NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1256/2010
ze dne 17. prosince 2010,
kterým se stanoví rybolovná práva pro některé populace ryb v Černém moři na rok 2011
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle čl. 43 odst. 3 Smlouvy má Rada na návrh Komise přijmout opatření týkající se stanovení a přidělení rybolovných práv.
(2)
Podle nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (1) mají být na základě dostupných vědeckých doporučení, a zejména na základě zprávy vypracované Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství, přijata opatření, jimiž se zajišťuje přístup do vod a ke zdrojům a udržitelné provozování rybolovných činností.
(3)
Je povinností Rady, aby přijala opatření na stanovení a přidělení rybolovných práv podle lovišť nebo skupin lovišť, případně včetně některých podmínek, jež jsou s nimi funkčně spojeny. Rybolovná práva by měla být rozdělena mezi jednotlivé členské státy způsobem, který každému členskému státu zajistí relativní stabilitu rybolovných činností pro každou populaci nebo loviště, a s náležitým ohledem na cíle společné rybářské politiky stanovené v nařízení (ES) č. 2371/2002.
(4)
Celkové přípustné odlovy by měly být stanoveny na základě dostupných vědeckých doporučení a s ohledem na biologické a sociálně-ekonomické aspekty, přičemž by měly všem odvětvím rybolovu zajistit spravedlivé zacházení; zároveň by se měla vzít v úvahu stanoviska vyjádřená během konzultace se zúčastněnými stranami.
(5)
Na využívání rybolovných práv stanovených v tomto nařízení se vztahuje nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (2), a zejména články 33 a 34 uvedeného nařízení týkající se zaznamenávání úlovků a intenzity rybolovu a oznamování údajů o vyčerpání rybolovných práv. Je proto nezbytné upřesnit kódy, které členské státy používají při zasílání údajů týkajících se vykládek populací, na něž se vztahuje toto nařízení, Komisi.
(6)
V souladu s článkem 2 nařízení Rady (ES) č. 847/96 ze dne 6. května 1996, kterým se stanoví dodatečné podmínky pro meziroční řízení celkových přípustných odlovů a kvót (3), je nezbytné určit, na které populace se vztahují různá opatření stanovená v uvedeném nařízení.
(7)
Za účelem zamezení přerušení rybolovných činností a zajištění obživy rybářů Unie je důležité otevřít tato loviště ode dne 1. ledna 2011. Z důvodu naléhavosti by toto nařízení mělo vstoupit v platnost bezprostředně po přijetí,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
PŘEDMĚT, OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví rybolovná práva na rok 2011 pro některé populace ryb v Černém moři.
Článek 2
Oblast působnosti
Toto nařízení se vztahuje na plavidla EU působící v Černém moři.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„GFCM“ Generální komise pro rybolov ve Středomoří;
b)
„Černým mořem“ zeměpisná podoblast GFCM definovaná v rezoluci GFCM/33/2009/2;
c)
„plavidlem EU“ rybářské plavidlo plující pod vlajkou členského státu a registrované v Unii;
d)
„celkovými přípustnými odlovy“ (TAC) množství, které lze každoročně odlovit z každé populace;
e)
„kvótou“ část TAC přidělená Unii, členskému státu nebo třetí zemi.
KAPITOLA II
RYBOLOVNÁ PRÁVA
Článek 4
TAC a rozdělení
TAC, jejich rozdělení mezi členské státy a případné podmínky, jež jsou s nimi funkčně spojeny, jsou stanoveny v příloze.
Článek 5
Zvláštní ustanovení týkající se rozdělení
Rozdělením rybolovných práv mezi členské státy stanoveným v tomto nařízení nejsou dotčeny:
a)
výměny provedené podle čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002;
b)
přerozdělení podle článku 37 nařízení (ES) č. 1224/2009;
c)
dodatečné vykládky podle článku 3 nařízení (ES) č. 847/96;
d)
množství převedená v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 847/96;
e)
odpočty provedené podle článků 37, 105 a 107 nařízení (ES) č. 1224/2009.
Článek 6
Podmínky vykládky úlovků a vedlejších úlovků
Ryby z populací, pro které toto nařízení stanoví rybolovná práva, smějí být uchovávány na palubě nebo vyloženy, pouze pokud odlov:
a)
provedla plavidla členského státu, jenž má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána, nebo
b)
představuje tu část kvóty Unie, která nebyla v podobě kvót rozdělena mezi členské státy, a uvedená kvóta Unie není vyčerpána.
KAPITOLA III
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 7
Předávání údajů
Zasílají-li členské státy podle článků 33 a 34 nařízení (ES) č. 1224/2009 Komisi údaje o vykládkách objemů odlovených populací, použijí kódy populací stanovené v příloze tohoto nařízení.
Článek 8
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2011.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. prosince 2010.
PADOMES REGULA (ES) Nr. 1256/2010
(2010. gada 17. decembris),
ar ko 2011. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu zvejas iespējas Melnajā jūrā
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
tā kā:
(1)
Saskaņā ar Līguma 43. panta 3. punktu Padome pēc Komisijas priekšlikuma paredz pasākumus par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu.
(2)
Padomes Regulā (EK) Nr. 2371/2002 (2002. gada 20. decembris) par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1) paredzēts, ka jāpieņem pasākumi, kuri reglamentē piekļuvi ūdeņiem un resursiem un ilgtspējīgu zvejas darbību veikšanu, ņemot vērā pieejamo zinātnisko ieteikumu un jo īpaši ziņojumu, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja.
(3)
Padomei ir jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu zvejniecībām vai zvejniecību grupām un attiecīgā gadījumā jānosaka ar tām funkcionāli saistīti konkrēti nosacījumi. Zvejas iespējas būtu jāsadala starp dalībvalstīm tā, lai nodrošinātu katras dalībvalsts zvejas darbību relatīvu stabilitāti attiecībā uz katru krājumu vai zvejniecību un pienācīgi ņemtu vērā kopējās zivsaimniecības politikas mērķus, kas izklāstīti Regulā (EK) Nr. 2371/2002.
(4)
Kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) būtu jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem un ņemot vērā bioloģiskos un sociāli ekonomiskos aspektus, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi pret visiem zvejas sektoriem, kā arī ņemot vērā viedokļus, kas izteikti, apspriežoties ar ieinteresētajām personām.
(5)
Uz šajā regulā noteikto zvejas iespēju izmantošanu attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (2), un jo īpaši tās 33. un 34. pants par nozveju un zvejas piepūles reģistrēšanu un ar zvejas iespēju pilnīgu izmantošanu saistītu datu paziņošanu. Tāpēc ir jānorāda kodi, kas dalībvalstīm jāizmanto, nosūtot Komisijai datus par nozvejām no krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula.
(6)
Saskaņā ar 2. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 847/96 (1996. gada 6. maijs), ar ko ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei (3), ir jānorāda krājumi, uz kuriem attiecas dažādie minētajā regulā paredzētie pasākumi.
(7)
Lai izvairītos no zvejas darbību pārtraukuma un lai nodrošinātu Savienības zvejnieku iztikas līdzekļus, ir svarīgi minēto zveju sākt 2011. gada 1. janvārī. Steidzamības iemeslu dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
I NODAĻA
PRIEKŠMETS, DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS
1. pants
Priekšmets
Ar šo regulu 2011. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu zvejas iespējas Melnajā jūrā.
2. pants
Darbības joma
Šo regulu piemēro ES kuģiem, kas zvejo Melnajā jūrā.
3. pants
Definīcijas
Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:
a)
“GFCM” ir Vidusjūras Vispārējā zvejniecības komisija;
b)
“Melnā jūra” ir GFCM teritorijas ģeogrāfiskais apakšapgabals atbilstīgi definīcijai rezolūcijā GFCM/33/2009/2;
c)
“ES kuģis” ir zvejas kuģis, kas kuģo ar dalībvalsts karogu un ir reģistrēts Savienībā;
d)
“kopējā pieļaujamā nozveja (KPN)” ir daudzums, ko katru gadu var iegūt no katra krājuma;
e)
“kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai, dalībvalstij vai trešai valstij.
II NODAĻA
ZVEJAS IESPĒJAS
4. pants
KPN un tās sadalījums
KPN, šo KPN sadalījums starp dalībvalstīm un attiecīgā gadījumā ar to funkcionāli saistīti nosacījumi ir noteikti pielikumā.
5. pants
Īpaši noteikumi par sadalījumu
Šajā regulā izklāstītais zvejas iespēju sadalījums starp dalībvalstīm neskar:
a)
zvejas iespēju apmaiņu, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu;
b)
zvejas iespēju pārdali, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu;
c)
papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu;
d)
daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu;
e)
atvilkumus, kas veikti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37., 105. un 107. pantu.
6. pants
Nozvejas un piezvejas izkraušanas nosacījumi
Zivis no krājumiem, kam zvejas iespējas nosaka ar šo regulu, patur uz kuģa vai izkrauj tikai tad, ja:
a)
nozveju guvuši tādas dalībvalsts kuģi, kurai ir kvota, kas nav pilnībā apgūta; vai
b)
nozveja ir daļa no Savienības kvotas, kura kvotu veidā nav sadalīta starp dalībvalstīm, un minētā Savienības kvota nav pilnībā apgūta.
III NODAĻA
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
7. pants
Datu nosūtīšana
Kad dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu nosūta Komisijai datus par nozvejas izkrāvumiem, tās izmanto šīs regulas pielikumā noteiktos krājumu kodus.
8. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2011. gada 1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2010. gada 17. decembrī