výrobního odvětví Unie pro daný druh výrobku nebyly zveřejněny. Tato společnost tvrdila, že jelikož do vzorku byli zařazeni čtyři výrobci v Unii, uvedená informace nemohla být považována za důvěrnou. Je však třeba poznamenat, že některé druhy výrobků prodával během období šetření jen velmi malý počet výrobců v Unii. Bylo proto považováno za obezřetné nezveřejnit ceny, objemy a hodnoty těchto transakcí. K tomu, aby bylo stranám poskytnuto dostatečné objasnění výpočtové metodiky a výsledku výpočtu, není také považováno za nutné sdělovat podrobná čísla pro každý druh výrobku.
(67)
Stejný čínský vyvážející výrobce zpochybnil cílový zisk použitý při výpočtu rozpětí újmy, a zejména skutečnost, že se cílový zisk rovnal váženému průměru zisku výrobního odvětví Unie během období šetření. Dále zpochybnil použití údajů od výrobců v Unii zařazených do vzorku při stanovení cílového zisku místo údajů o výrobním odvětví Unie jako celku. Nakonec zpochybnil úroveň použitého cílového zisku vzhledem k cílovému zisku, který byl použit během jiného nedávného šetření týkajícího se úzce příbuzného výrobního sektoru.
(68)
Jak je vysvětleno ve 112. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, cílový zisk odráží průměrný zisk, kterého dosáhlo výrobní odvětví Unie v letech 2006-2007, zatímco vážený průměr zisk během období šetření byl vypočten na základě údajů, které poskytly čtyři společnosti zařazené do vzorku. Kromě toho, jak je vysvětleno v 79. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tento zisk nezohlednil mimořádné výdaje na restrukturalizaci, které byly uvedeny některými výrobci zařazenými do vzorku. Je proto pouhá náhoda, že tato dvě čísla týkající se zisku jsou shodná.
(69)
Pokud jde o otázku, které údaje je třeba použít k výpočtu cílového zisku, je třeba poznamenat, že při použití vzorku je úroveň zisku jedním z mikroindikátorů analýzy újmy. Proto je číselná hodnota, která byla stanovena pro vzorek, považována za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie jako celek. Během šetření, kde se používá výběr vzorku, je cílový zisk použitý při výpočtu rozpětí újmy vždy založen na údajích, které poskytly společnosti zařazené do vzorku.
(70)
Na závěr je třeba zdůraznit, že pokud jde o odkaz na cílový zisk použitý během jiného antidumpingového šetření, zjištění a závěry z každého šetření jsou založeny na údajích, které poskytly spolupracující společnosti z každého šetření, pro specifický popis výrobku a specifické období. Není tudíž možné stanovit přímou souvislost mezi zjištěními těchto dvou oddělených šetření a dvěma odlišnými obdobími šetření.
(71)
Pokud jde o úroveň pro odstranění újmy, bylo v důsledku opravy administrativní chyby ve výpočtu prozatímního rozpětí újmy týkajícího se jednoho vyvážejícího výrobce toto rozpětí následně upraveno směrem nahoru. Tato skutečnost však nemá dopad na úroveň antidumpingového cla této společnosti, protože clo je stanoveno na základě dumpingového rozpětí.
(72)
Dále je třeba poznamenat, že v důsledku přiznání individuálního zacházení další skupině čínských vyvážejících výrobců, jak bylo vysvětleno v 32. bodě odůvodnění, pro ně bylo vypočteno individuální rozpětí újmy.
(73)
Jako důsledek revizí uvedených v 71. bodě odůvodnění byly rovněž revidovány vážené průměrné rozpětí újmy pro spolupracující vyvážející výrobce nezařazené do vzorku a zbytkové rozpětí újmy pro nespolupracující výrobce.
(74)
Na základě toho konečná rozpětí újmy vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Konečné rozpětí újmy
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
69,1 %
Grand Composite Co., Ltd a její společnost ve spojení Ningbo Grand Fiberglass Co., Ltd
77,4 %
Yuayo Feitian Fiberglass Co., Ltd
87,6 %
Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku
72,1 %
Zbytkové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce a Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd
87,6 %
2. Konečná opatření
(75)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se usuzuje, že je třeba v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení uložit konečná antidumpingová opatření ohledně dovozu dotčeného výrobku, a to na úrovni, která odpovídá nižší z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V souladu s tímto pravidlem je třeba stanovit všechny celní sazby na úrovni zjištěných dumpingových rozpětí.
(76)
Navrhované sazby antidumpingového cla jsou následující:
Společnost
Rozpětí pro odstranění újmy
Dumpingové rozpětí
Sazba antidumpingového cla
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
69,1 %
62,9 %
62,9 %
Grand Composite Co., Ltd a její společnost ve spojení Ningbo Grand Fiberglass Co., Ltd
77,4 %
48,4 %
48,4 %
Yuayo Feitian Fiberglass Co., Ltd
87,6 %
60,7 %
60,7 %
Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku
72,1 %
57,7 %
57,7 %
Zbytkové procento pro nespolupracující vyvážející výrobce a Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd
87,6 %
62,9 %
62,9 %
(77)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí stav těchto společností zjištěný v průběhu šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(78)
S veškerými žádostmi o použití antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vzniku nového výrobního nebo prodejního subjektu) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak informace o jakékoli změně činností společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, které jsou spojeny například se změnou názvu nebo se změnou výrobního či prodejního subjektu. Nařízení bude v případě potřeby odpovídajícím způsobem změněno aktualizací seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(79)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit uložení konečných antidumpingových cel. Stranám byla poskytnuta lhůta, ve které mohly k poskytnutí konečných informací zaujmout stanovisko. Vyjádření stran byla řádně přezkoumána a zjištění byla v případě potřeby odpovídajícím způsobem upravena.
(80)
Skupina dvou společností ve spojení, které požádaly o individuální zjišťování a bylo jim přiznáno individuální zacházení, vyjádřila svůj záměr nabídnout závazek. Skupina však neposlala žádnou nabídku závazku ve stanovené lhůtě uvedené v čl. 8 odst. 2 základního nařízení, a proto na to nemohl být brán zřetel.
(81)
Aby bylo zajištěno rovné zacházení pro případné nové vývozce a spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze tohoto nařízení, mělo by být stanoveno, že se vážené průměrné clo uložené spolupracujícím společnostem použije pro případné nové vývozce, kteří by jinak měli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení, jelikož uvedený článek se nepoužije, pokud byl použit výběr vzorku.
3. Konečný výběr prozatímních cel
(82)
Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a vzhledem k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu uložených konečných cel. Jelikož jsou kotouče ze skleněných vláken nyní vyloučeny z působnosti definice výrobku (viz 15. bod odůvodnění), částky prozatímně zajištěné z dovozu kotoučů ze skleněných vláken by měly být uvolněny. Pokud jsou konečná cla nižší než cla prozatímní, uvolní se částky, které byly prozatímně zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingových cel,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz otevřených síťovin vyrobených ze skleněných vláken o velikosti buňky větší než 1,8 mm na délku i na šířku a o plošné hmotnosti větší než 35 g/m2, kromě kotoučů ze skleněných vláken, v současnosti kódů KN ex 7019 51 00 a ex 7019 59 00 (kódy TARIC 7019510010 a 7019590010), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (%)
Doplňkový kód TARIC
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
62,9
B006
Grand Composite Co., Ltd a její společnost ve spojení Ningbo Grand Fiberglass Co., Ltd
48,4
B007
Yuyao Feitian Fiberglass Co., Ltd
60,7
B122
Společnosti uvedené v příloze I
57,7
B008
Všechny ostatní společnosti
62,9
B999
3. Uplatnění celních sazeb stanovených pro jednotlivé společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která musí splňovat požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. V případě nepředložení takové faktury se použije celní sazba použitelná na všechny ostatní společnosti.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 138/2011 z dovozu kotoučů ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky se na žádost uvolní.
2. Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 138/2011 z dovozu některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky se vybírají s konečnou platností, pokud jde o výrobky v současnosti kódů KN ex 7019 51 00 a ex 7019 59 00. Zajištěné částky, které převyšují konečné sazby antidumpingového cla, se uvolňují, včetně částek, které byly případně zajištěny v případě výrobků v současnosti kódů KN ex 7019 40 00, ex 7019 90 91 a ex 7019 90 99.
Článek 3
Pokud případný nový vyvážející výrobce v Čínské lidové republice poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
-
nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1 během období šetření (od 1. dubna 2009 do 30. března 2010),
-
není ve spojení s žádným z vývozců nebo výrobců v Čínské lidové republice, na něž se vztahují opatření uložená tímto nařízením,
-
skutečně vyvezl do Unie dotčený výrobek po skončení období šetření, na kterém jsou založena příslušná opatření, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství do Unie,
může Rada na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem změnit prostou většinou čl. 1 odst. 2 přidáním nového vyvážejícího výrobce ke spolupracujícím společnostem, které nebyly zařazeny do vzorku, a na něž se tedy vztahuje vážená průměrná sazba cla ve výši 57,7 %.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. srpna 2011.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 791/2011
(2011. gada 3. augusts),
ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Pagaidu pasākumi
(1)
Komisija ar Regulu (ES) Nr. 138/2011 (2) (“pagaidu regula”) noteica pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam.
(2)
Procedūra tika sākta pēc tam, kad Saint-Gobain Vertex s.r.o., Tolnatext Fonalfeldolgozó és Müszakiszövetgyártó, A/S “Valmieras stikla šķiedra” un Vitrulan Technical Textiles GmbH (“sūdzības iesniedzēji”), kuri ražo nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 25 %, no kopējās konkrētu stikla šķiedras sieta audumu produkcijas Savienībā, 2010. gada 6. aprīlī iesniedza sūdzību.
(3)
Atbilstīgi pagaidu regulas 13. apsvērumam dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. aprīļa līdz 2010. gada 31. martam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanas būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2006. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).
2. Turpmākā procedūra
(4)
Pēc tam, kad tika izpausti būtiskie fakti un apsvērumi, kuri bija pamatā noteiktajiem antidempinga pagaidu pasākumiem (“informācijas pagaidu izpaušana”), vairākas ieinteresētās personas, iesniedzot rakstiskus dokumentus, izteica viedokli par pagaidu konstatējumiem. Personām, kas to lūdza, bija iespēja tikt uzklausītām.
(5)
Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu galīgajiem konstatējumiem. Papildus pagaidu regulas 11. apsvērumā minētajām pārbaudēm pārbaudes apmeklējumus veica šādu uzņēmumu telpās:
ražotājs eksportētājs, kurš pieprasīja atsevišķu pārbaudi:
-
Yuyao Feitian Fiberglass Co. Ltd,
un ar to saistītais tirgotājs:
-
Yuyao Winter International Trade Co. Ltd,
nesaistīts importētājs Savienībā:
-
Vimaplás - Tecidos Técnicos Lda., Portugāle.
(6)
Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem plānoja ieteikt galīga antidempinga maksājuma noteikšanu par konkrētu ĶTR izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importu un tādu summu galīgo iekasēšanu, kuras tika nodrošinātas ar pagaidu maksājumu (“galīgā informācijas izpaušana”). Visām personām tika noteikts termiņš, kurā tās pēc galīgās informācijas izpaušanas varēja izteikt iebildumus.
(7)
Mutiskās un rakstveida piezīmes, ko bija iesniegušas ieinteresētās personas, tika izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā.
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
1. Attiecīgais ražojums
(8)
Kā izklāstīts pagaidu regulas 14. apsvērumā, attiecīgais ražojums ir stikla šķiedras sieta audumi, kam gan garumā, gan platumā sieta acs izmērs ir lielāks par 1,8 mm un kas sver vairāk nekā 35 g/m2; šo audumu izcelsme ir ĶTR (“attiecīgais ražojums”), un tos patlaban klasificē ar KN kodiem ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 un ex 7019 90 99.
(9)
Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas sīkāka analīze liecināja, ka attiecīgo ražojumu nevar klasificēt ar 8. apsvērumā minētajiem trim no pieciem KN kodiem. Tāpēc KN kodi ex 7019 90 91, ex 7019 90 99 un ex 7019 40 00 būtu jāsvītro no attiecīgā ražojuma apraksta.
(10)
Jāatgādina arī, ka, kā izklāstīts pagaidu regulas 16. apsvērumā, viens Ķīnas ražotājs eksportētājs pieprasīja paskaidrot, vai stikla šķiedras diski ir iekļauti ražojuma definīcijā. Savienības ražošanas nozare uzskatīja, ka stikla šķiedras diski ir pakārtots ražojums, kura īpašības atšķiras no attiecīgā ražojuma īpašībām. Tomēr nolēma savākt papildu informāciju no ieinteresētajām personām, pirms par šo jautājumu izdarīt galīgu secinājumu.
(11)
Pēc informācijas pagaidu izpaušanas Savienības ražošanas nozare un Eiropas Abrazīvu ražotāju federācija (“FEPA”), kas pārstāvēja stikla šķiedras disku lietotājus, iesniedza pierādījumus, ka ražošanas procesā ir virkne pasākumu, kuri jāveic, lai pārveidotu stikla šķiedras sieta audumu stikla šķiedras diskos. Arī diska fizikālais veids atšķiras no attiecīgā ražojuma, kuru parasti piegādā ruļļos (šauros vai platos), un tas parasti paredzēts atšķirīgam galalietojumam (slīpripu pastiprināšanai). Šos argumentus atbalstīja Ķīnas ražotājs eksportētājs.
(12)
Vēl jāatgādina, ka stikla šķiedras diskus neražoja vai nepārdeva neviens no atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem ĶTR vai Savienības ražotājiem.
(13)
Viens Savienības stikla šķiedras disku ražotājs, kurš pieteicās pēc pagaidu pasākumu noteikšanas, apgalvoja, ka stikla šķiedras diski neesot izslēdzami no ražojuma jomas. Tas apgalvoja, ka stikla šķiedras diski nav pakārtots ražojums un ka tajā posmā, kad sieta auduma ruļļiem tiek uzlikts pārklājums, skaidri būtu jānošķir attiecīgais ražojums no pakārtotā ražojuma. Saskaņā ar uzņēmuma viedokli būvniecībā izmantotais sieta auduma ruļļu pārklājums atšķiras no sieta auduma ruļļu pārklājuma, kuru vēlāk izmanto, lai izgatavotu stikla šķiedras diskus. Šajā gadījumā ruļļus pārklāj ar fenola sveķiem. Citiem vārdiem sakot, to sieta auduma ruļļu ķīmiskās īpašības, kuri paredzēti stikla šķiedras disku izgatavošanai, esot identiskas ar stikla šķiedras disku īpašībām. Saskaņā ar uzņēmuma viedokli šos sieta audumu ruļļu veidus nevar izmantot pastiprināšanai būvniecībā, proti, attiecīgā ražojuma galvenajā lietošanas veidā. Tāpēc uzņēmums argumentēja, ka, izslēdzot stikla šķiedras diskus no ražojuma jomas, būtu jāizslēdz arī ar fenola sveķiem pārklātie sieta auduma ruļļi.
(14)
Kā izklāstīts 13. apsvērumā, uzņēmums pieteicās tikai pēc tam, kad tika noteikti pagaidu pasākumi, tāpēc tas neiesniedza pārbaudāmus datus, kas pamatotu tā apgalvojumus. Izmeklēšanā nenoskaidroja datus par atšķirīgajiem izmantotajiem pārklājumiem, tāpēc uzņēmuma apgalvojumu nevarēja novērtēt, ņemot vērā izmeklēšanā iegūtus datus. Turklāt neatkarīgi no pārklājuma dažādu veidu sieta auduma ruļļiem ir vienādas fizikālās pamatīpašības, tāpēc ar fenola sveķiem pārklāti sieta auduma ruļļi nebūtu izslēdzami. Tāpēc šis iebildums tika noraidīts.
(15)
Pamatojoties uz izmeklēšanā iegūtajiem datiem un 10. apsvērumā minētā ražotāja eksportētāja iesniegtajiem pierādījumiem, Savienības ražošanas nozares un FEPA piezīmēm pēc informācijas pagaidu izpaušanas, ar šo tiek pieņemta prasība izslēgt stikla šķiedras diskus no ražojuma jomas. Tāpēc tiek secināts, ka stikla šķiedras diskiem kā pakārtotam ražojumam nav tās pašas fizikālās īpašības un tos lieto atšķirīgi salīdzinājumā ar sieta audumu, tāpēc tie būtu jāizslēdz no attiecīgā ražojuma definīcijas, kā noteikts pagaidu regulā. Tādējādi stikla šķiedras diski tiek galīgi izslēgti no procedūras.
2. Līdzīgais ražojums
(16)
Tā kā nav saņemtas citas piezīmes par līdzīgo ražojumu, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 17. apsvērums.
C. DEMPINGS
1. Tirgus ekonomikas režīms (TER)
(17)
Kā izklāstīts pagaidu regulas 18. līdz 32. apsvērumā, sākotnēji ierosināja piešķirt TER diviem uzņēmumiem, bet vēlāk procedūras gaitā tika nolemts atsaukt šo priekšlikumu, jo tika veikta izmeklēšana attiecībā uz iebildēm, kuras tika saņemtas par attiecīgo uzņēmumu TER statusu un kuras atzina par pareizām.
(18)
Viens ražotājs eksportētājs, kuram piemēroja pamatregulas 18. pantu, atkārtoja iesniegtos argumentus, kad to informēja par to, ka Komisija plāno noraidīt TER. Tas atkal argumentēja, ka Komisijai ir iesniegta novecojusi statūtu un kopuzņēmuma līguma redakcija, kas nekad neesot stājusies spēkā, tāpēc tā neietekmējot uzņēmuma TER novērtējuma konstatējumus.
(19)
Kā izklāstīts pagaidu regulas 28. apsvērumā, šie argumenti nevarēja novērst šaubas par sākotnējo dokumentu un informācijas autentiskumu, ko ražotājs eksportētājs sniedza TER pieprasījumā.
(20)
Ņemot vērā argumentu, ka pamatregulas 18. panta 1. punkta piemērošana ir neatbilstīga šim gadījumam, Komisija piemēro šā panta noteikumus katram gadījumam atsevišķi. Šajā procedūrā tika uzskatīts, ka šā panta izmantošana ir atbilstīga, kā norādīts pagaidu regulas 26., 27. un 31. apsvērumā, jo viltotu dokumentu iesniegšana liek apšaubīt visus uzņēmuma iesniegtos dokumentus.
(21)
Otrais ražotājs eksportētājs, kuram nepiešķīra TER, taču tā vietā piešķīra atsevišķo režīmu (AR), apstrīdēja pamatojumu, ko Komisija izmantoja, pieņemot lēmumu. Uzņēmums uzskatīja, ka nav bijuši jauni neapstrīdami pierādījumi, kas atspēkotu sākotnējos konstatējumus, lai attaisnotu sākotnējā lēmuma atcelšanu par TER piešķiršanu. Tas argumentēja, ka finanšu pārskatos konstatētajām neprecizitātēm un nepilnīgumam, par ko revidents nebija informējis, neesot būtiskas ietekmes uz šo pārskatu ticamību.
(22)
Kā izklāstīts pagaidu regulas 30. apsvērumā, šie argumenti nevarēja novērst šaubas par finanšu pārskatos iekļauto datu precizitāti un pilnīgumu.
(23)
Turklāt tas uzskatīja, ka izmeklēšanas rezultāti un individuālā maksājuma likme esot negodīga un neatbilstīga, jo uzņēmums esot sadarbojies izmeklēšanā, tomēr tam noteikta augstākā maksājuma likme, kas piemērota uzņēmumiem, kuri nesadarbojās, un uzņēmumam, uz kuru attiecas pamatregulas 18. pants. Šajā sakarā jāatgādina, ka uz uzņēmumu attiecas maksājums, kas noteikts pēc parastās metodoloģijas, ko piemēro uzņēmumiem, kuriem piešķirts AR.
(24)
Tā kā nav saņemtas citas piezīmes par TER, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 18. līdz 32. apsvērums.
2. Atsevišķa pārbaude (AP)
(25)
Kā izklāstīts pagaidu regulas 37. apsvērumā, tādu saistīto uzņēmumu grupa, kuri nebija iekļauti izlasē, pieprasīja atsevišķu pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu un paredzētajā termiņa iesniedza aizpildītu TER pieteikuma veidlapu.
(26)
Kā minēts 5. apsvērumā, saistīto uzņēmumu grupas telpās veica pārbaudes apmeklējumu un konstatēja, ka uzņēmumi nav izpildījuši pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta 1., 2. un 3. kritēriju.
(27)
Attiecībā uz pirmo kritēriju abi saistītie uzņēmumi nebija iesnieguši pietiekamus pierādījumus par akcionāru iemaksām uzņēmuma kapitālā. Akcionāri, neko nemaksājot, pārņēma uzņēmumus, kuri sākotnēji tika izveidoti par valsts līdzekļiem. Turklāt pretēji statūtiem netika organizētas akcionāru sanāksmes un netika iesniegti šo sapulču protokoli, radot šaubas, vai akcionāri pieņēma uzņēmējdarbības lēmumus, valstij neiejaucoties. Ņemot vērā iepriekš minēto, uzņēmumi nevarēja pierādīt, ka to uzņēmējdarbības lēmumi tika pieņemti bez ievērojamas valsts iejaukšanās.
(28)
Attiecībā uz otro kritēriju izmeklēšana liecināja, ka abu saistīto uzņēmumu grāmatvedības revīzija netika veikta atbilstīgi starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, jo grāmatvedībā konstatēja virkni trūkumu un kļūdu, piemēram, iegrāmatotie/samaksātie nodokļi, pastāvīgas kļūdas dividenžu izmaksu kontā un trūkstoši norakstījumi, kas nebija minēti revīzijas ziņojumos.
(29)
Attiecībā uz trešo kritēriju viens saistītais uzņēmums neiesniedza zemes izmantošanas tiesību līgumu, kontos nebija iegrāmatojuma un netika sniegts maksājuma apliecinājums. Otrais uzņēmums bez maksas ieguva zemes izmantošanas tiesības no saistītā uzņēmuma; tās netika iegrāmatotas, tāpēc netika veikti norakstījumi.
(30)
Ņemot vērā iepriekš minēto, ierosināja noraidīt tās uzņēmumu grupas TER, kura pieprasīja atsevišķo pārbaudi.
(31)
Komisija attiecīgo uzņēmumu grupai ĶTR un sūdzības iesniedzējiem oficiāli darīja zināmus konstatējumu rezultātus saistībā ar TER. Tiem tika dota arī iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu, ja būtu īpaši iemesli tikt uzklausītiem. Pēc konstatējumu izpaušanas saistībā ar TER piezīmes netika saņemtas.
3. Atsevišķais režīms (AR)
(32)
Provizoriski tika konstatēts, ka viena no izlasē iekļautajām ĶTR uzņēmumu ražotāju eksportētāju grupām, kam netika piešķirts TER, atbilst visām AR piešķiršanas prasībām.
(33)
Turklāt, kā izklāstīts pagaidu regulas 35. apsvērumā, ražotājs eksportētājs, kuram netika piešķirts TER, tā vietā izpildīja pamatregulas 9. panta 5. punkta nosacījumus, lai saņemtu AR.
(34)
Savienības ražošanas nozare apšaubīja lēmumu piešķirt AR uzņēmumam, kuram pārskatīja lēmumu piešķirt TER, apgalvojot, ka nepilnīgā grāmatvedība un neatbilstības liek apšaubīt visus uzņēmuma datus. Tomēr tika konstatēts, ka grāmatvedībā atrastie pārkāpumi neietekmē uzņēmuma eksporta cenu ticamību. Tādēļ Savienības ražošanas nozares apgalvojumu noraidīja.
(35)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tādēļ tiek apstiprināts sākotnējais secinājums, ka divi no trijiem izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem atbilst visiem AR piešķiršanas kritērijiem. Ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 33. līdz 36. apsvērums attiecībā uz AR.
(36)
Turklāt abu saistīto uzņēmumu grupa, kura pieprasīja atsevišķu pārbaudi, pieprasīja arī AR, ja izmeklēšanā noskaidrotu, ka tā neizpilda TER prasības. Konstatēja, ka tā izpilda 9. panta 5. punkta nosacījumus, lai saņemtu AR.
(37)
Savienības ražošanas nozare apšaubīja arī lēmumu piešķirt AR abu saistīto uzņēmumu grupai, norādot, ka uzņēmumu datus, par kuriem pierādīja, ka tie nav ticami, lai novērtētu TER, nevar uzskatīt par pietiekamiem, lai piešķirtu AR. Savienības ražošanas nozares apgalvojumu noraidīja, jo konstatēja, ka noteiktie pārkāpumi attiecībā uz TER novērtējumu neietekmē tiesības uz individuālu maksājuma likmi, tāpēc AR varēja piešķirt.
4. Normālā vērtība
a) Analogās valsts izvēle
(38)
Nav saņemtas piezīmes par analogās valsts izvēli. Tādēļ tiek apstiprināts, ka Kanāda ir piemērota un pamatota analogā valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu. Ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 39. līdz 45. apsvērums.
b) Normālās vērtības noteikšana
(39)
Jāatgādina, ka tika uzskatīts par lietderīgāku aprēķināt salikto vērtību, lai ņemtu vērā kvalitātes atšķirības starp Kanādā ražoto un pārdoto līdzīgo ražojumu un attiecīgo ražojumu no ĶTR. Tāpēc normālā vērtība tika aprēķināta, izmantojot Kanādas ražotāja ražošanas izmaksas un pieskaitot samērīgas pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (“PVA izmaksas”) un peļņu iekšzemes tirgū.
(40)
Uzņēmumi, kuriem piešķīra AR, apstrīdēja saliktās normālās vērtības (NV) aprēķinu, un viens no tiem īpaši gribēja noskaidrot, vai tā tika aprēķināta katram ražojuma veidam. Tika apstiprināts, ka NV aprēķināja katram ražojuma veidam, pamatojoties uz datiem, ko ieguva no attiecīgā ražojuma vienīgā ražotāja analogajā valstī. Ievērojot konfidencialitāti, NV izpauda cenu diapazona veidā.
(41)
Trīs personas apgalvoja, ka izpaustā NV nedeva pienācīgu iespēju saprast faktus un apsvērumus, pamatojoties uz kuriem noteica dempinga starpību. Visi uzņēmumi pieprasīja sīkāku informāciju par NV aprēķinu, tostarp par NV dažādo korekciju apmēru, lai ņemtu vērā kvalitātes atšķirības. Tomēr, ņemot vērā pienākumu ievērot datu konfidencialitāti, uzskatīja, ka uzņēmumiem sniegta visa izpaužamā informācija.
(42)
Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. Ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 46. līdz 49. apsvērums attiecībā uz normālās vērtības noteikšanu.
c) Eksporta cenas ražotājiem eksportētājiem, kam piešķirts AR
(43)
Viens uzņēmums, kuram AR bija piešķirts pagaidu posmā, pieprasīja paskaidrot, kā aprēķinātas iepakošanas izmaksas, jo tas uzskatīja, ka izpaustie dati par iepakojumu neliecina par saskanīgu korelāciju ar darījumu apjomu vai vērtību. Šis uzņēmums nebija norādījis iepakošanas izmaksas savā antidempinga anketā, tāpēc iepakošanas izmaksas aprēķināja, pamatojoties uz informāciju, ko ieguva no abiem pārējiem izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem.
(44)
Tā kā nav saņemtas citas piezīmes par eksporta cenas noteikšanu, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 50. apsvērums.
(45)
Pēc galīgo konstatējumu izpaušanas to saistīto uzņēmumu grupa, kuriem jāpiešķir AR, apgalvoja, ka, aprēķinot dažādās korekcijas, ko atņem no eksporta cenas, nav jāņem vērā komisijas maksas. Apgalvojums tika pieņemts, un attiecīgi koriģēja eksporta cenu, savukārt grupas dempinga starpību pārskatīja.
d) Salīdzinājums
(46)
Tā kā nav saņemtas piezīmes par normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, pamatojoties uz ražotāja cenām, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 51. un 52. apsvērums.
5. Dempinga starpības
a) Ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās un kuriem piešķirts AR
(47)
Viens attiecīgā ražojuma importētājs Savienībā atbalstīja pagaidu pasākumu noteikšanu, jo tie atjaunošot importa cenu tādā līmenī, kas nerada kaitējumu. Tomēr tas uzskatīja, ka atšķirība vairāk nekā 10 % apmērā starp dažādajiem noteiktajiem maksājumiem varētu izkropļot tirgus situāciju. Līdz ar to tas pieprasīja, lai pasākumi tiktu pārskatīti tā, lai uzņēmums, kuram bija piešķirts AR un noteikta mazāka individuālā maksājuma likme, nevarētu gūt labumu no tās. Importētājs apgalvoja, ka ir palielinājies risks, ka ražotājs eksportētājs ar mazāko individuālo maksājuma likmi apies pasākumus. Tomēr netika sniegta papildu informācija vai pierādījumi, kas pamatotu šo apgalvojumu, tāpēc to noraidīja.
(48)
Tādējādi galīgā dempinga starpība, ko izsaka kā procentuālo daļu no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļa nomaksas, ir šāda:
Uzņēmums
Galīgā dempinga starpība
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
62,9 %
Grand Composite Co., Ltd un saistītais uzņēmums Ningbo Grand Fiberglass Co., Ltd
48,4 %
Yuyao Feitian Fiberglass Co., Ltd
60,7 %
b) Visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem
(49)
Tā kā nav saņemtas piezīmes par dempinga starpībām, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 53. līdz 57. apsvērums.
(50)
Tādējādi valsts mēroga dempinga starpību nosaka 62,9 % apmērā no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļa nomaksas un ar šo apstiprina pagaidu regulas 58. apsvērumu.
D. KAITĒJUMS
1. Ražošanas apjoms Savienībā
(51)
Tika paskaidrots, ka pagaidu regulas 59. apsvērumā iekļautais termins “Savienības ražošanas nozare” attiecas uz visiem Savienības ražotājiem. Tā kā nav saņemtas piezīmes par Savienības produkciju, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 60. apsvērums.
2. Patēriņš Savienībā
(52)
Kā paskaidrots 9. apsvērumā, KN kodi ex 7019 90 91, ex 7019 90 99 un ex 7019 40 00 būtu jāsvītro no attiecīgā ražojuma apraksta. Šo kodu izslēgšana nemaina konstatējumus par Savienības patēriņu, tostarp importu, kas pamatojas uz sūdzībā iekļautajiem datiem, kurus papildina pārbaudīta informācija, kas iegūta no uzņēmumiem, kuri sadarbojās, un Eurostat datiem.
(53)
Tā kā nav saņemtas piezīmes par Savienības patēriņu, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 61. līdz 63. apsvērums.
3. Imports no attiecīgās valsts
(54)
Tā kā nav saņemtas piezīmes par importa no attiecīgās valsts par dempinga cenām apjomu, cenu un tirgus daļu, ar šo tiek apstiprināti konstatējumi, kas izklāstīti pagaidu regulas 64. līdz 66. apsvērumā.
(55)
Tā kā nav saņemtas piezīmes par cenu samazinājumu, ar šo tiek apstiprināta pagaidu regulas 67. un 68. apsvērumā aprakstītā cenu samazinājuma noteikšanas metodika, tostarp kvalitātes korekcija. Tomēr pēc atsevišķās pārbaudes veikšanas, kas sekoja pagaidu pasākumu noteikšanai vienai ražotāju eksportētāju grupai ĶTR, tika pārvērtēts cenu salīdzinājums ar līdzīgiem ražojuma veidiem. Pārvērtēšana apstiprināja, ka ĶTR imports tiek veikts par dempinga cenām, kas IP laikā bija par 30-35 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas.
4. Stāvoklis Savienības ražošanas nozarē
(56)
Tā kā nav saņemtas piezīmes par Savienības ražošanas nozares stāvokli, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 69. līdz 84. apsvērums.
5. Secinājums par kaitējumu
(57)
Tā kā nav saņemtas piezīmes attiecībā uz secinājumu par kaitējumu, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 85. līdz 87. apsvērums.
E. CĒLOŅSAKARĪBA
1. Importa par dempinga cenām ietekme
(58)
Tā kā nav saņemtas piezīmes attiecībā uz importa par dempinga cenām ietekmi, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 89. līdz 91. apsvērums.
2. Citu faktoru ietekme
(59)
Tā kā nav saņemtas citas piezīmes par citu faktoru ietekmi, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 92. līdz 96. apsvērums.
3. Secinājums par cēloņsakarību
(60)
Tā kā nav saņemtas piezīmes attiecībā uz secinājumu par cēloņsakarību, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 97. līdz 99. apsvērums.
F. SAVIENĪBAS INTERESES
1. Savienības ražošanas nozares intereses
(61)
Tā kā nav saņemtas piezīmes par Savienības ražošanas nozares interesēm, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 101. līdz 103. apsvērums.
2. Importētāju intereses
(62)
Tā kā nav saņemtas piezīmes par importētāju interesēm, tika secināts, ka galīgo pasākumu noteikšana attiecīgā ražojuma importam nebūtu pretrunā importētāju interesēm.
3. Lietotāju un patērētāju intereses
(63)
Jāatgādina, ka izmeklēšanas pagaidu posmā lietotāju vai patērētāju organizācijas neiesaistījās sadarbībā. Pēc pagaidu regulas publicēšanas viena lietotāju asociācija iesniedza piezīmes. Tomēr piezīmēs bija skarta tikai pasākumu noteikšanas potenciālā negatīvā ietekme uz stikla šķiedras diskiem, ja tos neizslēgtu no ražojuma jomas. Kā aprakstīts 15. apsvērumā, uzskata, ka stikla šķiedras diski būtu jāizslēdz no ražojuma jomas. Tāpēc galīgo antidempinga pasākumu noteikšanai nebūs negatīvas ietekmes uz stikla šķiedras disku lietotājiem.
(64)
Tā kā nav saņemtas piezīmes par lietotāju un patērētāju interesēm, tika secināts, ka galīgo pasākumu noteikšana attiecīgā ražojuma importam nebūtu pretrunā lietotāju un patērētāju interesēm.
4. Secinājums par Savienības interesēm
(65)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika secināts, ka nav pārliecinošu iemeslu, kas liktu atteikties no galīgo antidempinga maksājumu noteikšanas ĶTR izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam.
G. GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
1. Kaitējuma novēršanas līmenis
(66)
Pēc informācijas pagaidu izpaušanas viens Ķīnas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka tam netika sniegti pietiekami detalizēti dati par kaitējuma apmēra aprēķinu, jo netika izpausti dati par Savienības ražošanas nozares apjomiem, vērtībām un cenām katrā ražojuma veidā. Uzņēmums argumentēja, ka šo informāciju nevar uzskatīt par konfidenciālu, jo izlasē bija iekļauti četri Savienības ražotāji. Tomēr jāatgādina, ka dažus ražojuma veidus IP pārdeva ļoti maz Savienības ražotāju. Tāpēc piesardzības apsvērumu dēļ uzskatīja par labāku neizpaust šādu darījumu cenas, apjomus un vērtības. Turklāt neuzskatīja, ka būtu nepieciešams atklāt sīku informāciju par katru ražojuma veidu, lai nodrošinātu personām pietiekamu izpratni par aprēķina metodoloģiju un aprēķina rezultātu.
(67)
Tas pats Ķīnas ražotājs eksportētājs apšaubīja mērķa peļņu, ko izmantoja kaitējuma apmēra aprēķinā, īpaši to, ka mērķa peļņa bija identiska Savienības ražošanas nozares vidējai svērtajai peļņai IP. Tas apšaubīja arī no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem iegūto datu izmantošanu, nosakot mērķa peļņu, pretstatā datiem par Savienības ražošanas nozari kopumā. Visbeidzot, tas apšaubīja izmantoto mērķa peļņas rādītāju salīdzinājumā ar rādītāju, ko izmantoja nesenā izmeklēšanā par cieši saistītu ražojumu nozari.
(68)
Kā paskaidrots pagaidu regulas 112. apsvērumā, mērķa peļņa atspoguļo vidējo peļņu, ko Savienības ražošanas nozare guva 2006.-2007. gadā, savukārt vidējā svērtā peļņa IP tika aprēķināta, pamatojoties uz četru izlasē iekļauto uzņēmumu datiem. Turklāt, kā paskaidrots pagaidu regulas 79. apsvērumā, šajā peļņā nav ņemtas vērā ārkārtas pārstrukturēšanas izmaksas, par kurām informēja daži izlasē iekļautie ražotāji. Tāpēc tā ir absolūta nejaušība, ka abi šie peļņas rādītāji ir identiski.
(69)
Attiecībā uz jautājumu, kurus datus izmantot, nosakot mērķa peļņu, būtu jāatgādina, ka peļņas līmenis ir viens no maziem kaitējuma analīzes rādītājiem, izmantojot izlasi. Līdz ar to izlasei noteiktais rādītājs uzskatāms par reprezentatīvu visai Savienības ražošanas nozarei. Izmeklēšanā, kurā izmanto izlasi, kaitējuma apmēra aprēķinā izmantotā mērķa peļņa vienmēr pamatojas uz datiem, kurus savāc no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem.
(70)
Visbeidzot, attiecībā uz atsauci uz mērķa peļņu, ko izmanto citā antidempinga izmeklēšanā, būtu jāuzsver, ka katras izmeklēšanas konstatējumi un secinājumi pamatojas uz datiem, kurus katrā izmeklēšanā par konkrētu ražojuma aprakstu un laikposmu savāc no uzņēmumiem, kuri sadarbojas. Tāpēc nav iespējams tieši saistīt šo divu atsevišķo izmeklēšanu un divu atšķirīgo IP konstatējumus.
(71)
Attiecībā uz kaitējuma novēršanas līmeni, koriģējot rakstības kļūdu pagaidu kaitējuma apmēra aprēķinā, vienam ražotājam eksportētājam apmērs tika koriģēts, to palielinot. Tomēr tas neietekmē šā uzņēmuma antidempinga maksājuma līmeni, jo maksājums pamatojas uz dempinga starpību.
(72)
Būtu arī jāatgādina, ka, piešķirot AR citai Ķīnas ražotāju eksportētāju grupai, kā paskaidrots 32. apsvērumā, tai tika aprēķināts individuāls kaitējuma apmērs.
(73)
Pēc 71. apsvērumā minētajām pārskatīšanām tika pārskatīts arī vidējais svērtais kaitējuma apmērs tiem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās un nebija iekļauti izlasē, un atlikušais kaitējuma apmērs ražotājiem, kuri nesadarbojās.
(74)
Uz šā pamata galīgie kaitējuma apmēri, kas izteikti procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādi:
Uzņēmums
Galīgais kaitējuma apmērs
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
69,1 %
Grand Composite Co., Ltd un saistītais uzņēmums Ningbo Grand Fiberglass Co., Ltd
77,4 %
Yuayo Feitian Fiberglass Co., Ltd
87,6 %
Izlases vidējais svērtais kaitējuma apmērs ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, bet nebija iekļauti izlasē
72,1 %
Atlikušais apmērs ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, un Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd
87,6 %
2. Galīgie pasākumi
(75)
Ievērojot iepriekš minēto, uzskatāms, ka saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu galīgie antidempinga pasākumi ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma importam būtu jānosaka kā mazākais no diviem lielumiem - dempinga starpība vai kaitējuma novēršanas līmenis saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu. Tādējādi visas maksājumu likmes būtu jānosaka konstatētās dempinga starpības līmenī.
(76)
Ierosinātie antidempinga maksājumi ir šādi:
Uzņēmums
Kaitējuma novēršanas apmērs
Dempinga starpība
Antidempinga maksājuma likme
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
69,1 %
62,9 %
62,9 %
Grand Composite Co., Ltd un saistītais uzņēmums Ningbo Grand Fiberglass Co., Ltd
77,4 %
48,4 %
48,4 %
Yuayo Feitian Fiberglass Co., Ltd
87,6 %
60,7 %
60,7 %
Izlases vidējais svērtais kaitējuma apmērs ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, bet nebija iekļauti izlasē
72,1 %
57,7 %
57,7 %
Atlikušais apmērs ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, un Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd
87,6 %
62,9 %
62,9 %
(77)
Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, noteica, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājumu likmes (pretēji valsts vienotajam maksājumam, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”) tādējādi piemēro tikai to ražojumu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā un kurus saražojuši attiecīgie uzņēmumi - minētās konkrētās juridiskās personas. Šīs likmes nevar piemērot tāda uzņēmuma importētajiem ražojumiem, kurš nav īpaši minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, norādot tā nosaukumu un adresi, ietverot uzņēmumus, kuri saistīti ar īpaši minētajiem uzņēmumiem, un uz tiem attiecas “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamā maksājuma likme.
(78)
Visas prasības piemērot uzņēmumam individuālu antidempinga maksājuma likmi (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunu ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumu darbības sākšanas) nekavējoties jāadresē Komisijai (3), sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par jebkādām pārmaiņām tādās uzņēmuma darbībās kā ražošana, pārdošana vietējā tirgū vai eksports, kas saistītas, piemēram, ar izmaiņām tā nosaukumā vai ražošanas un tirdzniecības uzņēmumu struktūras pārmaiņām. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro individuālās maksājuma likmes.
(79)
Visām personām darīja zināmus būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata bija iecerēts ieteikt galīgo antidempinga maksājumu piemērošanu. Tām tika atvēlēts arī termiņš, kurā iesniegt apsvērumus par šiem galīgajiem secinājumiem. Personu iesniegtās piezīmes tika pienācīgi ņemtas vērā, un atbilstīgā gadījumā secinājumi tika attiecīgi grozīti.
(80)
Abu saistīto uzņēmumu grupa, kura pieprasīja atsevišķo pārbaudi un kurai piešķīra AR, pauda nodomu piedāvāt saistības. Tomēr grupa neiesniedza saistību piedāvājumu pamatregulas 8. panta 2. punktā norādītajā termiņā, tāpēc to nevarēja ņemt vērā.
(81)
Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret jaunajiem eksportētājiem un šīs regulas pielikumā minētajiem izlasē neiekļautajiem, bet sadarbībā iesaistītajiem uzņēmumiem, būtu jāiekļauj noteikums, ka pēdējiem uzņēmumiem piemērojamā vidējā svērtā maksājuma likme jāpiemēro arī visiem jaunajiem eksportētājiem, kam citādi saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu būtu tiesības uz pārbaudi, jo minēto pantu nepiemēro, ja ir izmantota izlases metode.
3. Pagaidu maksājumu galīgā iekasēšana
(82)
Ņemot vērā konstatēto dempinga starpību lielumu un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma pakāpi, uzskatāms, ka summas, kas nodrošinātas ar pagaidu regulā noteikto pagaidu antidempinga maksājumu, galīgi jāiekasē tādā apjomā, kādā piemērots galīgais maksājums. Tā kā stikla šķiedras diski tagad ir izslēgti no ražojuma jomas (skatīt 15. apsvērumu), būtu jāanulē pagaidu nodrošinājuma summas par stikla šķiedras disku importu. Ja galīgie maksājumi ir mazāki par pagaidu maksājumiem, atmaksā summas, kas provizoriski nodrošinātas un pārsniedz galīgos antidempinga maksājumus,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu par tādu stikla šķiedras sieta audumu importu, kam gan garumā, gan platumā sieta acs izmērs ir lielāks par 1,8 mm un kas sver vairāk nekā 35 g/m2 (izņemot stikla šķiedras diskus), šos audumus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 7019 51 00 un ex 7019 59 00 (Taric kodi 7019510010 un 7019590010), un to izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā.
2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro tāda 1. punktā minētā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas, kuru ražojuši tabulā minētie uzņēmumi, ir šāda:
Uzņēmums
Maksājums (%)
Taric papildu kods
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
62,9
B006
Grand Composite Co., Ltd un saistītais uzņēmums Ningbo Grand Fiberglass Co., Ltd
48,4
B007
Yuyao Feitian Fiberglass Co., Ltd
60,7
B122
I pielikumā norādītie uzņēmumi
57,7
B008
Visi pārējie uzņēmumi
62,9
B999
3. Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem noteikto individuālo maksājumu likmi piemēro, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīta derīga faktūra, kas atbilst II pielikumā izklāstītajām prasībām. Ja neuzrāda šādu faktūru, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem piemērojamo likmi.
4. Piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem, ja nav noteikts citādi.
2. pants
1. Pēc lūguma anulē summas, kas nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumu atbilstīgi Regulai (ES) Nr. 138/2011 par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras disku importu.
2. Galīgi iekasē summas, kas nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumu atbilstīgi Regulai (ES) Nr. 138/2011 par konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importu, ciktāl tās attiecas uz ražojumiem, kurus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 7019 51 00 un ex 7019 59 00. Atmaksā nodrošinātās summas, kas pārsniedz galīgā antidempinga maksājuma likmi, tostarp summas, ko izmantoja to ražojumu nodrošināšanai, kurus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 7019 40 00, ex 7019 90 91 un ex 7019 90 99.
3. pants
Ja kāds jauns Ķīnas Tautas Republikas ražotājs eksportētājs Komisijai sniedz pietiekamus pierādījumus par to, ka tas:
-
izmeklēšanas laikposmā (no 2009. gada 1. aprīļa līdz 2010. gada 30. martam) neeksportēja uz Savienību 1. panta 1. punktā minēto ražojumu,
-
nav saistīts ne ar vienu Ķīnas Tautas Republikas eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie pasākumi,
-
faktiski ir eksportējis uz Savienību attiecīgo ražojumu pēc izmeklēšanas perioda, kas ir pasākumu pamatā, vai ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību ievērojamu daudzumu,
tad Padome, pieņemot lēmumu ar vienkāršu balsu vairākumu, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu un apspriedusies ar Padomdevēju komiteju, var grozīt 1. panta 2. punktu, iekļaujot jauno ražotāju eksportētāju to sadarbībā iesaistīto uzņēmumu sarakstā, kuri nebija iekļauti izlasē un uz kuriem tādējādi attiecas vidējā svērtā 57,7 % maksājuma likme.
4. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2011. gada 3. augustā