NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 327/2011
ze dne 30. března 2011,
kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign ventilátorů poháněných elektromotory s příkonem v rozmezí od 125 W do 500 kW
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES ze dne 21. října 2009 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie (1), a zejména na čl. 15 odst. 1 uvedené směrnice,
po konzultaci s konzultačním fórem o ekodesignu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle směrnice 2009/125/ES určuje Komise požadavky na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie, které mají významný objem prodeje a obchodu, významný dopad na životní prostředí a významný potenciál ke zlepšení dopadu na životní prostředí bez nepřiměřeně vysokých nákladů.
(2)
Ustanovení čl. 16 odst. 2 směrnice 2009/125/ES stanoví, že Komise ve vhodných případech postupem podle čl. 19 odst. 3, v souladu s kritérii stanovenými v čl. 15 odst. 2 a po konzultaci s konzultačním fórem zavede prováděcí opatření pro výrobky používající systémy elektrického pohonu.
(3)
Ventilátory poháněné elektromotory s příkonem od 125 W do 500 kW jsou důležitou součástí nejrůznějších výrobků na práci s plynem. Požadavky na minimální energetickou účinnost elektromotorů byly stanoveny v nařízení Komise (ES) č. 640/2009 ze dne 22. července 2009, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/32/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign elektromotorů (2), včetně elektromotorů vybavených pohonem s proměnnými otáčkami. Vztahují se také na elektromotory, které jsou součástí systémů kombinujících elektromotory a ventilátory. Nicméně mnohé ventilátory, kterých se týká toto nařízení, se používají v kombinaci s elektromotory, na které se nařízení (ES) č. 640/2009 nevztahuje.
(4)
Celková spotřeba elektrické energie ventilátorů poháněných elektromotory s příkonem v rozmezí od 125 W do 500 kW činí 344 TWh ročně, přičemž do roku 2020 dojde ke zvýšení této hodnoty na 560 TWh, pokud budou pokračovat současné trendy na trzích EU. Potenciál nákladově efektivního zlepšení pomocí konstrukce představuje zhruba 34 TWh ročně v roce 2020, což odpovídá 16 Mt emisí CO2. Ventilátory s příkonem v rozmezí od 125 W do 500 kW tudíž představují výrobek, pro který by měly být stanoveny požadavky na ekodesign.
(5)
Mnohé ventilátory se zabudovávají do jiných výrobků, aniž by byly uváděny na trh nebo do provozu samostatně ve smyslu článku 5 směrnice 2009/125/ES a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/42/ES ze dne 17. května 2006 o strojních zařízeních a o změně směrnice 95/16/ES (3). Aby bylo možné dosáhnout většiny nákladově efektivního potenciálu úspory energie a usnadnit prosazování tohoto opatření, měla by se ustanovení tohoto nařízení vztahovat rovněž na ventilátory s příkonem v rozmezí od 125 W do 500 kW zabudované do jiných výrobků.
(6)
Mnohé ventilátory jsou součástí větracích systémů instalovaných v budovách. Vnitrostátní právní předpisy založené na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/31/EU ze dne 19. května 2010 o energetické náročnosti budov (4) mohou pro energetickou účinnost těchto větracích systémů stanovit přísnější požadavky pomocí metod výpočtu a měření stanovených v tomto nařízení s ohledem na účinnost ventilátoru.
(7)
Komise vypracovala přípravnou studii, v níž analyzovala technické, environmentální a hospodářské aspekty ventilátorů. Studie byla zpracována ve spolupráci se zúčastněnými a dotčenými stranami z EU i třetích zemí a její výsledky byly zveřejněny. Další práce a konzultace ukázaly, že by oblast působnosti mohla být dále rozšířena s výhradou výjimek pro konkrétní použití, u nichž by tyto požadavky nebyly vhodné.
(8)
Přípravná studie ukázala, že ventilátory poháněné elektromotory s příkonem v rozmezí od 125 W do 500 kW jsou uváděny na trh EU ve velkém množství, přičemž nejvýznamnějším environmentálním aspektem všech fází jejich životního cyklu je jejich spotřeba energie ve fázi používání.
(9)
Přípravná studie ukazuje, že jediným významným parametrem ekodesignu výrobku uvedeným ve směrnici 2009/125/ES je spotřeba elektrické energie ve fázi používání.
(10)
Zlepšení v oblasti energetické účinnosti ventilátorů poháněných elektromotory s příkonem v rozmezí od 125 W do 500 kW by mělo být dosaženo využitím stávajících nechráněných nákladově efektivních technologií, které povedou ke snížení kombinovaných nákladů na koupi a provoz těchto zařízení.
(11)
Požadavky na ekodesign by měly sladit požadavky na energetickou účinnost ventilátorů poháněných elektromotory s příkonem v rozmezí od 125 W do 500 kW v EU, čímž by měly přispět k fungování vnitřního trhu a ke zlepšení environmentální výkonnosti těchto ventilátorů.
(12)
Malé ventilátory (nepřímo) poháněné elektromotorem s příkonem v rozmezí 125 W a 3 kW, jež primárně slouží k jiné funkci, nespadají do oblasti působnosti. Například malý ventilátor chladící elektromotor řetězové pily do oblasti působnosti nespadá, i kdyby motor řetězové pily (který pohání i ventilátor) měl příkon vyšší než 125 W.
(13)
Výrobcům by měla být poskytnuta přiměřená lhůta na příslušnou změnu konstrukce výrobků a přizpůsobení výrobních linek. Časový rámec by měl být stanoven tak, aby se zabránilo negativním dopadům na dodávky ventilátorů poháněných elektromotory s příkonem v rozmezí od 125 W do 500 kW a aby při zajišťování včasného dosažení cílů tohoto nařízení byly zohledněny i dopady na náklady výrobců, především malých a středních podniků.
(14)
Nejpozději do čtyř let od vstupu tohoto nařízení v platnost proběhne jeho přezkum. Přezkum může být zahájen i dříve, budou-li Komisi předloženy důkazy, které to odůvodní. Přezkum by měl posoudit zejména nastavení požadavků, které nejsou závislé na technologii, potenciál využití pohonů s proměnnými otáčkami a nutnost množství a rozsahu výjimek, jakož i zahrnutí ventilátorů poháněných elektromotory s příkonem nižším než 125 W do oblasti působnosti.
(15)
Energetická účinnost ventilátorů poháněných elektromotory s příkonem v rozmezí od 125 W do 500 kW by měla být stanovena spolehlivými, přesnými a reprodukovatelnými metodami měření, které zohledňují nejmodernější vědecké poznatky, případně i s využitím harmonizovaných norem přijatých evropskými normalizačními orgány uvedenými v příloze I směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES ze dne 22. června 1998 o postupu při poskytování informací v oblasti norem a technických předpisů a předpisů pro služby informační společnosti (5).
(16)
Díky tomuto nařízení by měly technologie, které omezují dopad životního cyklu ventilátorů poháněných elektromotory s příkonem v rozmezí od 125 W do 500 kW na životní prostředí, najít širší uplatnění na trhu, což by podle odhadů vedlo do roku 2020 k ročním úsporám elektrické energie ve výši 34 TWh ve srovnání se situací, kdy by nebyla přijata žádná opatření.
(17)
V souladu s článkem 8 směrnice 2009/125/ES by toto nařízení mělo určit použitelné postupy posuzování shody.
(18)
Pro snazší kontrolu shody by měli mít výrobci povinnost poskytovat údaje v technické dokumentaci uvedené v přílohách IV a V směrnice 2009/125/ES.
(19)
V zájmu dalšího omezení dopadů ventilátorů poháněných elektromotory s příkonem v rozmezí od 125 W do 500 kW na životní prostředí by výrobci měli poskytovat příslušné informace o demontáži, recyklaci nebo likvidaci ventilátorů na konci doby jejich životnosti.
(20)
Měly by být určeny referenční hodnoty pro aktuálně dostupné typy ventilátorů s vysokou energetickou účinností. To přispěje k zajištění široké dostupnosti údajů a usnadní přístup k nim, zejména pro malé a střední podniky a velmi malé podniky, což dále usnadní integraci nejlepších konstrukčních technologií a vývoj účinnějších výrobků za účelem snižování spotřeby elektrické energie.
(21)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 19 odst. 1 směrnice 2009/125/ES,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví požadavky na ekodesign pro uvádění ventilátorů na trh a do provozu, včetně ventilátorů zabudovaných do jiných výrobků spojených se spotřebou energie, na něž se vztahuje směrnice 2009/125/ES.
2. Toto nařízení se nevztahuje na ventilátory zabudované do:
i)
výrobků s jediným elektromotorem o výkonu 3 kW nebo méně, pokud je ventilátor upevněn na stejné hřídeli, která pohání hlavní zařízení,
ii)
sušiček na prádlo a praček se sušičkou s maximálním příkonem ≤3 kW,
iii)
kuchyňských digestoří s celkovým maximálním příkonem pro ventilátor/ventilátory 280 W.
3. Toto nařízení se nevztahuje na ventilátory, které:
a)
jsou konkrétně určeny k provozování v prostředí s nebezpečím výbuchu ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/9/ES (6);
b)
jsou určeny pouze pro nouzové použití, pro krátkodobý provoz s ohledem na požadavky na požární bezpečnost stanovené ve směrnici Rady 89/106/ES (7);
c)
jsou konkrétně určeny k provozování:
i)
a)
v prostředí, kde provozní teploty dopravovaného plynu přesahují 100 °C,
b)
v prostředí, kde provozní teplota okolí elektromotoru pohánějícího ventilátor přesahuje 65 °CC v případě, že je umístěn mimo proudění plynu,
ii)
v prostředí, kde je roční průměrná teplota dopravovaného plynu a/nebo kde provozní teplota okolí elektromotoru v případě, že je umístěn mimo proudění plynu, nižší než - 40 °C,
iii)
s napájecím střídavým napětím 1 000 V nebo napájecím stejnosměrným napětím 1 500 V,
iv)
v toxickém, vysoce korozním nebo hořlavém prostředí nebo v prostředí s abrazivními látkami;
d)
byly uvedeny na trh před 1. lednem 2015 jako náhrada totožných ventilátorů zabudovaných do výrobků, které byly umístěny na trh před 1. lednem 2013;
přičemž na balení, v informacích o výrobku a v technické dokumentaci musí v souvislosti s písmeny a), b) a c) uvedeno, že ventilátor lze používat pouze k účelu, ke kterému byl zkonstruován, a v souvislosti s písmenem d) musí uvést výrobek/výrobky, pro který/které je určen.
Článek 2
Definice
Kromě definic stanovených ve směrnici 2009/125/ES se použijí tyto definice:
1)
„ventilátorem“ se rozumí rotační stroj opatřený lopatkami používaný na udržování trvalého proudění plynu, zpravidla vzduchu, procházejícího skrze něj, jehož práce na jednotku hmotnosti není vyšší než 25 kJ/kg a který:
-
je určen k použití s elektromotorem nebo je vybaven elektromotorem s příkonem v rozmezí od 125 W do 500 kW (≥ 125 W a ≤ 500 kW) na pohon rotoru při jeho optimální energetické účinnosti,
-
je axiální ventilátor, radiální ventilátor, tangenciální ventilátor nebo přetlakový ventilátor,
-
může nebo nemusí být vybaven motorem při uvedení na trh nebo do provozu;
2)
„rotorem“ se rozumí součást ventilátoru, která předává energii proudu plynu a je rovněž nazývána oběžné kolo ventilátoru;
3)
„axiálním ventilátorem“ se rozumí ventilátor, který pohání plyn ve směru podélném s rotační osou jednoho nebo více rotorů vířivým tangenciálním pohybem vytvářeným otáčejícím se rotorem/rotory. Axiální ventilátor může nebo nemusí být vybaven válcovým krytem, vstupními nebo výstupními vodícími lamelami nebo deskou nebo kruhem s otvorem;
4)
„vstupními vodícími lamelami“ se rozumí lamely umístěné před rotorem za účelem navádění proudu plynu směrem k rotoru, které mohou nebo nemusí být nastavitelné;
5)
„výstupními vodícími lamelami“ se rozumí lamely umístěné za rotorem za účelem navádění proudu plynu směrem od rotoru, které mohou nebo nemusí být nastavitelné;
6)
„deskou s otvorem“ se rozumí deska s otvorem, ve které je ventilátor vsazen a která umožňuje připevnění ventilátoru k dalším konstrukcím;
7)
„kruhem s otvorem“ se rozumí kruh s otvorem, ve kterém je ventilátor vsazen a který umožňuje připevnění ventilátoru k dalším konstrukcím;
8)
„radiálním ventilátorem“ se rozumí ventilátor, u kterého plyn vstupuje do rotoru/rotorů v zásadě v axiálním směru a vychází z něho ve směru kolmém k ose otáčení. Rotor může mít jeden nebo dva vstupní otvory a může nebo nemusí být opatřen krytem;
9)
„radiálním ventilátorem s rovnými lopatkami“ se rozumí radiální ventilátor, u kterého je vnější směr lopatek rotoru/rotorů na obvodu radiální vůči ose otáčení;
10)
„radiálním ventilátorem s dopředu zahnutými lopatkami“ se rozumí radiální ventilátor, u kterého je vnější směr lopatek rotoru/rotorů na obvodu natočen dopředu vůči směru otáčení;
11)
„radiálním ventilátorem s dozadu zahnutými lopatkami bez krytu“ se rozumí radiální ventilátor, u kterého je vnější směr lopatek rotoru/rotorů na obvodu natočen dozadu vůči směru otáčení a který nemá kryt;
12)
„krytem“ se rozumí pouzdro kolem rotoru, které vede proud plynu směrem ven skrze rotor a z rotoru;
13)
„radiálním ventilátorem s dozadu zahnutými lopatkami s krytem“ se rozumí radiální ventilátor, u kterého je vnější směr lopatek rotoru na obvodu natočen dozadu vůči směru otáčení a který je opatřen krytem;
14)
„tangenciálním ventilátorem“ se rozumí ventilátor, u kterého je směr proudění plynu skrze rotor v zásadě pravoúhlý vůči jeho ose jak při vstupu, tak při výstupu plynu z rotoru na obvodu;
15)
„přetlakovým ventilátorem“ se rozumí ventilátor, u kterého se směr proudění plynu skrze rotor nachází uprostřed mezi směrem proudění plynu u radiálních a axiálních ventilátorů;
16)
„krátkodobým provozem“ se rozumí chod elektromotoru při konstantní zátěži, který není natolik dlouhý, aby dosáhl rovnovážného tepelného stavu;
17)
„ventilátorem sloužícím k odvětrávání“ se rozumí ventilátor, který se nepoužívá v těchto výrobcích spojených se spotřebou energie:
-
sušičkách na prádlo a pračkách se sušičkou s maximálním příkonem ≤ 3 kW,
-
vnitřních jednotkách domácích klimatizačních výrobků a vnitřních domácích klimatizačních zařízeních s maximálním výkonem klimatizačního zařízení ≤12 kW,
-
výrobcích informačních technologií;
18)
„specifickým poměrem“ se rozumí stagnační tlak měřený na výstupu ventilátoru dělený stagnačním tlakem měřeným na vstupu ventilátoru při optimální energetické účinnosti ventilátoru.
Článek 3
Požadavky na ekodesign
1. Požadavky na ekodesign ventilátorů jsou stanoveny v příloze I.
2. Jednotlivé požadavky na energetickou účinnost ventilátoru stanovené v oddílu 2 přílohy I se uplatní podle následujícího harmonogramu:
a) první fáze: od 1. ledna 2013 musí ventilační ventilátory dosahovat alespoň cílové energetické účinnosti definované v tabulce 1 oddílu 2 přílohy I;
b) druhá fáze: od 1. ledna 2015 musí všechny ventilátory dosahovat alespoň cílové energetické účinnosti definované v tabulce 1 oddílu 2 přílohy I.
3. Požadavky na informace o výrobku vztahující se na ventilátory a na způsob jejich zobrazení jsou stanoveny v oddílu 3 přílohy I. Tyto požadavky se uplatní od 1. ledna 2013.
4. Požadavky na energetickou účinnost ventilátorů podle oddílu 2 přílohy I se nevztahují na ventilátory, které jsou konstruovány pro provoz:
a)
s optimální energetickou účinností při 8 000 a více otáčkách za minutu;
b)
při použití, kdy specifický poměr převyšuje 1,11;
c)
jako rozvodné ventilátory používané pro přenos jiných než plynných látek používaných pro průmyslové zpracování.
5. U víceúčelových ventilátorů s krátkodobým provozem konstruovaných pro větrání za běžných podmínek a pro nouzové použití se s ohledem na požadavky na požární bezpečnost stanovené ve směrnici 89/106/EHS sníží hodnoty platných tříd účinnosti stanovené v oddílu 2 přílohy I o 10 % pro tabulku 1 a o 5 % pro tabulku 2.
6. Shoda s požadavky na ekodesign se měří a počítá podle požadavků stanovených v příloze II.
Článek 4
Posuzování shody
Postupem posuzování shody uvedeným v článku 8 směrnice 2009/125/ES je systém interní kontroly návrhu stanovený v příloze IV uvedené směrnice nebo systém řízení pro posuzování shody stanovený v příloze V uvedené směrnice.
Článek 5
Postup ověřování pro účely dohledu nad trhem
Při provádění kontrol v rámci dohledu nad trhem podle čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES použijí orgány členských států ověřovací postup stanovený v příloze III tohoto nařízení.
Článek 6
Orientační referenční hodnoty
Orientační referenční hodnoty nejvýkonnějších ventilátorů, které jsou dostupné na trhu v době, kdy toto nařízení vstupuje v platnost, jsou uvedeny v příloze IV.
Článek 7
Revize
Nejpozději do čtyř let od vstupu tohoto nařízení v platnost je Komise přezkoumá a předloží výsledek tohoto přezkumu konzultačnímu fóru o ekodesignu. Přezkum posoudí zejména možnost snížení počtu typů ventilátorů s cílem posílit hospodářskou soutěž na základě energetické účinnosti ventilátorů, které mohou plnit srovnatelnou funkci. Přezkum posoudí i to, zda lze omezit rozsah výjimek, včetně povolení používat víceúčelové ventilátory.
Článek 8
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 30. března 2011.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 327/2011
(2011. gada 30. marts)
par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/125/EK īstenošanu attiecībā uz ekodizaina prasībām ventilatoriem, kurus darbina motori ar elektrisko ieejas jaudu no 125 W līdz 500 kW
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Direktīvu 2009/125/EK, ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības ar enerģiju saistītiem ražojumiem (1), un jo īpaši tās 15. panta 1. punktu,
apspriedusies ar Ekodizaina apspriežu forumu,
tā kā:
(1)
Saskaņā ar Direktīvu 2009/125/EK Komisijai jānosaka ekodizaina prasības ar enerģiju saistītiem ražojumiem, kuriem ir būtisks pārdošanas un tirdzniecības apjoms, ievērojama ietekme uz vidi un kuru ietekmi uz vidi ir iespējams būtiski samazināt bez pārlieku augstām izmaksām.
(2)
Direktīvas 2009/125/EK 16. panta 2. punktā paredzēts, ka saskaņā ar tās 19. panta 3. punktā minēto procedūru un 15. panta 2. punktā noteiktajiem kritērijiem, kā arī pēc apspriešanās Ekodizaina apspriežu forumā Komisija vajadzības gadījumā ievieš īstenošanas pasākumus attiecībā uz ražojumiem, kuros izmanto sistēmas ar elektromotoriem.
(3)
Ventilatori, kurus darbina motori ar elektrisko ieejas jaudu no 125 W līdz 500 kW, ir svarīgi komponenti dažādos gāzes pārvietošanas ražojumos. Komisijas 2009. gada 22. jūlija Regulā (EK) Nr. 640/2009 par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2005/32/EK īstenošanu attiecībā uz ekodizaina prasībām elektromotoriem (2) ir noteikts energoefektivitātes prasību minimums elektromotoriem, tostarp elektromotoriem, kas aprīkoti ar regulējama ātruma piedziņām. Šo prasību minimumu piemēro arī tādiem motoriem, kas ietilpst ar motoru darbināma ventilatora sistēmā. Tomēr daudzi ventilatori, uz ko attiecas šī regula, tiek izmantoti kopā ar motoriem, uz kuriem Regula (EK) Nr. 640/2009 neattiecas.
(4)
Kopējais elektroenerģijas patēriņš ventilatoriem, kurus darbina motori ar elektrisko ieejas jaudu no 125 W līdz 500 kW, ir 344 TWh gadā, un tas pieaugs līdz 560 TWh 2020. gadā, ja saglabāsies pašreizējās Eiropas Savienības tirgus tendences. Rentabilitātes uzlabošanas iespēja, izmantojot konstrukcijas uzlabojumus, ir aptuveni 34 TWh gadā 2020. gadā, kas atbilst 16 Mt CO2 emisiju. Tādējādi ventilatori ar elektrisko ieejas jaudu no 125 W līdz 500 kW ir ražojumi, kuriem jānosaka ekodizaina prasības.
(5)
Daudzi ventilatori ir iebūvēti citos ražojumos un netiek laisti tirgū vai nodoti ekspluatācijā atsevišķi, kā paredzēts Direktīvas 2009/125/EK 5. pantā un Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 17. maija Direktīvā 2006/42/EK par mašīnām, un ar kuru groza Direktīvu 95/16/EK (3). Lai izmantotu lielāko daļu enerģijas rentablas taupīšanas potenciāla un sekmētu pasākuma piemērošanu, šīs regulas noteikumi jāpiemēro arī citos ražojumos iebūvētiem ventilatoriem ar jaudu no 125 W līdz 500 kW.
(6)
Daudzi ventilatori ietilpst sistēmās, kas uzstādītas ēkās. Valstu tiesību aktos, kuru pamatā ir Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 19. maija Direktīva 2010/31/ES par ēku energoefektivitāti (4), šīm ventilācijas sistēmām var noteikt jaunas stingrākas energoefektivitātes prasības, izmantojot šajā regulā noteiktās aprēķinu un mērījumu metodes attiecībā uz ventilatora efektivitāti.
(7)
Komisija ir veikusi priekšizpēti, kurā ir analizēti ventilatoru tehniskie, vides un ekonomiskie aspekti. Izpēte tika veikta kopā ar ieinteresētajām personām un pusēm no Savienības un trešām valstīm, un tās rezultāti ir publiskoti. Turpmākais darbs un apspriešanās ļāva secināt, ka regulas darbības jomu varētu paplašināt, piemērojot atbrīvojumus konkrētos gadījumos, kad šīs prasības nebūtu piemērotas.
(8)
Priekšizpētes rezultāti liecināja, ka ventilatorus, kurus darbina motori ar elektrisko ieejas jaudu no 125 W līdz 500 kW, Savienības tirgū laiž lielos apjomos un ka to enerģijas patēriņš lietošanas posmā ir pats svarīgākais vides aspekts visos aprites cikla posmos.
(9)
Priekšizpētes rezultāti liecina, ka elektroenerģijas patēriņš ir vienīgais būtiskais ar ražojuma konstrukciju saistītais ekodizaina parametrs, kā noteikts Direktīvā 2009/125/EK.
(10)
Energoefektivitātes uzlabojumi ventilatoriem, kurus darbina motori ar elektrisko ieejas jaudu no 125 W līdz 500 kW, jāpanāk, izmantojot jau pašreizējās nepatentētās un ekonomiski izdevīgās tehnoloģijas, kas nodrošinātu mazākas iekārtu iegādes un ekspluatācijas kombinētās izmaksas.
(11)
Ar ekodizaina prasībām visā Savienībā ir jāsaskaņo prasības par to ventilatoru energoefektivitāti, kurus darbina motori ar elektrisko ieejas jaudu no 125 W līdz 500 kW, tādējādi sekmējot iekšējā tirgus darbību un uzlabojot šo ražojumu ekoloģiskos rādītājus.
(12)
Mazi ventilatori, kurus (netieši) darbina motori ar elektrisko ieejas jaudu no 125 W līdz 3 kW un kuri pirmām kārtām pilda citas funkcijas, neietilpst darbības jomā. Piemēram, mazs ventilators motorzāģa elektromotora dzesēšanai neietilpst darbības jomā, pat ja paša motorzāģa motora (kas arī darbina ventilatoru) jauda ir lielāka par 125 W.
(13)
Ražotājiem jādod atbilstošs laiks, lai veiktu izmaiņas ražojumu konstrukcijā un pielāgotu ražošanas līnijas. Šim nolūkam termiņi jānosaka tā, lai nodrošinātu, ka šīs regulas mērķi tiek sasniegti laikus, un tā, lai ražotājiem, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem, nerastos pārlieku augstas papildu izmaksas, kā arī tā, lai negatīvi neietekmētu tādu ventilatoru pieejamību, kurus darbina motori ar elektrisko ieejas jaudu no 125 W līdz 500 kW.
(14)
Šīs regulas pārskatīšana ir paredzēta ne vēlāk kā četrus gadus pēc tās stāšanās spēkā. Pārskatīšanas procesu var uzsākt agrāk, ja Komisijas rīcībā nonāk informācija, kas to pamato. Pārskatīšanā jo īpaši jānovērtē no tehnoloģijas neatkarīgu prasību noteikšana, regulējamu piedziņu izmantošanas potenciāls un atbrīvojumu skaita un piemērošanas jomas lietderīgums, kā arī tādu ventilatoru iekļaušana darbības jomā, kuru elektriskā ieejas jauda ir mazāka par 125 W.
(15)
Tādu ventilatoru energoefektivitāte, kurus darbina motori ar elektrisko ieejas jaudu no 125 W līdz 500 kW, jānosaka, izmantojot mūsdienīgas mērījumu metodes ar ticamiem, precīziem un reproducējamiem rezultātiem, tostarp attiecīgos gadījumos izmantojot saskaņotos standartus, ko pieņēmušas Eiropas standartizācijas iestādes, kas minētas I pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 22. jūnija Direktīvā 98/34/EK, ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu jomā, un informācijas sabiedrības pakalpojumu noteikumu jomā (5).
(16)
Šai regulai jāveicina tādu tehnoloģiju ienākšana tirgū, kas visā to aprites ciklā samazina tādu ventilatoru ietekmi uz vidi, kurus darbina motori ar elektrisko ieejas jaudu no 125 W līdz 500 kW, līdz 2020. gadam panākot lēsto ikgadējo elektroenerģijas ietaupījumu 34 TWh apmērā salīdzinājumā ar situāciju, ja netiktu veikti nekādi pasākumi.
(17)
Atbilstīgi Direktīvas 2009/125/EK 8. pantam ar šo regulu jānosaka piemērojamās atbilstības novērtēšanas procedūras.
(18)
Lai atvieglotu atbilstības novērtēšanu, ražotājiem jānosaka prasības par informācijas sniegšanu tehniskajā dokumentācijā, kas minēta Direktīvas 2009/125/EK IV un V pielikumā.
(19)
Lai vēl vairāk ierobežotu tādu ventilatoru ietekmi uz vidi, kurus darbina motori ar elektrisko ieejas jaudu no 125 W līdz 500 kW, ražotājiem jāsniedz attiecīgā informācija par šādu ventilatoru demontāžu, pārstrādāšanu vai iznīcināšanu aprites cikla beigās.
(20)
Jānosaka patlaban pieejamu augstas energoefektivitātes ventilatoru paraugkritēriji. Tas palīdzēs nodrošināt informācijas plašu pieejamību un vieglu piekļuvi tai, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem un ļoti mazām firmām, kas vēl vairāk veicinās labāko konstrukciju tehnoloģiju iespējami plašu izmantošanu un sekmēs efektīvāku ražojumu izstrādi enerģijas patēriņa samazināšanai.
(21)
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Direktīvas 2009/125/EK 19. panta 1. punktu izveidotā komiteja,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Priekšmets un darbības joma
1. Šajā regulā ir noteiktas ekodizaina prasības ventilatoru laišanai tirgū un nodošanai ekspluatācijā, kuras piemērojamas arī ventilatoriem, kas iebūvēti citos ar enerģiju saistītos ražojumos, uz kuriem attiecas Direktīva 2009/125/EK.
2. Šo regulu nepiemēro ventilatoriem, kas iebūvēti:
i)
ražojumos ar vienu elektromotoru, kura jauda ir 3 kW vai mazāka, ja ventilators ir uzstādīts uz tās pašas vārpstas, ko izmanto galvenās funkcijas piedziņai;
ii)
veļas žāvētājos un veļas mazgāšanas-žāvēšanas mašīnās, kuru maksimālā elektriskā ieejas jauda ir ≤ 3 kW;
iii)
virtuves tvaika nosūcējos, kuru ventilatora(-u) kopējā maksimālā elektriskā ieejas jauda ir 280 W.
3. Šo regulu nepiemēro ventilatoriem, kas ir:
a)
īpaši paredzēti ekspluatācijai sprādzienbīstamā vidē, kā noteikts Direktīvā 94/9/EK (6);
b)
paredzēti īslaicīgai ekspluatācijai avārijas situācijās saistībā ar ugunsdrošības prasībām, kas noteiktas Direktīvā 89/106/EK (7);
c)
īpaši paredzēti ekspluatācijai:
i)
a)
apstākļos, kad pārvietotās gāzes darba temperatūra pārsniedz 100 °C;
b)
apstākļos, kad motors, kas darbina ventilatoru, neatrodas gāzes plūsmā un ekspluatācijas vides temperatūra pārsniedz 65 °C;
ii)
apstākļos, kad pārvietotās gāzes gada vidējā temperatūra un/vai ekspluatācijas vides apkārtējā temperatūra motoram, kas neatrodas gāzes plūsmā, ir zemāka par - 40 °C;
iii)
ar barošanas spriegumu 1 000 V maiņstrāvai vai 1 500 V līdzstrāvai;
iv)
toksiskās, stipri korozīvās un ugunsnedrošās vidēs vai vidēs ar abrazīvām vielām;
d)
laisti tirgū pirms 2015. gada 1. janvāra tādu identisku ventilatoru aizstāšanai, kas iebūvēti ražojumos, kuri laisti tirgū pirms 2013. gada 1. janvāra;
taču uz iepakojuma, ražojuma informācijā un tehniskajā dokumentācijā attiecībā uz a), b) un c) apakšpunktu ir skaidri jānorāda, ka ventilatoru drīkst izmantot tikai paredzētajam nolūkam, savukārt attiecībā uz d) apakšpunktu - kādam(-iem) ražojumam(-iem) tas ir paredzēts.
2. pants
Definīcijas
Papildus Direktīvā 2009/125/EK noteiktajām definīcijām piemēro šādas definīcijas.
1.
“Ventilators” ir rotējoša ierīce ar lāpstiņām, kuru izmanto, lai nodrošinātu gāzes, parasti - gaisa, nepārtrauktu plūsmu, kas virzās cauri šai ierīcei, un kuras darbs uz masas vienību nepārsniedz 25 kJ/kg un kura:
-
ir paredzēta izmantošanai vai aprīkota ar elektromotoru, kura elektriskā ieejas jauda lāpstiņriteņa darbināšanai optimālās energoefektivitātes punktā ir no 125 W līdz 500 kW (≥ 125 W un ≤ 500 kW),
-
ir aksiālais ventilators, centrbēdzes ventilators, šķērsplūsmas ventilators vai jauktu plūsmu ventilators,
-
var būt vai nebūt aprīkota ar motoru, kad tā tiek laista tirgū vai nodota ekspluatācijā.
2.
“Lāpstiņritenis” ir ventilatora daļa, kas piešķir enerģiju gāzes plūsmai un ko sauc arī par “ventilatora riteni”.
3.
“Aksiālais ventilators” ir ventilators, kas dzen gāzi garenvirzienā attiecībā pret viena vai vairāku lāpstiņriteņu rotācijas asi ar virpuļveida tangenciālu kustību, kuru rada rotējošais(-ie) lāpstiņritenis(-ņi). Aksiālais ventilators var būt vai nebūt aprīkots ar cilindrisku korpusu, ieplūdes vai izplūdes vadlāpstiņām vai montāžas plāksni, vai montāžas gredzenu.
4.
“Ieplūdes vadlāpstiņas” ir lāpstiņas, kas atrodas pirms lāpstiņriteņa, lai virzītu gāzes plūsmu lāpstiņriteņa virzienā, un tās var būt vai nebūt regulējamas.
5.
“Izplūdes vadlāpstiņas” ir lāpstiņas, kas atrodas aiz lāpstiņriteņa, lai virzītu gāzes plūsmu no lāpstiņriteņa, un tās var būt vai nebūt regulējamas.
6.
“Montāžas plāksne” ir plāksne ar atveri, kurā ievietots ventilators, un ar šīs plāksnes palīdzību ventilatoru var piestiprināt citām konstrukcijām.
7.
“Montāžas gredzens” ir gredzens ar atveri, kurā ievietots ventilators, un ar šī gredzena palīdzību ventilatoru var piestiprināt citām konstrukcijām.
8.
“Centrbēdzes ventilators” ir ventilators, kurā gāze lāpstiņritenī(-ņos) nonāk galvenokārt ass garenvirzienā, bet izplūst no tā perpendikulāri attiecībā pret šo asi. Lāpstiņritenim var būt viena vai divas ieplūdes atveres un var būt vai nebūt korpuss.
9.
“Centrbēdzes ventilators ar plakanām lāpstiņām” ir centrbēdzes ventilators, kura lāpstiņriteņa(-u) lāpstiņas perifērijā vērstas radiālā virzienā attiecībā pret rotācijas asi.
10.
“Centrbēdzes ventilators ar uz priekšu saliektām lāpstiņām” ir centrbēdzes ventilators, kura lāpstiņriteņa(-u) lāpstiņas perifērijā vērstas uz priekšu attiecībā pret rotācijas virzienu.
11.
“Centrbēdzes ventilators ar atpakaļ noliektām lāpstiņām bez korpusa” ir centrbēdzes ventilators, kura lāpstiņriteņa(-u) lāpstiņas perifērijā ir vērstas atpakaļ attiecībā pret rotācijas virzienu un kuram nav korpusa.
12.
“Korpuss” ir lāpstiņriteņa apvalks, kas gāzes plūsmu novada uz lāpstiņriteni, cauri tam un no tā.
13.
“Centrbēdzes ventilators ar atpakaļ noliektām lāpstiņām ar korpusu” ir centrbēdzes ventilators ar lāpstiņriteni, un tā lāpstiņas perifērijā ir vērstas atpakaļ attiecībā pret rotācijas virzienu, un tam ir korpuss.
14.
“Šķērsplūsmas ventilators” ir ventilators, kurā gāzes plūsma cauri lāpstiņritenim būtībā ir vērsta taisnā leņķī attiecībā pret tā asi, gan nonākot lāpstiņriteņa perifērijā, gan izplūstot no tās.
15.
“Jauktu plūsmu ventilators” ir ventilators, kurā gāzes plūsma cauri lāpstiņritenim notiek tā, ka tā atrodas starp gāzes plūsmu centrbēdzes un aksiālos ventilatoros.
16.
“Īstermiņa darbība” ir motora darbība ar pastāvīgu noslodzi, kuras ilgums nav pietiekams, lai sasniegtu temperatūras līdzsvaru.
17.
“Ventilācijas ventilators” ir ventilators, ko neizmanto šādos ar enerģiju saistītos ražojumos:
-
veļas žāvētājos un veļas mazgāšanas-žāvēšanas mašīnās ar maksimālo elektrisko ieejas jaudu 3 kW,
-
mājsaimniecības gaisa kondicionēšanas iekārtu iekštelpu blokos un mājsaimniecības gaisa kondicionieros ar maksimālo gaisa izvades jaudu ≤ 12 kW,
-
informācijas tehnoloģiju ražojumos.
18.
“Īpašā attiecība” ir spiediens kritiskajā punktā, ko mēra ventilatora izplūdē, dalīts ar spiedienu kritiskajā punktā ventilatora ieplūdē, kad ventilators darbojas ar optimālu energoefektivitāti.
3. pants
Ekodizaina prasības
1. Ventilatoru ekodizaina prasības ir noteiktas I pielikumā.
2. Ventilatoru energoefektivitātes prasības, kas noteiktas I pielikuma 2. iedaļā, piemēro šādos termiņos:
a) pirmais līmenis- no 2013. gada 1. janvāra, ventilācijas ventilatoru mērķa energoefektivitāte nedrīkst būt zemāka par I pielikuma 2. iedaļas 1. tabulā noteikto;
b) otrais līmenis- no 2015. gada 1. janvāra, visu ventilatoru mērķa energoefektivitāte nedrīkst būt zemāka par I pielikuma 2. iedaļas 2. tabulā noteikto.
3. Ražojumu informācijas prasības ventilatoriem un prasības par informācijas izvietojumu ir noteiktas I pielikuma 3. iedaļā. Šīs prasības piemēro no 2013. gada 1. janvāra.
4. Ventilatoru energoefektivitātes prasības, kas noteiktas I pielikuma 2. iedaļā, nepiemēro ventilatoriem, kuri paredzēti darbināšanai:
a)
ar optimālo energoefektivitāti pie 8 000 vai vairāk apgriezieniem minūtē;
b)
lietojumos, kuros “īpašā attiecība” pārsniedz 1,11;
c)
kā ventilatori negāzveida vielu pārvietošanai rūpnieciskos lietojumos.
5. Divfunkciju ventilatoriem, kas paredzēti ventilācijai normālos apstākļos un īstermiņa darbībai avārijas situācijā saistībā ar Direktīvā 89/106/EK noteiktajām ugunsdrošības prasībām, piemērojamās efektivitātes pakāpes, kas noteiktas I pielikuma 2. iedaļas 1. tabulā, samazina par 10 %, un efektivitātes pakāpes, kas noteiktas 2. tabulā - par 5 %.
6. Atbilstību ekodizaina prasībām mēra un aprēķina saskaņā ar II pielikumā noteiktajām prasībām.
4. pants
Atbilstības novērtēšana
Direktīvas 2009/125/EK 8. pantā minētā atbilstības novērtēšanas procedūra ir minētās direktīvas IV pielikumā noteiktā iekšējā dizaina kontrole vai minētās direktīvas V pielikumā noteiktā vadības sistēma atbilstības novērtēšanai.
5. pants
Tirgus uzraudzībai izmantojamā pārbaudes procedūra
Veicot Direktīvas 2009/125/EK 3. panta 2. punktā minētās tirgus uzraudzības pārbaudes, dalībvalstu iestādes izmanto šīs regulas III pielikumā noteikto pārbaudes procedūru.
6. pants
Indikatīvie kritēriji
Šīs regulas IV pielikumā ir norādīti indikatīvie kritēriji attiecībā uz labākajiem raksturlielumiem šīs regulas spēkā stāšanās laikā tirgū pieejamajiem ventilatoriem.
7. pants
Pārskatīšana
Vēlākais četrus gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā Komisija pārskata šo regulu un pārskatīšanas rezultātus dara zināmus Ekodizaina apspriežu forumam. Pārskatīšanā jo īpaši novērtē iespējamību samazināt ventilatoru veidu skaitu, lai veicinātu konkurenci, pamatojoties uz to ventilatoru energoefektivitāti, kas var pildīt salīdzināmas funkcijas. Turklāt pārskatīšanā novērtē, vai var sašaurināt atbrīvojumu piemērošanas jomu, tostarp divfunkciju ventilatoriem piemērojamos atvieglojumus.
8. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2011. gada 30. martā