PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 457/2011
ze dne 10. května 2011
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímního cla uloženého na dovoz melaminu pocházejícího z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Prozatímní opatření
(1)
Nařízením (EU) č. 1035/2010 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz melaminu pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Prozatímní antidumpingová cla byla uložena v rozmezí 44,9 % až 65,2 %.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 4. ledna 2010 podali výrobci z EU Borealis Agrolinz Melamine GmbH, DSM Melamine B.V. a Zakłady Azotowe Puławy (dále jen „žadatel“) představující podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby melaminu v Unii.
(3)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. Následný postup
(4)
Po poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření („poskytnutí prozatímních informací“), se některé zúčastněné strany k prozatímním zjištěním písemně vyjádřily. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost být vyslechnuty.
(5)
Komise shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním. Za účelem posouzení možného dopadu uložení konečných antidumpingových opatření byla uskutečněna inspekce v prostorách této uživatelské společnosti:
-
Coveright Surfaces Spain, Martorelles (Barcelona), Španělsko
(6)
Všem stranám byly následně sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz melaminu pocházejícího z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla („poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, ve které se k tomuto poskytnutí konečných informací mohly vyjádřit.
(7)
Ústní a písemné připomínky zúčastněných stran byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny.
3. Strany dotčené řízením
(8)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se stran dotčených daným řízením, potvrzuje se 4. až 10. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(9)
Je třeba připomenout, že ve 12. bodě odůvodnění prozatímního nařízení je dotčeným výrobkem určen melamin, v současnosti kódu KN 2933 61 00 a pocházející z ČLR.
(10)
Melamin je bílý krystalický prášek získávaný z močoviny. Používá se zejména v laminátech, lisovacích práškách, deskách na bázi dřeva a pryskyřicích pro povrchové úpravy.
2. Obdobný výrobek
(11)
Jeden vyvážející výrobce znovu zopakoval tvrzení uvedené v 65. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a sice že melamin vyráběný v ČLR a z této země vyvážený je obecně o něco nižší kvality ve srovnání s melaminem vyráběným výrobním odvětvím Unie a nelze jej upotřebit na určitá povrchová použití. Argument o rozdílnosti kvality vzneslo také několik uživatelů se sídlem v Unii.
(12)
Šetření ukázalo, že ačkoliv se melamin možná mírně odlišuje barvou, neprodává se v různých jakostech ani na domácím trhu ani při vývozu. Nebyl poskytnut žádný důkaz toho, že by případné mírné odchylky vedly u melaminu k odlišnostem v základních fyzikálních a chemických vlastnostech a druzích konečného použití. Ostatní vyvážející výrobci tento problém neuváděli. Šetření navíc ukázalo, že dotyčný vyvážející výrobce používá obdobný výrobní postup jako výrobní odvětví Unie.
(13)
Na základě výše uvedeného odůvodnění se tvrzení zamítá a potvrzuje se, že melamin vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Unie v Unii, melamin vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, melamin dovážený do Unie z ČLR a melamin vyráběný a prodávaný v Indonésii, která byla vybrána jako srovnatelná země, se považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(14)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se obdobného výrobku, potvrzuje se 12. až 15. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(15)
Všem vyvážejícím výrobcům, kteří o ně požádali, bylo zacházení jako v tržním hospodářství původně odmítnuto z toho důvodu, že náklady nejdůležitějších vstupů se nezakládají v zásadě na tržní hodnotě, jak požaduje čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Jak je uvedeno v 20. až 24. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření týkající se zacházení jako v tržním hospodářství stanovilo, že důvodem byly zásahy státu na trhu ČLR se zemním plynem i s močovinou. Kromě této obecné situace existovaly také důvody pro odmítnutí zacházení jako v tržním hospodářství, které se týkaly konkrétních společností, jak je uvedeno v 25. až 28. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(16)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že cena močoviny v ČLR odpovídá cenám v jiných částech světa, například v Indonésii a na Blízkém východě, a tudíž závěr, že náklady nejdůležitějších vstupů jsou zkresleny, je nesprávný.
(17)
Původní závěr o tom, že trh s močovinou v ČLR podléhá výrazným státním zásahům, jak je uvedeno v 23. a 24. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, nicméně nebyl zpochybňován. Již tato skutečnost postačuje k učinění závěru, že kritérium 1 podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení není splněno. Tento závěr není nijak dotčen skutečností, že ceny močoviny v ČLR a v některých jiných částech světa mohly být v určitém momentu zhruba na stejné úrovni.
(18)
Jedna skupina vývozců vyjádřila nesouhlas s odmítnutím zacházení jako v tržním hospodářství a individuálního zacházení, který odůvodnila skutečností, že Komise neobdržela kompletní formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství od všech společností ve spojení. Ve svém vyjádření k poskytnutým informacím tato skupina nabídla plnou spolupráci, ale nezpochybnila skutečnost, že jedna společnost patřící do této skupiny nepředala formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství současně se zbytkem skupiny. Tento požadavek se proto zamítá.
(19)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se zacházení jako v tržním hospodářství, potvrzuje se 16. až 32. bod odůvodnění.
2. Individuální zacházení
(20)
Předběžně bylo stanoveno, že tři z pěti vyvážejících výrobních společností nebo skupin v ČLR splnily všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení.
(21)
Výrobní odvětví Unie zpochybnilo rozhodnutí přiznat individuální zacházení třem skupinám společností s tím, že jeden vyvážející výrobce je vlastněn čínským státem a vedení dalšího vyvážejícího výrobce má rozličné vazby na společnosti zcela ovládané státem. Míra státního zasahování je navíc taková, že všem třem vyvážejícím výrobcům umožní obcházet opatření.
(22)
Šetření ukázalo, že žádný z vyvážejících výrobců, jimž bylo původně přiznáno individuální zacházení, není vlastněn státem. Kromě toho tvrzení, že vedení jednoho vyvážejícího výrobce má vazby na státem ovládané společnosti, nebylo nijak podloženo. K možnosti rizika obcházení je třeba poznamenat, že šetření ukázalo, že vývozní ceny, množství a prodejní a dodací podmínky byly dojednány a stanoveny svobodně, a že vyvážející výrobci nejsou vlastněni státem a ani jejich vedení nijak nepodléhá dominantnímu vlivu státu. Lze proto učinit závěr, že státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházet opatření.
(23)
Vzhledem k výše uvedenému se tvrzení výrobního odvětví Unie zamítají. Potvrzuje se tudíž původní závěr, že tři z pěti vyvážejících výrobců splňují všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení.
3. Běžná hodnota
a) Výběr srovnatelné země
(24)
Za srovnatelnou zemi byla vybrána Indonésie. Údaje předložené v odpovědi spolupracujícího indonéského výrobce byly ověřeny na místě a bylo zjištěno, že jsou spolehlivé a jsou vhodným východiskem pro stanovení běžné hodnoty.
(25)
Jeden vyvážející výrobce zpochybnil výběr Indonésie za srovnatelnou zemi s odůvodněním, že se zúčastněné strany neměly možnost k výběru vyjádřit. Avšak spis, který byl k dispozici pro kontrolu od května 2010 obsahoval informaci vysvětlující, proč byla za srovnatelnou zemi vybrána Indonésie. Strany měly tudíž dostatečnou příležitost, aby se k tomuto výběru vyjádřily, a jejich procesní práva tak byla plně respektována. K výběru srovnatelné země nebyly obdrženy žádné další připomínky.
(26)
Proto se potvrzuje, že Indonésie je vhodnou a přiměřenou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení.
b) Určení běžné hodnoty
(27)
Je vhodné připomenout, že běžná hodnota byla vypočtena za použití výrobních nákladů indonéského výrobce s připočtením přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady a za zisk na domácím trhu.
(28)
Jeden vyvážející výrobce zpochybnil stanovenou výši běžné hodnoty, konkrétně částek za prodejní, správní a režijní náklady a zisk, které vycházely z údajů platných pro výrobní odvětví Unie. Tato metoda však odpovídá čl. 2 odst. 6 písm. c) a je považována za vhodnou. Protože neexistovali jiní vývozci nebo výrobci, na které by se ve srovnatelné zemi vztahovalo šetření, a vzhledem k tomu, že výrobce, na kterého se vztahuje šetření neprodával v období šetření žádnou jinou kategorii výrobků, nebyly dostupné žádné jiné údaje, jež by bylo možné použít jako východisko pro stanovení prodejních, správních a režijních nákladů a zisku.
(29)
Toto tvrzení se proto zamítá. Co se týče určení běžné hodnoty, potvrzuje se 35. až 45. bod odůvodnění.
c) Vývozní ceny pro vyvážející výrobce, kterým bylo přiznáno individuální zacházení
(30)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se stanovení vývozní ceny, potvrzuje se 46. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
d) Srovnání
(31)
Jeden vyvážející výrobce zpochybnil srovnání běžné hodnoty s vývozní cenou v souvislosti s DPH. Do této metody však není třeba zasahovat, protože v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. c) byla běžná hodnota s vývozní cenou srovnávána při stejné výši nepřímého zdanění, tj. včetně DPH. Potvrzuje se proto 47. a 48. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Dumpingová rozpětí
a) Pro spolupracující vyvážející výrobce, kterým bylo přiznáno individuální zacházení
(32)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se dumpingových rozpětí, 49. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
(33)
Na základě toho konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Konečné dumpingové rozpětí
Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd
44,9 %
Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd
47,6 %
Henan Junhua Development Company Ltd
49,0 %
b) Pro všechny ostatní vyvážející výrobce
(34)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se dumpingových rozpětí, 51. a 52. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
Na základě toho byla celostátní úroveň dumpingu s konečnou platností stanovena na 65,6 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením a 53. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
D. ÚJMA
1. Újma
1.1 Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(35)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se výroby v Unii a výrobního odvětví Unie, potvrzuje se 54. až 56. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
1.2 Spotřeba Unie
(36)
Některé strany tvrdily, že údaje Eurostatu týkající se dovozu melaminu z ČLR nejsou spolehlivé co do množství. Ověření dat Eurostatu vedlo k menším změnám v údajích o dovozu a následně v údajích o spotřebě Unie, jak ukazuje níže uvedená tabulka. Tyto změny nejsou natolik významné, aby měly dopad na analýzu spotřeby Unie uvedenou v 57. až 59. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a tyto body lze tudíž potvrdit.
Tabulka 1
2006
2007
2008
Období šetření
Objem (v tunách)
368 873
392 691
326 409
267 226
Indexováno
100
106
88
72
Zdroj: Eurostat, aktualizované údaje a odpovědi na dotazník.
1.3 Dovoz z dotčené země do Evropské unie
1.3.1 Objem, cena a tržní podíl dovozu z ČLR
Tabulka 2
Dovoz z ČLR
2006
2007
2008
Období šetření
Objem (v tunách)
26 962
46 874
37 366
18 482
Indexováno
100
174
139
69
Zdroj: Eurostat, aktualizované údaje.
(37)
Výše uvedené změny objemu dovozu z dotčené země nejsou natolik významné, aby měly dopad na zjištění uvedená v 61. a 62. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a tyto body lze tudíž potvrdit.
(38)
Několik uživatelů tvrdilo, že v letech 2009 a 2010 melamin z ČLR nedovezli z toho důvodu, že čínské ceny byly příliš vysoké ve srovnání s cenami převládajícími v EU. Zpochybňovali tedy podbízení ze strany čínských vývozců, jež bylo zjištěno během období šetření.
(39)
Jak je zmíněno v 63. a 64. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, úroveň spolupráce ze strany čínských vývozců byla nízká. Z tohoto důvodu byly ke zjištění podbízení použity informace ověřené na místě u spolupracujících čínských společností. Jak je uvedeno v 66. a 67. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, v období šetření docházelo u dovozu od spolupracujících vyvážejících výrobců k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie o 10,3 %. Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné nové důkazy oproti těm, které byly dostupné při uložení prozatímních opatření, se toto tvrzení zamítá.
1.3.2 Cenové podbízení
(40)
Někteří uživatelé tvrdili, že by se mělo přihlížet k práci navíc, která je spojena s manipulací s melaminem dováženým z ČLR. Prohlašovali, že nákupní cena čínského melaminu nezahrnuje tento druh nákladů.
(41)
Přezkoumání tohoto tvrzení ukázalo, že neexistuje spolehlivá základna, jejíž pomocí by bylo možné určit, za jakých podmínek je melamin z ČLR dovážen, a případně stanovit výši dodatečných nákladů, které mohly vzniknout k nákupní ceně. Výše uvedené strany navíc neposkytly žádné důkazy, a proto se tvrzení zamítá.
(42)
Stejně jako tomu bylo při uložení prozatímních opatření, tvrdily některé strany, že výpočet cenového podbízení by měl vycházet z údajů Eurostatu spíše než z údajů, které byly ověřeny pouze u 30 % spolupracujících čínských společností.
(43)
Jak je uvedeno v 66. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, byly pro výpočet cenového podbízení použity údaje spolupracujících vývozců. Tyto údaje byly ověřeny, a jsou proto považovány za spolehlivější než údaje získané z Eurostatu. Toto tvrzení se proto zamítá.
(44)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně cenového podbízení, potvrzuje se tímto metodika stanovení cenového podbízení popsaná v 66. a 67. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(45)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky k hospodářské situaci výrobního odvětví Unie, potvrzuje se 68. až 82. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
1.5 Závěr o újmě
(46)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky k závěru o újmě, potvrzuje se 83. až 86. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Příčinná souvislost
2.1 Předběžná poznámka
(47)
Jak je uvedeno v 87. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, aby ji bylo možné považovat za podstatnou. Kromě toho byly posuzovány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připisována dumpingovému dovozu.
2.2 Účinek dumpingového dovozu
(48)
S odvoláním na zrevidované údaje o dovozu uvedené v tabulce 2 výše lze konstatovat, že nadále platí poznámky učiněné v 88. až 95. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Dovoz z ČLR během posuzovaného období celkově značně poklesl, a to o 31 %. Reagoval tak na snížení spotřeby Unie (- 28 %). Pokud jde o ceny, byla vývozní cena ověřená v prostorách spolupracujících čínských výrobců nižší než průměrná dovozní cena uváděná Eurostatem. Bylo zjištěno, že ceny ověřených spolupracujících čínských vývozců, kteří představují přibližně 30 % celkového dovozu z ČLR, byly v období šetření o 10,3 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(49)
Šetření ukázalo, že v některých měsících období šetření, když to pro ně bylo cenově výhodné, prodávali čínští vývozci své přebytky melaminu na trhu Unie a z tohoto trhu se stáhli, jakmile ceny začaly klesat. Nepříznivé účinky této cílené cenové politiky na trh Unie trvaly během celého období šetření, protože ceny lze stanovovat na období tří až šesti měsíců. Je tudíž potvrzeno, že přítomnost levného dumpingového dovozu na trhu Unie hrála roli v dalším zhoršování negativní tendence prodejních cen ve střednědobém výhledu po ukončení tohoto dovozu. Nízká úroveň prodejních cen zásadně přispěla ke ztrátám, které vznikly výrobnímu odvětví Unie, a byla označena za hlavní činitel zjištěné podstatné újmy.
(50)
Na tomto základě lze potvrdit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
2.3 Vliv dalších činitelů
(51)
U tohoto bodu zúčastněné strany v podstatě zopakovaly většinu připomínek uplatněných v prozatímní fázi. Co se týče účinků dumpingového dovozu, některé strany opětovně tvrdily, že údaje Eurostatu by měly mít větší váhu než údaje ověřené v prostorách spolupracujících vyvážejících výrobců. V důsledku takového tvrzení by šetření na místě ztratilo smysl, toto tvrzení proto nemohlo být přijato. Nebyly předloženy žádné důkazy ukazující, že údaje použité v tomto šetření jsou nespolehlivé. Toto tvrzení se proto zamítá.
(52)
Některé strany tvrdily, že újma utrpěná výrobním odvětvím Unie nebyla zapříčiněna dovozem z ČLR, nýbrž celosvětovou hospodářskou krizí. Tyto strany ovšem nepředložily žádné důkazy, které by svědčily o tom, že údaje použité v tomto šetření jsou nespolehlivé. Dumpingový dovoz navíc umocnil účinky hospodářské krize a následně ještě zhoršil situaci výrobního odvětví Unie. Toto tvrzení se proto zamítá.
(53)
Obdržené připomínky a předložené důkazy týkající se dalších činitelů neměly takovou povahu, aby mohly změnit závěr učiněný ve 108. až 110. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a sice, že žádný z těchto činitelů nemohl narušit souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. Potvrzuje se proto prozatímní závěr, že dumpingový dovoz způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
3. Zájem unie
3.1 Zájem výrobního odvětví Unie
(54)
Je nutno připomenout, že výrobní odvětví Unie je tvořeno třemi výrobci se sídlem v různých členských státech, kteří v souvislosti s výrobou melaminu přímo zaměstnávají více než 600 lidí.
(55)
Někteří uživatelé tvrdili, že údaje o zaměstnanosti uvedené žadateli byly nadhodnoceny. Nebyly předloženy žádné důkazy, které by svědčily o tom, že ověřené údaje použité při tomto šetření jsou nespolehlivé. Toto tvrzení se proto zamítá.
(56)
Jeden uživatel tvrdil, že výrobní odvětví Unie uzavřelo výrobní místa kvůli technickým problémům, nikoliv v důsledku údajně dumpingového dovozu.
(57)
Některé závody výrobního odvětví Unie skutečně zaznamenaly určité technické potíže, ale k těm došlo většinou až po skončení období šetření. Po uložení prozatímních opatření výrobní odvětví Unie prokázalo, že továrny, které byly v důsledku dumpingového dovozu nečinné, byly nedávno znovu otevřeny. To ukazuje, že opatření již měla na výrobní odvětví Unie pozitivní dopad.
(58)
Předpokládá se, že uložení konečného antidumpingového cla na dovoz pocházející z ČLR by mělo další pozitivní dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie a umožnilo by mu znovu nabýt přinejmenším část ztracené ziskovosti.
(59)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně zájmu výrobního odvětví Unie, potvrzuje se tímto 112. až 115. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2 Zájem dovozců
(60)
Jelikož nebyly uplatněny žádné připomínky týkající se zájmu dovozců, byl vyvozen závěr, že uložení konečných opatření na dovoz melaminu pocházejícího z ČLR by nebylo proti zájmu dovozců.
3.3 Zájem uživatelů
(61)
Úroveň spolupráce ze strany uživatelů byla během prozatímní fáze poměrně nízká. Na celkem 44 zaslaných dotazníků bylo obdrženo pouze sedm odpovědí, které lze považovat za smysluplné. Dovoz zajišťovaný spolupracujícími uživateli představoval přibližně 10 % spotřeby Unie. V prozatímní fázi byl učiněn závěr, že dopad navrhovaných opatření by byl poměrně omezený.
(62)
Po uložení prozatímních opatření byla provedena inspekce v prostorách hlavního spolupracujícího uživatele v Unii. Šetření ukázalo, že podíl melaminu na jeho výrobních nákladech se pohybuje mezi 8 a 15 % v závislosti na činnosti. Možný dopad opatření by proto mohl být poměrně výrazný, v závislosti na podílu melaminu na nákladech a míře ziskovosti, která byla poměrně nízká.
(63)
Podání obdržená od několika uživatelů obsahovala tvrzení, že po uložení prozatímních opatření se na trhu Unie údajně projevil nedostatek melaminu, což vedlo k výraznému a ustavičnému zvyšování cen. Zatímco během období šetření byla prodejní cena melaminu přibližně 900 EUR za tunu, po jeho skončení se ceny pohybují mezi 1 200 EUR a 1 500 EUR za tunu.
(64)
Inspekce provedená v prostorách spolupracujícího uživatele potvrdila, že prozatímní opatření měla dopad na jeho činnost, k čemuž se přidalo zvýšení cen, které výrobní odvětví Unie promítlo do své produkce melaminu. Je pravdou, že tržní podíl výrobního odvětví Unie na trhu Unie činí přibližně 85 %, a v podstatě všichni uživatelé tak velkou část svého melaminu odebírají od výrobců v Unii.
(65)
Informace shromážděné během šetření rovněž naznačují, že růst cen se očekává i po skončení období šetření. Z hlediska zájmu Unie by proto bylo vhodné změnit formu prozatímních opatření, aby se omezil další možný nárůst cen melaminu, což by mělo závažný celkový dopad na podnikání uživatelů.
(66)
Někteří uživatelé tvrdí, že v roce 2010 se na trhu projevil nedostatek melaminu a že výrobci v EU nebyli schopni poptávku na trhu Unie pokrýt a že uložení prozatímních opatření tento nedostatek ještě prohloubilo.
(67)
Analýza dostupných údajů ukázala, že na trhu byl po určitou dobu skutečně nedostatek melaminu, nebylo to však zapříčiněno prozatímními cly, nýbrž celosvětovým vývojem trhu.
(68)
Někteří uživatelé tvrdí, že jim výrobci v EU nebyli schopni dodat potřebná množství melaminu k udržení výroby.
(69)
Analýza dostupných údajů ukázala, že nedostatek se projevil pouze u okamžitých hotovostních nákupů a smluvně dohodnutá množství byla dodána.
(70)
Výrobci v EU a ve třetích zemích navíc informace o dodatečné výrobní kapacitě umístili na Internet, čímž uživatelům v Unii zajistili stabilní dodávky melaminu.
(71)
Jeden uživatel tvrdil, že zastavil výstavbu nového výrobního závodu, protože zjistil, že by při výši uložených prozatímních opatření již na svých hlavních vývozních trzích nebyl konkurenceschopný.
(72)
Někteří uživatelé tvrdili, že pokud budou prozatímní opatření potvrzena, odvozené výrobky z Unie již nebudou moci konkurovat dovozu stejných odvozených výrobků z ČLR. Tito uživatelé proto buď zcela ukončí výrobu, nebo svá výrobní zařízení přesunou mimo Unii.
(73)
Jedno sdružení uživatelů tvrdilo, že jen samotné odvětví výrobců desek na bázi dřeva vytváří tisíce pracovních míst, tj. mnohem více než výrobci melaminu v EU. Uložení konečných opatření by proto nebylo v zájmu Unie.
(74)
Výše uvedené strany na podporu svých tvrzení neposkytly přesvědčivé důkazy, potvrzuje se proto 116. až 121. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.4 Závěr o zájmu Unie
(75)
Na základě výše uvedených skutečností byl učiněn závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení konečného antidumpingového cla na dovoz melaminu pocházejícího z ČLR.
(76)
Na základě výše uvedených skutečností se však zdá, že v zájmu Unie je změnit formu navrhovaných opatření tak, aby se celkově omezil jakýkoliv možný závažný dopad na podnikání uživatelů, které je silně závislé na dodávkách melaminu.
4. Konečná antidumpingová opatření
4.1 Úroveň pro odstranění újmy
(77)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné opodstatněné připomínky, které by změnily závěr ohledně úrovně pro odstranění újmy, potvrzuje se tímto 123. až 127. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2 Konečná opatření
(78)
Na základě výše uvedených skutečností byl učiněn závěr změnit formu opatření tím způsobem, že konečná opatření budou uložena ve formě minimální dovozní ceny v případě spolupracujících vývozců s individuálním zacházením a ve formě pevně stanoveného cla ve výši 415 EUR na tunu čisté hmotnosti produktu v případě všech ostatních vývozců. Dovoz od spolupracujících vývozců s individuálním zacházením bude podléhat minimální dovozní ceně 1 153 EUR za tunu čisté hmotnosti produktu.
(79)
Minimální dovozní cena vychází z běžné hodnoty zjištěné ve srovnatelné zemi zvýšené na úroveň ceny CIF na hranice Unie za pomoci údajů o vývozu od spolupracujících čínských vývozců a následně vyjádřené v eurech za tunu čisté hmotnosti výrobku.
(80)
Pokud se dovoz na hranici Unie uskutečňuje za cenu CIF, která se rovná minimální dovozní ceně nebo je vyšší, neplatilo by se žádné clo. Pokud se dovoz uskutečňuje za cenu nižší, platilo by se clo odpovídající rozdílu mezi skutečnou cenou a stanovenou minimální dovozní cenou.
(81)
Na nespolupracující vývozce a na vývozce bez individuálního zacházení by se vztahovalo zbytkové clo ve výši 415 EUR na tunu čisté hmotnosti produktu (vycházející z rozdílu mezi cenou nepůsobící újmu, jak je uvedeno v 126. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a transakcí spolupracujícího vývozce, která během období šetření způsobila největší újmu) bez ohledu na dovozní cenu.
(82)
Taková forma opatření by výrobcům v EU umožnila překonat účinky dumpingu působícího újmu a měla by rovněž předejít nepatřičnému zvýšení cen, které by mohlo mít výrazný nepříznivý dopad na podnikání uživatelů.
(83)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit uložení konečných antidumpingových cel. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vznést vůči tomuto oznámení námitku. Výrobní odvětví Unie následně protestovalo proti tvrzením uživatelů, která se týkala nedostatku dotčeného výrobku a vývoje cen na trhu Unie po skončení období šetření. Co se týče nedostatku výrobku, argumentovalo výrobní odvětví Unie tím, že toto odvětví má cyklickou povahu a že dodávky bylo možné zajistit z jiných zdrojů, například z Trinidadu nebo z Kataru. K cenové tendenci uvedli argument, že nárůst začal již dlouho před uložením prozatímních opatření. Nelze ovšem popírat, že po uložení prozatímních opatření ceny nadále rostly a že dovoz z jiných zdrojů je nevýznamný. Připomínky předložené jinými stranami byly řádně posouzeny, ale nebyly takové povahy, aby si vyžádaly změnu závěrů.
(84)
Individuální sazby antidumpingového cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyráběného těmito společnostmi, a tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Dovoz dotčeného výrobku vyráběného jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v článku 1, včetně subjektů, které jsou s těmito výslovně jmenovanými společnostmi ve spojení, nemohou využít těchto sazeb a podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(85)
Všechny žádosti o uplatňování těchto individuálních sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (3) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího prodeje a prodeje na vývoz a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. V případě potřeby bude poté toto nařízení příslušným způsobem změněno a bude aktualizován seznam společností, na něž se vztahují individuální antidumpingové celní sazby.
(86)
Aby se co nejvíce omezilo riziko obcházení a v zájmu zajištění řádného uplatňování antidumpingových cel, se má za to, že je v tomto případě nutné přijmout zvláštní opatření. Tato zvláštní opatření zahrnují: předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Dovoz, k němuž takováto faktura předložena není, podléhá zbytkovému antidumpingovému clu platnému pro všechny ostatní vývozce.
(87)
Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu jedné ze společností využívajících minimální dovozní cenu, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci tohoto šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušení minimální dovozní ceny a následného uložení cla.
(88)
Pokud by se po uložení konečných opatření podstatně změnily podmínky na trhu, může Komise ze své iniciativy formu opatření podrobit přezkumu s cílem posoudit, zda mají opatření předpokládaný účinek a odstraňují újmu a zda by změna formy opatření byla opodstatněná.
4.3 Konečný výběr prozatímních antidumpingových cel
(89)
Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a vzhledem k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné vybrat s konečnou platností částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu uložených konečných cel. Pokud jsou konečná cla nižší než cla prozatímní, je třeba uvolnit částky, které byly prozatímně zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingových cel. Jestliže je konečné antidumpingové clo vyšší než prozatímní clo, vyberou se s konečnou platností pouze zajištěné částky ve výši prozatímního cla,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz melaminu, v současnosti kódu KN 2933 61 00 a pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na výrobek popsaný v odstavci 1 a vyráběný níže uvedenými společnostmi se stanoví takto:
Společnost
Minimální dovozní cena
(v EUR/t čisté hmotnosti výrobku)
Clo
(v EUR/t čisté hmotnosti výrobku)
Doplňkový kód TARIC
Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd
1 153
-
A986
Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd
1 153
-
A987
Henan Junhua Development Company Ltd
1 153
-
A988
Všechny ostatní společnosti
-
415
A999
Pro jednotlivé vyjmenované výrobce je částka konečného antidumpingového cla, která se použije na výrobek popsaný v odstavci 1, tvořena rozdílem mezi minimální dovozní cenou a čistou cenou s dodáním na hranice Unie před proclením, a to vždy, když je tato čistá cena nižší než minimální dovozní cena. Pokud se čistá cena s dodáním na hranice Unie před proclením rovná nebo je vyšší než odpovídající minimální dovozní cena, nebude od těchto jednotlivých vyjmenovaných výrobců vybíráno clo.
Použití minimální dovozní ceny stanovené pro společnosti uvedené v tomto odstavci je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky přílohy, celním orgánům členských států. Pokud taková faktura není předložena, uloží se clo platné pro všechny ostatní společnosti.
3. Pro jednotlivé vyjmenované výrobce a v případech, kdy dojde k poškození zboží před propuštěním do volného oběhu, a kdy je proto cena, která skutečně byla nebo má být zaplacena, poměrně rozdělena za účelem stanovení celní hodnoty podle článku 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (4), se výše stanovená minimální dovozní cena sníží o procento, které odpovídá poměrnému rozdělení ceny, která skutečně byla nebo má být zaplacena. Splatné clo se potom rovná rozdílu mezi sníženou minimální dovozní cenou a sníženou čistou cenou s dodáním na hranice Unie před proclením.
Pro všechny ostatní společnosti a v případech, kdy dojde k poškození zboží před propuštěním do volného oběhu, a kdy je proto cena, která skutečně byla nebo má být zaplacena, poměrně rozdělena za účelem stanovení celní hodnoty podle článku 145 nařízení (EHS) č. 2454/93, se výše antidumpingového cla, vypočtená na základě odstavce 2 výše, sníží o procento, které odpovídá poměrnému rozdělení ceny, která skutečně byla nebo má být zaplacena.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 1035/2010 se vyberou s konečnou platností. Částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, se uvolní. Jestliže je konečné antidumpingové clo vyšší než prozatímní clo, vyberou se s konečnou platností pouze zajištěné částky ve výši prozatímního cla.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. května 2011.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 457/2011
(2011. gada 10. maijs),
ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes melamīna importam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), (“pamatregula”) un jo īpaši tās 9. pantu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Pagaidu pasākumi
(1)
Komisija ar Regulu (ES) Nr. 1035/2010 (2) (“pagaidu regula”) ir noteikusi pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes melamīna importam. Pagaidu antidempinga maksājumi bija no 44,9 % līdz 65,2 %.
(2)
Sūdzību 2010. gada 4. janvārī iesniedza ES ražotāji Borealis Agrolinz Melamine GmbH, DSM Melamine B.V. un Zakłady Azotowe Puławy (“sūdzības iesniedzējs”), kuri ražo lielu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 50 %, no Savienības kopējās melamīna produkcijas.
(3)
Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 31. decembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Pārbaude attiecībā uz tendencēm, kuras bija svarīgas kaitējuma novērtēšanai, ilga no 2006. gada 1. janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”).
2. Turpmākā procedūra
(4)
Pēc tam, kad atklātībā tika nodoti būtiskie fakti un apsvērumi, pamatojoties uz kuriem tika nolemts noteikt pagaidu antidempinga pasākumus (“pagaidu informācijas izpaušana”), vairākas ieinteresētās personu iesniedza rakstisku informāciju, izsakot savu viedokli par pagaidu konstatējumiem. Personām, kas to lūdza, bija iespēja tikt uzklausītām.
(5)
Komisija vāca un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu galīgajiem konstatējumiem. Šim nolūkam pārbaudes apmeklējumu, kura mērķis bija izvērtēt galīgu antidempinga pasākumu noteikšanas iespējamo ietekmi, veica šādā lietotāja uzņēmumā:
-
Coveright Surfaces Spain, Martorelles (Barselona), Spānija.
(6)
Pēc tam visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem plānoja ieteikt galīga antidempinga maksājuma noteikšanu par ĶTR izcelsmes melamīna importu un tādu summu galīgo iekasēšanu, kuras tika nodrošinātas ar pagaidu maksājumu (“galīgā informācijas izpaušana”). Visām personām atvēlēja termiņu, kurā tās varēja izteikt komentārus saistībā ar galīgo informācijas izpaušanu.
(7)
Mutiskās un rakstveida piezīmes, ko bija iesniegušas ieinteresētās personas, tika izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā.
3. Procedūrā iesaistītās personas
(8)
Tā kā attiecībā uz procedūrā iesaistītajām personām nav nekādu komentāru, ar šo apstiprina pagaidu regulas 4. līdz 10. apsvērumu.
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
1. Attiecīgais ražojums
(9)
Jāatgādina, ka saskaņā ar pagaidu regulas 12. apsvērumu attiecīgais ražojums ir melamīns, ko pašlaik klasificē ar KN kodu 2933 61 00 un kura izcelsme ir ĶTR.
(10)
Melamīns ir balts kristālisks pulveris, ko iegūst no urīnvielas. Melamīnu galvenokārt izmanto grīdas laminātā, prespulveros, koksnes plātnēs un sveķu pārklājumos.
2. Līdzīgais ražojums
(11)
Viens ražotājs eksportētājs atkārtoja apgalvojumu, kas izteikts pagaidu regulas 65. apsvērumā, par to, ka melamīnam, kas ražots ĶTR un eksportēts no šīs valsts, salīdzinājumā ar melamīnu, ko ražo Savienības nozare, kopumā raksturīga sliktāka kvalitāte un ka ĶTR melamīns nav izmantojams dažos lietojumos uz virsmām. Argumentu par atšķirīgo kvalitāti izteica arī vairāki lietotāji, kas atrodas Savienībā.
(12)
Izmeklēšana liecina, ka melamīnam gan var būt nedaudz atšķirīga krāsa, bet to gan iekšzemes tirgū, gan eksporta tirgos pārdod, vadoties pēc vieniem un tiem pašiem kvalitātes standartiem. Nav sniegti pierādījumi tam, ka nelielās melamīna variācijas nozīmētu arī atšķirīgas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un gala lietojumu. Citi ražotāji eksportētāji šo jautājumu nekomentēja. Turklāt izmeklēšana liecināja, ka minētais ražotājs eksportētājs izmanto līdzīgu ražošanas procesu kā Savienības ražošanas nozare.
(13)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, prasību noraidīja un ar šo apstiprina, ka melamīns, ko Savienības ražošanas nozare ir saražojusi un pārdod Savienībā, melamīns, kas ražots un pārdots ĶTR iekšzemes tirgū, un melamīns, kas no ĶTR importēts Savienībā, tāpat kā melamīns, kas ražots un pārdots Indonēzijā, ko izmantoja par analogo valsti, pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē ir uzskatāms par analogu ražojumu.
(14)
Tā kā nav saņemti citi komentāri par šo jautājumu, ar šo apstiprina pagaidu regulas 12. līdz 15. apsvērumu.
C. DEMPINGS
1. Tirgus ekonomikas režīms (TER)
(15)
Sākotnēji tirgus ekonomikas režīms (“TER”) visiem ražotājiem eksportētājiem, kas to pieprasīja, tika atteikts ar pamatojumu, ka galveno izejvielu izmaksas nepietiekami atspoguļo tirgus vērtības, kā prasīts pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā. Kā izklāstīts pagaidu regulas 20. līdz 24. apsvērumā, TER izmeklēšanā konstatēja, ka tam par iemeslu ir valsts iejaukšanās gan dabasgāzes, gan urīnvielas tirgū ĶTR. Papildus šai vispārīgajai situācijai TER atteikumam bija arī ar uzņēmumu saistīti iemesli, kā izklāstīts pagaidu regulas 25. līdz 28. apsvērumā.
(16)
Viens ražotājs eksportētājs iebilda, ka urīnvielas cena ĶTR atbilst cenai citās pasaules daļās, piemēram, Indonēzijā vai Vidējos Austrumos, tādēļ secinājums, ka galveno izejvielu cenas ir atšķirīgas, nav pareizs.
(17)
Tomēr sākotnējais secinājums, ka urīnvielas tirgū ĶTR bija raksturīga valsts iejaukšanās, kā izklāstīts pagaidu regulas 23. un 24. apsvērumā, netika apstrīdēts. Šī informācija vien bija pietiekama, lai secinātu, ka nav izpildīts 1. kritērijs pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā. Šo secinājumu neskar fakts, ka noteiktā laikposmā urīnvielas cenas ĶTR un citās pasaules daļās varētu būt bijušas apmēram vienā līmenī.
(18)
Viena eksportētāju grupa nepiekrita atteikumam piešķirt TER un atsevišķu režīmu (“AR”), pamatojoties uz to, ka Komisija nebija saņēmusi aizpildītas TER prasības veidlapas par visiem saistītajiem uzņēmumiem. Savos komentāros par informācijas izpaušanu grupa piedāvāja pilnībā sadarboties, bet neapstrīdēja faktu, ka viens no tā saistītajiem uzņēmumiem nav iesniedzis TER prasības veidlapu vienlaikus ar pārējiem grupas uzņēmumiem. Tāpēc šo iebildumu noraidīja.
(19)
Tā kā nav saņemti citi komentāri par TER, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 16. līdz 32. apsvērums.
2. Atsevišķs režīms
(20)
Provizoriski tika konstatēts, ka trīs no pieciem ĶTR ražotājiem eksportētājiem - uzņēmumiem vai to grupām - atbilst visām AR piešķiršanas prasībām.
(21)
Savienības ražošanas nozare apstrīdēja lēmumu par to, ka AR piešķirams trim uzņēmumu grupām, iebilstot, ka viens ražotājs eksportētājs pieder Ķīnas valstij un citam ražotājam eksportētājam vadības līmenī ir sakari ar uzņēmumiem, ko pilnībā kontrolē valsts. Turklāt valsts iejaukšanās esot tik liela, ka tā darītu iespējamu pasākumu apiešanu attiecībā uz visiem trim ražotājiem eksportētājiem.
(22)
Izmeklēšana liecināja, ka neviens no ražotājiem eksportētājiem, kam sākotnēji piešķirts AR, nebija valsts īpašumā. Turklāt iebildums par to, ka viena ražotāja eksportētāja vadība esot saistīta ar valsts kontrolētiem uzņēmumiem, nebija pamatots. Attiecībā uz iespējamu pasākumu apiešanas risku jāmin, ka saskaņā ar izmeklēšanas rezultātiem eksporta cenas, daudzumi, nosacījumi un pārdošanas noteikumi tika brīvi noteikti un apspriesti un ka ražotāji eksportētāji ne bija valsts īpašumā, ne arī kādā citā veidā bija pakļauti stiprai valsts ietekmei vadības līmenī. Tādējādi var secināt, ka valsts iejaukšanās nav tāda, lai būtu iespējama pasākumu apiešana.
(23)
Ņemot vērā iepriekš minēto, Savienības ražošanas nozares iebildumus noraidīja. Tādēļ tiek apstiprināts sākotnējais secinājums, ka trīs no pieciem ražotājiem eksportētājiem atbilst visiem AR piešķiršanas kritērijiem.
3. Normālā vērtība
a) Analogās valsts izvēle
(24)
Par analogo valsti izraudzījās Indonēziju. Ziņas, kuras aizpildītajā anketā bija sniedzis Indonēzijas ražotājs, kurš sadarbojās, tika pārbaudītas uz vietas, un atzītas par ticamu informāciju un par piemērotu normālās vērtības pamatu.
(25)
Viens ražotājs eksportētājs apšaubīja Indonēzijas izvēli par analogo valsti, pamatojoties uz to, ka ieinteresētajām personām neesot dota iespēja komentēt šo izvēli. Bet kopš 2010. gada maija pārbaudēm pieejamajā dokumentācijā bija iekļauta informācija ar paskaidrojumiem par to, kāpēc Indonēzija ir izraudzīta par analogo valsti. Tādējādi personām bija visas iespējas izteikt komentārus par šo izvēli, un to procesuālās tiesības ir pilnībā ievērotas. Citi komentāri par analogās valsts izvēli nav saņemti.
(26)
Tādēļ tiek apstiprināts, ka Indonēzija ir piemērota un pamatota analogā valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu.
b) Normālās vērtības noteikšana
(27)
Jāatgādina, ka normālā vērtība tika aprēķināta, izmantojot Indonēzijas ražotāja ražošanas izmaksas un pieskaitot samērīgas pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (PV un A izmaksas) un peļņu iekšzemes tirgū.
(28)
Viens ražotājs eksportētājs apšaubīja aprēķinātās normālās vērtības apmēru, jo īpaši PV un A izmaksas un peļņu, kas balstītas uz Savienības ražošanas nozares izmaksām. Tomēr šī metode ir saskaņā ar 2. panta 6. punkta c) apakšpunktu un ir uzskatāma par piemērotu. Citi dati, ko varētu izmantot par pamatu PV un A izmaksu un peļņas apmēram, nebija pieejami, jo analogajā valstī nav citu ražotāju vai eksportētāju, uz kuriem attiektos izmeklēšana, un ražotājs, uz kuru attiecas izmeklēšana, izmeklēšanas periodā nepārdeva citas ražojumu kategorijas.
(29)
Tāpēc šo iebildumu noraida. Ar šo apstiprina 35. līdz 45. apsvērumu attiecībā uz normālās vērtības noteikšanu.
c) Eksporta cenas ražotājiem eksportētājiem, kam piešķirts AR
(30)
Tā kā nav saņemti komentāri par eksporta cenas noteikšanu, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 46. apsvērums.
d) Salīdzinājums
(31)
Viens ražotājs eksportētājs apšaubīja normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu attiecībā uz PVN jautājumu. Bet normālā vērtība un eksporta cena ir salīdzinātas ar vienādi uzliktiem netiešajiem nodokļiem, proti, ieskaitot PVN, saskaņā ar 2. panta 10. punkta c) apakšpunktu, un šajā metodē nav nepieciešams izmaiņas. Tādēļ ar šo apstiprina pagaidu regulas 47. līdz 48. apsvērumu.
4. Dempinga starpības
a) Sadarbībā iesaistītajiem ražotājiem eksportētājiem, kuriem piešķirts AR
(32)
Tā kā nav saņemti komentāri attiecībā uz dempinga starpībām, ar šo apstiprina pagaidu regulas 49. apsvērumu.
(33)
Tādējādi galīgā dempinga starpība, ko izsaka kā procentuālo daļu no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļa nomaksas, ir šāda:
Uzņēmums
Galīgā dempinga starpība
Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd
44,9 %
Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd
47,6 %
Henan Junhua Development Company Ltd
49,0 %
b) Visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem
(34)
Tā kā nav saņemti komentāri attiecībā uz dempinga starpībām, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 51. līdz 52. apsvērums.
Tādējādi valsts mēroga dempinga starpību nosaka 65,6 % apmērā no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas, un ar šo apstiprina pagaidu regulas 53. apsvērumu.
D. KAITĒJUMS
1. Kaitējums
1.1. Savienības produkcija un Savienības ražošanas nozare
(35)
Tā kā nav komentāru par Savienības produkciju un Savienības ražošanas nozari, ar šo apstiprina pagaidu regulas 54. līdz 56. apsvērumu.
1.2. Savienības patēriņš
(36)
Dažas personas iebilda, ka Eurostat dati par melamīna importa apjomiem no ĶTR nav ticami. PārbaudotEurostat datus, tika nedaudz mainīti importa rādītāji un tādējādi arī Savienības patēriņš, kā redzams turpmākajās tabulās. Šīs izmaiņas neietekmē analīzi par Savienības patēriņu, kas noteikta pagaidu regulas 57. līdz 59. apsvērumā, un tādējādi minēto analīzi var apstiprināt.
1. tabula
2006
2007
2008
IP
Apjoms (tonnās)
368 873
392 691
326 409
267 226
Indeksēti
100
106
88
72
Avots: atjaunināti Eurostat dati un atbildes uz anketas jautājumiem
1.3. Imports no attiecīgās valsts Eiropas Savienībā
1.3.1. ĶTR importa apjoms, cena un tirgus daļa
2. tabula
Imports no ĶTR
2006
2007
2008
IP
Apjoms (tonnās)
26 962
46 874
37 366
18 482
Indeksēti
100
174
139
69
Avots: atjaunināti Eurostat dati
(37)
Iepriekš minētās izmaiņas attiecīgo valstu importa apjomos neietekmē secinājumus pagaidu regulas 61. un 62. apsvērumā, un minētos secinājumus var apstiprināt.
(38)
Vairāki lietotāji iebilda, ka tie 2009. un 2010. gadā neimportēja melamīnu no ĶTR, jo Ķīnas cenas salīdzinājumā ar ES raksturīgajām cenām bija pārāk augstas. Tādēļ tie apšaubīja to, ka izmeklēšanas periodā Ķīnas eksportētājiem konstatētas mazākas cenas.
(39)
Kā minēts pagaidu regulas 63. un 64. apsvērumā, Ķīnas eksportētāju sadarbība nebija aktīva. Tādēļ cenu samazinājuma noteikšanai izmantoja informāciju, ko pārbaudīja uz vietas sadarbībā iesaistītajos Ķīnas uzņēmumos. Kā minēts pagaidu regulas 66. un 67. apsvērumā, sadarbībā iesaistīto ražotāju eksportētāju cenas izmeklēšanas periodā bija par 10,3 % mazākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Nav saņemti jauni pierādījumi salīdzinājumā ar tiem, kas bija pieejami pagaidu pasākumu ieviešanas laikā, tādēļ šo iebildumu noraidīja.
1.3.2. Cenu samazinājums
(40)
Daži lietotāji iebilda, ka jāņem vērā papildu darbs, kas saistīts ar ĶTR importa melamīna kravu apstrādi. Tie apgalvoja, ka Ķīnas melamīna iepirkšanas cenā šāda veida izdevumi nav iekļauti.
(41)
Pārbaudot šo iebildumu, bija redzams, ka trūkst ticama pamatojuma konstatējumiem par melamīna importa no ĶTR nosacījumiem un par iespējamo izmaksu apmēru, kas varētu būt radies papildus iepirkšanas cenai. Turklāt iepriekš minētās personas nesniedza pierādījumus, tādēļ iebildums tika noraidīts.
(42)
Tāpat kā pagaidu pasākumu ieviešanas laikā, dažas personas iebilda, ka samazinājuma aprēķini jābalsta uz Eurostat datiem, nevis uz apstiprinātajiem datiem, ko snieguši vien 30 % Ķīnas uzņēmumu.
(43)
Kā minēts pagaidu regulas 66. apsvērumā, samazinājuma aprēķinos tika izmantoti sadarbībā iesaistīto eksportētāju dati. Šie dati tika pārbaudīti un tādēļ ir uzskatāmi par ticamākiem nekā Eurostat dati. Tāpēc šis iebildums tika noraidīts.
(44)
Tā kā nav saņemti citi komentāri par cenu samazinājumu, ar šo tiek apstiprināta pagaidu regulas 66. un 67. apsvērumā aprakstītā cenu samazinājuma noteikšanas metodika.
1.4. Ekonomiskā situācija Savienības ražošanas nozarē
(45)
Tā kā nav nekādu komentāru par Savienības ražošanas nozares ekonomisko situāciju, ar šo apstiprina pagaidu regulas 68. līdz 82. apsvērumu.
1.5. Secinājums par kaitējumu
(46)
Tā kā nav nekādu komentāru attiecībā uz secinājumu par kaitējumu, ar šo apstiprina pagaidu regulas 83. līdz 86. apsvērumu.
2. Cēloņsakarība
2.1. Iepriekšēja piezīme
(47)
Kā minēts pagaidu regulas 87. apsvērumā, tika pārbaudīts, vai ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma imports par dempinga cenām ir radījis tik lielu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ka to varētu uzskatīt par būtisku. Turklāt, lai uz importu par dempinga cenām neattiecinātu tādu citu faktoru izraisītu iespējamu kaitējumu, kas nav saistīti ar importu par dempinga cenām, bet kas vienlaikus varēja nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, izvērtēja arī citus zināmos faktorus.
2.2. Importa par dempinga cenām ietekme
(48)
Pamatojoties uz koriģētajiem importa datiem, kas redzami iepriekš 2. tabulā, joprojām paliek spēkā komentāri pagaidu regulas 88. līdz 95. apsvērumā. Kopumā pārskata periodā imports no ĶTR būtiski samazinājās - par 31 % - saistībā ar to, ka samazinājās Savienības patēriņš (- 28 %). Kas attiecas uz cenām, eksporta cena, kas pārbaudīta uz vietas sadarbībā iesaistīto Ķīnas ražotāju telpās, bija mazāka nekā vidējā importa cena pēc Eurostat datiem. Par sadarbībā iesaistītajiem un pārbaudītajiem Ķīnas eksportētājiem, kas importē apmēram 30 % no visa ĶTR importa apjoma, tika konstatēts, ka to cenas izmeklēšanas periodā bijušas par 10,3 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas.
(49)
Izmeklēšanā konstatēja, ka dažos izmeklēšanas perioda mēnešos, kad cenas bija izdevīgas, Ķīnas eksportētāji pārdeva savu pārprodukciju Savienības tirgū, savukārt, kad cenas sāka pazemināties, tie pārtrauca šos pārdevumus. Šādai mērķtiecīgu cenu politikai izmeklēšanas periodā bija nelabvēlīga ietekme uz Savienības tirgu, jo nemainīgas cenas var noteikt uz laiku no trim līdz sešiem mēnešiem. Tādējādi apstiprinās tas, ka imports par dempinga cenām Savienības tirgū vēl vairāk pasliktināja pārdošanas cenu nelabvēlīgās tendences vidējā termiņā pēc tam, kad pārdevumi beidzās. Pārdošanas cenu zemais līmenis ietekmēja milzīgo zaudējumu apmēru, kurš radās Savienības ražošanas nozarei, un ir uzskatāms par būtisku konstatētā būtiskā kaitējuma iemeslu.
(50)
Tādējādi var noteikt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
2.3. Citu faktoru ietekme
(51)
Attiecībā uz šo jautājumu ieinteresētās personas pamatā atkārtoja lielāko daļu komentāru, kas bija izteikti sākotnējā posmā. Kas attiecas uz importa par dempinga cenām ietekmi, dažas personas vēlreiz iebilda, ka jāizmanto Eurostat rādītāji, nevis dati, kas pārbaudīti sadarbībā iesaistīto ražotāju telpās. Šo iebildumu nevarēja pieņemt, jo pretējā gadījumā pārbaudēm uz vietas nebūtu nekādas jēgas. Netika sniegti pierādījumi tam, ka uz šajā izmeklēšanā izmantotajiem datiem nevar paļauties. Tāpēc šis iebildums tiek noraidīts.
(52)
Dažas personas iebilda, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma cēlonis nav vis ĶTR imports, bet gan pasaules ekonomikas krīze. Tomēr šīs personas nesniedza pierādījumus tam, ka uz šajā izmeklēšanā izmantotajiem datiem nevar paļauties. Turklāt imports par dempinga cenām pastiprināja ekonomikas krīzes ietekmi un tādējādi vēl vairāk pasliktināja Savienības ražošanas nozares stāvokli. Tāpēc šis iebildums tiek noraidīts.
(53)
Saņemtie komentāri un sniegtie pierādījumi par citiem faktoriem nebija pietiekami, lai grozītu pagaidu regulas 108. līdz 110. apsvērumā izdarīto secinājumu par to, ka neviens no šiem faktoriem nevarētu grozīt sakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei izdarīto kaitējumu. Tādēļ apstiprina pagaidu konstatējumu, ka imports par dempinga cenām Savienības ražošanas nozarei radījis būtisku kaitējumu.
3. Savienības intereses
3.1. Savienības ražošanas nozares intereses
(54)
Jāatgādina, ka Savienības ražošanas nozari veido trīs ražotāji, kas atrodas dažādās dalībvalstīs un ar melamīnu saistītā darbā tieši nodarbina vairāk nekā 600 cilvēku.
(55)
Daži lietotāji iebilda, ka sūdzības iesniedzēju nodarbināto personu skaits ir pārspīlēts. Netika sniegti pierādījumi tam, ka šajā izmeklēšanā izmantotie pārbaudītie dati nebūtu ticami, tādēļ šis iebildums tiek noraidīts.
(56)
Viens lietotājs iebilda, ka Savienības ražošanas nozare ražotnes ir slēgusi tehnisku problēmu dēļ, nevis importa par dempinga cenām dēļ, kā tiek apgalvots.
(57)
Dažas Savienības ražošanas nozares ražotnes patiesi saskārās ar zināmām grūtībām, bet tas galvenokārt notika pēc IP. Pēc pagaidu pasākumu ieviešanas Savienības ražošanas nozare sniedza pierādījumus tam, ka ražotnes, kuru darbība bija pārtraukta importa par dempinga cenām dēļ, ir atsākušas darbu. Tas liecina, ka pagaidu pasākumi jau ir labvēlīgi ietekmējuši Savienības ražošanas nozari.
(58)
Gaidāms, ka labvēlīgā ietekme uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli, ko rada galīgā antidempinga maksājuma noteikšana ĶTR izcelsmes importam, turpināsies un ļaus vismaz daļēji atgūt zaudēto rentabilitāti.
(59)
Tā kā nav saņemti citi komentāri par Savienības ražošanas nozares interesēm, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 112. līdz 115. apsvērums.
3.2. Importētāju intereses
(60)
Tā kā par importētāju interesēm nebija komentāru, tika secināts, ka galīgo pasākumu ieviešana ĶTR izcelsmes melamīna importam nebūtu pretrunā importētāju interesēm.
3.3. Lietotāju intereses
(61)
Sākumposmā lietotāju sadarbība nebija aktīva. Tika aizsūtītas 44 anketas un saņemtas vien 7 atbildes, kuras būtu uzskatāmas par vērā ņemamām. Sadarbībā iesaistītie lietotāji pārstāv apmēram 10 % no melamīna patēriņa Savienībā. Tobrīd tika secināts, ka ierosināto pasākumu ietekme būtu nebūtiska.
(62)
Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas veica pārbaudes apmeklējumu galvenā sadarbībā iesaistītā lietotāja telpās Savienībā. Izmeklēšana liecināja, ka melamīna īpatsvars tā ražošanas izmaksās ir no 8-15 % atkarībā no darbības jomas. Tādēļ pasākumu iespējamā ietekme var būt diezgan būtiska atkarībā no melamīna īpatsvara izmaksās un no rentabilitātes, kas bija salīdzinoši zema.
(63)
Vairāki lietotāji savos iesniegumos iebilda, ka pēc pagaidu pasākumu ieviešanas Savienības tirgū trūcis melamīna un tas radījis būtisku un nemainīgu cenu pieaugumu. Izmeklēšanas periodā melamīna pārdošanas cena bija apmēram EUR 900 par tonnu, bet pēc IP cenas svārstījās starp EUR 1 200 un 1 500 par tonnu.
(64)
Sadarbībā iesaistītā lietotāja telpās veiktais pārbaudes apmeklējums apstiprināja, ka pagaidu pasākumi ir ietekmējuši tā darbu un turklāt Savienības ražošanas nozare melamīnam paaugstinājusi cenu. Patiesi, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa Savienības tirgū ir 85 %, un tādējādi gandrīz visi lietotāji lielu daļu melamīna iepērk no Savienības ražotājiem.
(65)
Izmeklēšanas laikā savāktā informācija turklāt liek domāt, ka pēc IP joprojām gaidāms cenu pieaugums. Tādējādi, šķiet, būtu pamatoti un Savienības interesēs mainīt sākotnējo pasākumu formu, lai ierobežotu turpmāku melamīna cenu pieaugumu, kas būtiski ietekmētu visu lietotāju uzņēmējdarbību.
(66)
Daži lietotāji iebilst, ka 2010. gadā tirgū radies melamīna trūkums, ka ES ražotāji nav varējuši apmierināt pieprasījumu Savienības tirgū un ka pagaidu pasākumu ieviešana vēl pastiprinājusi šo trūkumu.
(67)
Pieejamo datu analīze liecina, ka īsu brīdi tirgū patiesi trūka melamīna, bet tam par iemeslu nebija pagaidu nodokļi, bet gan pasaules tirgus attīstība.
(68)
Daži lietotāji iebilst, ka ES ražotāji nespēja piegādāt melamīnu pietiekamā daudzumā, lai uzturētu to ražošanas procesu.
(69)
Pieejamo datu analīze liecina, ka trūkums skāra vienīgi neplānoto iepirkumu tirgu, bet līgumos noteiktie apjomi tika piegādāti bez problēmām.
(70)
Turklāt ES un trešo valstu ražotāji tiešsaistē piedāvāja papildu ražošanas apjomu, tādējādi Savienības lietotājiem nodrošinot stabilas melamīna piegādes.
(71)
Viens lietotājs iebilda, ka tas pārtraucis lielas ražotnes būvniecību, jo konstatējis, ka ar spēkā esošajiem pagaidu pasākumiem viņu ražojumi galvenajos eksporta tirgos vairs nebūs konkurētspējīgi.
(72)
Daži lietotāji apgalvoja, ka gadījumā, ja tiktu apstiprināti pagaidu pasākumi, nākamo posmu ražojumi Savienībā vairs nebūtu konkurētspējīgi salīdzinājumā ar importētiem nākamo posmu ražojumu analogiem no ĶTR. Tādēļ šie lietotāji savas ražotnes vai nu slēgs, vai pārvietos ārpus Savienības.
(73)
Viena lietotāju apvienība iebilda, ka koksnes plātņu nozare vien dod tūkstošiem darba vietu, proti, daudz vairāk nekā ES melamīna ražotnes. Tādējādi galīgo pasākumu ieviešana neesot Savienības interesēs.
(74)
Iepriekš minētie iebildumi netika pamatoti ar pārliecinošiem pierādījumiem, kas tos apstiprinātu, tādēļ ar šo apstiprina pagaidu regulas 116. līdz 121. apsvērumu.
3.4. Secinājums par Savienības interesēm
(75)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka nav pārliecinošu iemeslu, kas liktu atteikties no galīgo antidempinga maksājumu noteikšanas ĶTR izcelsmes melamīna importam.
(76)
Tomēr, pamatojoties uz iepriekš minēto, šķiet, ka Savienības interesēs būtu mainīt ierosināto pasākumu veidu, lai novērstu iespējamo būtisko ietekmi uz visu lietotāju uzņēmējdarbību, kas ir lielā mērā atkarīga no melamīna piegādēm.
4. Galīgie antidempinga pasākumi
4.1. Kaitējuma novēršanas līmenis
(77)
Tā kā netika saņemti pamatoti komentāri, kas mainītu secinājumus par kaitējuma novēršanas pakāpi, ar šo apstiprina pagaidu regulas 123. līdz 127. apsvērumu.
4.2. Galīgie pasākumi
(78)
Ņemot vērā iepriekš minēto, secinājums ir tāds, ka jāmaina pasākumu veids, sadarbībā iesaistītajiem eksportētājiem, kam piešķirts AR, nosakot galīgos pasākumus ar minimālo importa cenu (MIP), bet visiem pārējiem - fiksētu maksājumu EUR 415,00 par ražojuma neto svara tonnu. Sadarbībā iesaistītajiem eksportētājiem, kam piešķirts AR, piemērojamā MIP ir EUR 1 153 par ražojuma neto svara tonnu.
(79)
Minētās MIP pamatā ir normālā vērtība, kas noteikta analogajā valstī, palielināta atbilstīgi CIF cenai pie Savienības robežas, izmantojot sadarbībā iesaistīto Ķīnas eksportētāju eksporta datus, un pēc tam izteikta EUR par ražojuma neto svara tonnu.
(80)
Ja importa cena būs CIF cena līdz Savienības robežai, kas nav mazāka par noteikto minimālo importa cenu, nodoklis nebūs jāmaksā. Ja importa cena būs zemāka, būs jāmaksā starpība starp faktisko cenu un noteikto minimālo importa cenu.
(81)
Uz sadarbībā neiesaistītajiem eksportētājiem un uz eksportētājiem, kam nav piešķirts AR, tiks attiecināts atlikušais maksājums EUR 415 par ražojuma neto svara tonnu (pamatojoties uz starpību starp kaitējumu neizraisošo cenu, kas minēta pagaidu regulas 126. apsvērumā, un sadarbībā iesaistītā eksportētāja darījumu cenu IP ar vislielāko kaitējumu), neatkarīgi no importa cenas.
(82)
Pasākumu veids ļautu ES ražotājiem atgūties no kaitējumu izraisošā dempinga sekām un ļautu turklāt novērst nepamatotus cenu pieaugumus, kas varētu ļoti nelabvēlīgi ietekmēt lietotāju uzņēmējdarbību.
(83)
Visām personām darīja zināmus būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata bija iecerēts ieteikt galīgo antidempinga maksājumu piemērošanu. Turklāt tām noteica laikposmu, kurā pēc minētās izpaušanas iesniedzami paskaidrojumi. Savienības ražošanas nozare pēc tam apstrīdēja lietotāju apgalvojumus par attiecīgā ražojuma trūkumu, kā arī cenu izmaiņas Savienības tirgū pēc IP. Attiecībā uz ražojuma trūkumu Savienības ražošanas nozare iebilda, ka tās ražošana ir cikliska un ka bija pieejami citi piegādes avoti, piemēram, Trinidāda un Katara. Attiecībā uz cenu tendenci tā apgalvoja, ka pieaugums sācies jau labu laiku pirms pagaidu pasākumu noteikšanas. Tomēr nevar noliegt, ka kopš pagaidu pasākumu noteikšanas cenu pieaugums ir turpinājies un ka importa apjoms no citiem avotiem nav bijis būtisks. Citu personu iesniegtos komentārus pilnībā ņēma vēra, bet tie negrozīja secinājumus.
(84)
Uzņēmumiem individuāli noteiktās antidempinga maksājuma likmes, kas minētas šajā regulā, piemēro tikai attiecīgā ražojuma importam, ko ražo šie uzņēmumi un attiecīgi konkrēti nosaukti tiesību subjekti. Citi 1. pantā konkrēti nenosaukti (ar adresi un nosaukumu) uzņēmumi, tostarp ar tādiem uzņēmumiem saistīti subjekti, importējot attiecīgo ražojumu, nevar izmantot šīs likmes, un uz tiem attiecas “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamā maksājuma likme.
(85)
Jebkura prasība piemērot šīs individuālās antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunas ražotnes vai pārdošanas struktūras izveides) nekavējoties adresējama Komisijai (3) kopā ar visu attiecīgo informāciju, it īpaši par visām pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un eksporta pārdošanu, kuras, piemēram, saistās ar minēto nosaukuma maiņu vai pārmaiņām ražošanas un pārdošanas struktūrās. Pēc tam vajadzības gadījumā regulu attiecīgi grozīs, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro individuālas maksājuma likmes.
(86)
Lai samazinātu apiešanas risku, tika nolemts, ka šajā gadījumā ir nepieciešami īpaši pasākumi, lai nodrošinātu pienācīgu antidempinga maksājumu piemērošanu. Šie īpašie pasākumi ir šādi: derīgs rēķins, kurš atbilst šīs regulas pielikuma prasībām un kurš jāuzrāda dalībvalstu muitas dienestiem. Uz importu, kam nav pievienots šāds rēķins, attiecina atlikušo antidempinga maksājumu, kas piemērojams visiem pārējiem eksportētājiem.
(87)
Ja pēc attiecīgo pasākumu piemērošanas būtiski pieaugtu eksporta apjomi kādam no uzņēmumiem, kuriem tiek piemērotas zemākas MIP, varētu uzskatīt, ka šāds importa apjoma pieaugums liecina par tirdzniecības modeļa pārmaiņām pasākumu piemērošanas dēļ pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē. Šādos apstākļos un tad, ja ir ievēroti nosacījumi, var sākt izmeklēšanu saistībā ar pasākumu apiešanu. Tajā cita starpā var pārbaudīt, vai ir jāatceļ MIP un pēc tam jāpiemēro maksājums.
(88)
Ja pēc galīgo pasākumu ieviešanas būtiski mainās tirgus apstākļi, Komisija pēc savas iniciatīvas var pārskatīt pasākumu veidu, lai izvērtētu to, vai ar pasākumiem tiek sasniegti plānotie rezultāti kaitējuma novēršanā un vai pasākumu veida maiņa ir pamatota.
4.3. Antidempinga pagaidu maksājumu galīgā iekasēšana
(89)
Ņemot vērā konstatēto dempinga starpību lielumu un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma pakāpi, uzskata, ka summas, kas nodrošinātas ar pagaidu regulā noteikto antidempinga pagaidu maksājumu, galīgi jāiekasē tādā apjomā, kas vienāds ar piemēroto galīgo maksājumu. Ja galīgie maksājumi ir mazāki par pagaidu maksājumiem, summas, kas provizoriski nodrošinātas un pārsniedz galīgos antidempinga maksājumus, anulē. Ja galīgie maksājumi ir lielāki par pagaidu maksājumiem, galīgi iekasē tikai tās summas, kas nodrošinātas ar pagaidu maksājumiem,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo tiek noteikts antidempinga pagaidu maksājums tāda Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes melamīna importam, kuru pašlaik klasificē ar KN kodu 2933 61 00.
2. Antidempinga galīgā maksājuma likme, kas piemērojama 1. punktā norādītajiem ražojumiem, kurus ražo turpmāk minētie uzņēmumi, ir šāda.
Uzņēmums
Minimālā importa cena
(EUR par tonnu ražojuma neto svara)
Maksājums
(EUR par tonnu ražojuma neto svara)
Taric papildu kods
Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd
1 153
-
A986
Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd
1 153
-
A987
Henan Junhua Development Company Ltd
1 153
-
A988
Visi pārējie uzņēmumi
-
415
A999
Konkrēti nosauktajiem ražotājiem antidempinga galīgais maksājums, ko piemēro 1. punktā minētajiem ražojumiem, ir starpība starp minimālo importa cenu un neto cenu pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas, ja pēdējā minētā cena ir zemāka nekā minimālā importa cena. Ja neto cena pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas ir vienāda vai lielāka par minimālo importa cenu, tad maksājums no šiem atsevišķi nosauktajiem ražotājiem netiek iekasēts.
Šajā punktā minētajiem uzņēmumiem noteiktās MIP piemēro, ja dalībvalstu muitas iestādēm uzrāda derīgu rēķinu, kas atbilst pielikumā minētajām prasībām. Ja šāds rēķins nav uzrādīts, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem piemērojamo maksājuma likmi.
3. Attiecībā uz konkrēti nosauktajiem ražotājiem un gadījumos, ja preces ir bojātas pirms laišanas brīvā apgrozībā, un tāpēc, lai noteiktu muitas vērtību, faktiski samaksāto vai maksājamo cenu aprēķina proporcionāli saskaņā 145. pantu Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93 (1993. gada 2. jūlijs), ar ko paredz īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (4), minimālo importa cenu, kas minēta iepriekš, samazina par procentuālo daudzumu, kas atbilst faktiski samaksātās vai maksājamās cenas daļai. Tad maksājamā summa ir vienāda ar starpību starp samazināto minimālo importa cenu un samazināto neto cenu, kurā ietilpst piegāde līdz Savienības robežai, bet neietilpst muitošana.
Gadījumos, kad preces ir bojātas pirms laišanas brīvā apgrozībā, un tādēļ, lai noteiktu muitas vērtību, faktiski samaksāto vai maksājamo cenu aprēķina proporcionāli saskaņā ar 145. pantu Regulā (EEK) Nr. 2454/93, antidempinga maksājuma summu, kas aprēķināta saskaņā ar 2. punktu, samazina par procentuālo daudzumu, kas atbilst faktiski samaksātās vai maksājamās cenas daļai.
4. Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
Galīgi iekasē summas, kas nodrošinātas ar antidempinga pagaidu maksājumu atbilstīgi Regulai (ES) Nr. 1035/2010. Nodrošinātās summas, kas pārsniedz antidempinga galīgā maksājuma summas, anulē. Ja galīgie maksājumi ir lielāki par pagaidu maksājumiem, galīgi iekasē tikai tās summas, kas nodrošinātas ar pagaidu maksājumiem.
3. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2011. gada 10. maijā