NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 402/2012
ze dne 10. května 2012
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz hliníkových radiátorů pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 12. srpna 2011 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu hliníkových radiátorů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) do Unie.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo mezinárodní sdružení výrobců hliníkových radiátorů AIRAL S.c.r.l (International Association of Aluminium Radiator Manufacturers Limited Liability Consortium, dále jen „žadatel“) představující významný podíl, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby hliníkových radiátorů v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření.
2. Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, výrobce ve srovnatelné zemi, dovozce, distributory a další strany, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení.
(4)
Žadatel, další výrobci v Unii, vyvážející výrobci v ČLR, dovozci a distributoři předložili svá stanoviska. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu výrobců, dovozců a vyvážejících výrobců v Unii se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli dovozci a vyvážející výrobci požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení poskytli základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem (jak je popsán v oddíle 3 níže) v období od července 2010 do června 2011.
(6)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům, kteří o to projevili zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti čínským vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a orgánům ČLR. Přihlásila se pouze jedna skupina společností, kam patří společnosti Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd a Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd (dále jen „skupina Sira“), která požádala o zacházení jako v tržním hospodářství. O individuální zacházení požádaly společnosti Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. a Metal Group Co., Ltd.
(7)
Pokud jde o výrobce v Unii a jak je řádně uvedeno ve 24. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo osm výrobců v Unii. Na základě informací poskytnutých spolupracujícími výrobci v Unii Komise vybrala vzorek čtyř výrobců v Unii, a to podle objemu výroby/prodeje, velikosti a zeměpisného umístění v Unii.
(8)
Jak je uvedeno ve 27. bodě odůvodnění, požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili pouze tři dovozci, kteří nejsou ve spojení. Dva z těchto dovozců však dotčený výrobek nedováželi/nenakupovali. Proto se vzhledem k omezenému počtu spolupracujících dovozců výběr vzorku již nepovažoval za nutný.
(9)
Jak je uvedeno v 28. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo osmnáct vyvážejících výrobců v ČLR. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek dvou vyvážejících výrobců s největším objemem vývozu do Unie.
(10)
Komise zaslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a všem ostatním společnostem, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení, tj. vyvážejícím výrobcům v ČLR, čtyřem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, spolupracujícím dovozcům v Unii a Evropské organizaci spotřebitelů (BEUC); Komise tuto organizaci požádala, aby svým přidruženým společnostem zaslala dotazníky pro uživatele.
(11)
Odpovědi poskytli dva vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku, čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku a jeden dovozce, který není ve spojení. Na dotazník neodpověděl žádný uživatel.
(12)
Kromě toho jedna skupina vyvážejících výrobců ve spojení předložila žádost o individuální zjišťování v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Přezkoumání takových žádostí v předběžné fázi by však znamenalo příliš velké zatížení. O žádosti této skupiny společností o individuální zjišťování bude proto rozhodnuto v konečné fázi.
(13)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii
-
Armatura Krakow SA, UL. Zakopianska 72, 30-418 Krakow, Polsko,
-
Fondital S.p.A., via Cerreto 40, 25079 Vobarno, Brescia, Itálie,
-
Global Srl, via Rondinera 51, 24060 Rogno, Bergamo, Itálie,
-
Radiatori 2000 S.p.A., via Francesca 54/A, 24040 Ciserano, Bergamo, Itálie.
Dovozci v Unii
-
Hydroland Chorobik Gawęda Malec Wojtycza Sp.j., Jawornik 658, 32-400 Myślenice, Polsko.
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. (Zhejiang Flyhigh), Jinyun,
-
Metal Group Co., Ltd., Wuyi.
3. Období šetření
(14)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2010 do 30. června 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(15)
Dotčeným výrobkem jsou hliníkové radiátory a jejich součásti a díly smontované do bloků nebo jednotlivě, ze kterých jsou tyto radiátory složeny, kromě radiátorů elektrického typu (dále jen „dotčený výrobek“). Dotčený výrobek v současnosti spadá pod kódy KN ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 a ex 7616 99 90.
(16)
Na základě údajných rozdílů mezi oběma existujícími postupy výroby radiátorů skupina Sira popis výrobku zpochybnila. Ve skupině Sira jsou dva čínští vyvážející výrobci, z nichž jeden používá technologii lití pod tlakem a druhý technologii průtlačného lisování. Tato skupina uvedla, že výrobky vyrobené metodou průtlačného lisování by měly být vzhledem k údajným rozdílům ve fyzikálních a technických vlastnostech, surovinách, výrobních nákladech a prodejních cenách a také vzhledem k tomu, že metoda průtlačného lisování není v EU a v ČLR běžná, vyloučeny z popisu dotčeného výrobku.
(17)
Jiná čínská zúčastněná strana, čínská obchodní komora pro dovoz a vývoz strojírenských a elektronických produktů (China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products, CCCME), požádala o objasnění tohoto bodu vzhledem k rozdílům ve výrobních nákladech a v cenách radiátorů, které jsou vyráběny za použití dvou výše uvedených technologií.
(18)
Přestože v tomto ohledu existují drobné rozdíly, je zřejmé, že radiátory vyrobené uvedenými postupy mají shodné základní fyzikální a technické vlastnosti a jsou určeny ke stejnému použití. Radiátory vyrobené oběma metodami jsou do značné míry zaměnitelné. Základními vlastnostmi jsou v prvé řadě lehkost, nízká tepelná setrvačnost a vysoká tepelná vodivost. Rozdíly v nákladech a cenách a rovněž skutečnost, že technologie průtlačného lisování může zahrnovat použití mírně odlišné slitiny hliníku, tyto základní vlastnosti nemění. Pokud jde o srovnání cen, veškeré rozdíly jsou řádně zohledněny ve struktuře systému srovnávání druhů výrobku, který byl pro toto šetření použit (dále jen „systém PCN“), což znamená, že se provádí srovnání pouze podobných výrobků.
(19)
Dále by měly být hliníkové radiátory pokládány za jediný výrobek nezávisle na výrobním postupu proto, že jsou prodávány prostřednictvím stejných distribučních cest a koneční uživatelé a spotřebitelé je vnímají jako vyrobené z hliníku (s dobře známými vlastnostmi, jež jsou uvedeny výše) a nečiní mezi nimi rozdíl podle výrobního postupu. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se toto tvrzení zamítá.
(20)
Komora CCCME rovněž zpochybnila skutečnost, že radiátory z ocelového plechu či dokonce z litiny nejsou zařazeny do popisu výrobku. Avšak přestože se takové výrobky používají k podobným účelům, mají odlišné základní fyzikální a technické vlastnosti, neboť základní surovina (hliníková slitina) se nahrazuje ocelí či železem, které mají jiné fyzikální a technické vlastnosti, pokud jde o hmotnost, tepelnou setrvačnost a vodivost. Toto tvrzení se proto zamítá.
(21)
Komora CCCME vyjádřila další připomínky k odkazům v podnětu, které se týkají prodeje prostřednictvím výzvy k předkládání nabídek. Její připomínky ukázaly, že předpokládala, že se jedná o veřejné zakázky. Výzva k předkládání nabídek, na niž se v podnětu odkazuje, se však týkala běžné obchodní praxe, v rámci níž odběratel radiátorů z EU žádá potenciální dodavatele, aby ho seznámili s cenami před tím, než objedná zboží. Veřejná zakázka nebyla součástí žádného dovozu z ČLR, který byl při výpočtech použit.
(22)
Komora CCCME také vyjádřila připomínky k odkazům v podnětu, které se týkaly „designových radiátorů“; domnívala se, že takové radiátory byly vyloučeny z popisu výrobku. Tyto připomínky však opět vyplynuly z nedorozumění, neboť popis výrobku tyto radiátory zahrnuje. Uvedené připomínky byly proto zamítnuty.
2. Obdobný výrobek
(23)
Šetřením se prokázalo, že hliníkové radiátory vyráběné v ČLR a z této země vyvážené a hliníkové radiátory vyráběné a prodávané v Unii výrobci v Unii mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné základní použití, a považují se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. VÝBĚR VZORKU
1. Výběr vzorku výrobců v Unii
(24)
V souladu s článkem 17 základního nařízení a s ohledem na zjevně velký počet výrobců v Unii se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku pro účely zjištění újmy.
(25)
V oznámení o zahájení Komise uvedla, že prozatímně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek tvořily čtyři společnosti vybrané z osmi výrobců v Unii, o nichž bylo před zahájením šetření známo, že vyrábějí obdobný výrobek, a to na základě objemu prodeje, velikosti a zeměpisného umístění v rámci Unie. Tyto společnosti představovaly 66 % celkové odhadované výroby v Unii v průběhu období šetření. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se seznámily s dokumentací a vyjádřily se ke vhodnosti výběru do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení. Jedna ze zúčastněných stran požádala, aby se při výběru vzorku zohlednil též objem výroby. Bylo rozhodnuto vzorek odpovídajícím způsobem změnit. Žádná ze zúčastněných stran nevznesla námitky proti konečnému vzorku sestávajícímu ze čtyř společností.
2. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(26)
S ohledem na potenciálně velký počet dovozců zapojených do řízení se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku dovozců.
(27)
Pouze tři dovozci, kteří nejsou ve spojení, poskytli požadované informace a souhlasili se spoluprací. Vzhledem k tomu, že dva z těchto dovozců nevykázali dovoz ani nákup dotčeného výrobku, se výběr vzorku již nepovažoval za nutný.
3. Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(28)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo všech osmnáct vyvážejících výrobců v ČLR. Tyto společnosti vyvezly přibližně 5 milionů součástí (3), což je o něco méně než 50 % čínského vývozu na trh EU v období šetření. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek dvou vyvážejících výrobců s největším objemem výroby, prodeje a vývozu, jež mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Na oba vyvážející výrobce, společnosti Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. a Metal Group Co., Ltd., připadalo přibližně 62 % objemu prodeje všech osmnácti vyvážejících výrobců, kteří poskytli údaje pro výběr vzorku.
(29)
Jedna skupina vyvážejících výrobců (skupina Sira) zpochybnila své nezařazení do vzorku na základě skutečnosti, že vyrábí určitý druh radiátorů (výroba technologií průtlačného lisování) a její zařazení do vzorku by proto zvýšilo reprezentativnost vzorku. Avšak zařazení jedné zvláštní skupiny nebylo nutné, neboť původně vybraný vzorek již představoval více než 60 % vývozu vykázaného spolupracujícími společnostmi. Kromě toho není nezbytné, aby ve vzorku byly obsaženy všechny typy dotčeného výrobku. Žádost skupiny Sira o zařazení byla proto zamítnuta a původně vybraný vzorek byl potvrzen.
D. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství a individuální zacházení
1.1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(30)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty vyvážející výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(31)
Oba vyvážející výrobci zařazení do vzorku požádali však pouze o individuální zacházení. Splnění kritérií pro zacházení jako v tržním hospodářství nebylo proto zjišťováno.
1.2. Individuální zacházení
(32)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisky,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a buď jsou státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(33)
Oba vyvážející výrobci zařazení do vzorku požádali o individuální zacházení. Jejich žádost byla přezkoumána. Šetření prokázalo, že společnosti zařazené do vzorku splnily veškeré podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(34)
Oběma vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku bylo proto přiznáno individuální zacházení.
2. Srovnatelná země
(35)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(36)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty pro ČLR Rusko, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(37)
Ohledně Ruska jako navrhované srovnatelné země nebyly vzneseny žádné připomínky. Žádná ze zúčastněných stran nenavrhla jiné výrobce obdobného výrobku ze srovnatelné země navíc k těm, kteří byli uvedeni v podnětu v průběhu šetření.
(38)
Ze strany Ruska nebyla poskytnuta žádná spolupráce, přestože všichni známí ruští výrobci byli v průběhu šetření opakovaně kontaktováni a obdrželi dotazníky pro srovnatelnou zemi.
(39)
Komise se sama pokusila vyhledat další výrobce ze třetích zemí.
(40)
Byly proto zaslány dopisy a dotazníky všem známým výrobcům v dalších třetích zemích (tj. Turecku, Íránu, Chorvatsku, Indii, Jižní Africe a Švýcarsku). Avšak přes podniknuté kroky nakonec k žádné spolupráci nedošlo.
(41)
Jak je uvedeno v 38., 39. a 40. bodě odůvodnění, šetření neodhalilo žádnou třetí zemi s tržním hospodářstvím, která mohla být v řízení použita jakou srovnatelná země. V případě neexistence takové třetí země s tržním hospodářstvím se proto v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení předběžně došlo k závěru, že není možné určit běžnou hodnotu pro výrobce zařazené do vzorku na základě cen na domácím trhu nebo početně zjištěné běžné hodnoty v třetí zemi s tržním hospodářstvím, včetně Unie, a proto je nutné určit běžnou hodnotu na základě jiného přiměřeného základu, v tomto případě na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za obdobný výrobek v Unii. To se považovalo za vhodné vzhledem k nedostatečné spolupráci uvedené výše, ale rovněž s ohledem na velikost trhu EU, dovoz dotčeného výrobku a silnou vnitřní hospodářskou soutěž s uvedeným výrobkem na trhu EU.
3. Běžná hodnota
(42)
Vzhledem k tomu, že obě společnosti zařazené do vzorku nepožádaly o zacházení jako v tržním hospodářství, byla běžná hodnota pro všechny čínské vyvážející výrobce určena, jak je uvedeno v 41. bodě odůvodnění, na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za obdobný výrobek v Unii. Poté, co byly za základ pro stanovení běžné hodnoty zvoleny ceny zaplacené nebo které je třeba zaplatit v Unii, byla běžná hodnota vypočtena na základě údajů ověřených v provozovnách výrobců v Unii zařazených do vzorku a uvedených v 13. bodě odůvodnění.
(43)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku v EU nezávislým odběratelům reprezentativní. Bylo zjištěno, že prodej v Unii uskutečněný výrobci obdobného výrobku v Unii je reprezentativní ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku.
(44)
Komise poté zkoumala, zda tento prodej může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového prodeje v EU nezávislým odběratelům. Transakce v rámci prodeje v EU byly považovány za ziskové v případě, že se jednotková cena rovnala výrobním nákladům, nebo byla vyšší. Proto byly stanoveny výrobní náklady na trhu Unie v období šetření. Uvedená analýza prokázala, že prodej v EU určitých druhů výrobku byl ziskový, to znamená, že čistá jednotková prodejní cena byla vyšší než vypočtené jednotkové výrobní náklady.
(45)
Běžná hodnota každého druhu výrobku byla založena na skutečných prodejních cenách (ze závodu), pokud jde o ziskový prodej, a na vypočtené běžné hodnotě, pokud jde o neziskový prodej.
(46)
Běžná hodnota byla stanovena tak, že se k výrobním nákladům výrobního odvětví EU přičetly prodejní, správní a režijní náklady a zisk. Podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly částky pro prodejní, správní a režijní náklady a zisk ve výši 4,43 % stanoveny na základě skutečných údajů, které výrobci v EU skutečně zaznamenali při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
4. Vývozní ceny
(47)
Jelikož vyvážející výrobci zařazení do vzorku, kterým bylo přiznáno individuální zacházení, prodávali na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen za dotčený výrobek skutečně zaplacených nebo cen, které je za něj třeba zaplatit.
5. Srovnání
(48)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité individuální úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Odpovídající úpravy nepřímých daní, nákladů na dopravu, pojištění, balení, manipulaci a úvěrových nákladů byly provedeny ve všech případech, kdy byly považovány za přiměřené, správné a podložené ověřenými podklady.
(49)
U jednoho z vyvážejících výrobců se ukázalo, že příslušná společnost nezařadila při použití dotazníkem požadovaného systému dotčený výrobek správně. Jedna z charakteristik dotčeného výrobku se týkala tepelného výkonu radiátorů. Příslušná společnost však nedisponovala důkazy, které by podpořily údaje o tepelném výkonu vyvážených modelů. Skutečně udaný tepelný výkon nebyl uveden správně a neodpovídal dalším charakteristikám, jako je hmotnost a rozměry. Proto bylo pro účely srovnání nutné použít pouze zbývající charakteristiky.
(50)
Když byl ke klasifikaci druhů výrobku použit systém PCN, byla u jednoho z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku zjištěna vysoká shoda. U druhého vyvážejícího výrobce však byla použita metoda podobnosti, neboť nebylo možné zjistit žádnou přímou shodu. V případě použití metody podobnosti byly dotčené straně sděleny podrobné informace.
6. Dumpingová rozpětí
(51)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení se dumpingové rozpětí zjišťovalo na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen a bylo vyjádřeno jako procentní podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením.
(52)
Výpočet váženého průměru těchto dvou dumpingových rozpětí byl proveden pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku.
(53)
Vzhledem k malé spolupráci ze strany ČLR (méně než 50 %) se považovalo za vhodné, aby se celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR stanovilo na základě nejvíce dumpingové transakce s určitým odběratelem spolupracujících vývozců.
(54)
Stanovená prozatímní dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením:
Tabulka č. 1
Název společnosti
Status
Dumpingové rozpětí
Zhejiang Flyhigh
Individuální zacházení
23,0 %
Metal Group Co. Ltd.
Individuální zacházení
70,8 %
Jiné spolupracující společnosti
32,5 %
Celostátní dumpingové rozpětí
76,6 %
E. ÚJMA
1. Celková výroba v Unii
(55)
K zjištění celkové výroby v Unii v posuzovaném období byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a po něm a ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
(56)
Hliníkové radiátory byly během období šetření vyráběny osmi výrobci v Unii. K zjištění celkové výroby v Unii během období šetření byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v podnětu a údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a po něm.
(57)
Na tomto základě byla celková výroba v Unii, posuzovaná podle množství součástí, odhadnuta na přibližně 64 milionů součástí během období šetření. Vzhledem k tomu, že výrobci v Unii, kteří podpořili podnět, tvořili celkovou výrobu v Unii, představují tito výrobci výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení a budou proto nazýváni „výrobní odvětví Unie“.
2. Spotřeba v Unii
(58)
Pro šetření nemohly být použity dovozní statistiky Eurostatu, neboť kódy KN, pod nimiž jsou uvedeny hliníkové radiátory, obsahují rovněž jiné výrobky z hliníku, např. elektrické radiátory.
(59)
Spotřeba v Unii byla proto stanovena na základě údajů obsažených v podnětu, které se týkaly zejména objemu prodeje v Unii uskutečněného subjekty výrobního odvětví Unie a dovozu ze strany vyvážejících výrobců v ČLR. Tyto údaje byly prověřeny obdrženými odpověďmi na výběrové dotazníky a informacemi získanými a ověřenými v prostorách výrobců v Unii zařazených do vzorku a vyvážejících výrobců v ČLR.
(60)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
Tabulka č. 2
2008
2009
2010
Období šetření
Spotřeba Unie (v součástech)
46 000 000
40 500 000
39 000 000
44 246 066
Index (2009 = 100)
114
100
96
109
Zdroj: údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(61)
Celková spotřeba na trhu EU se v průběhu posuzovaného období snížila o 3,8 %. V souladu s celosvětovými nepříznivými dopady finanční krize došlo v letech 2008-2009 k poklesu přibližně o 12 %, a poté o dalších 3,7 %. Od roku 2010 do období šetření se však spotřeba zvýšila o 13,5 %, ale nedosáhla počáteční úrovně z roku 2008. Tabulka č. 2 rovněž ukazuje, že od roku 2009 do období šetření se spotřeba zvýšila o 9 %.
3. Dovoz z dotčené země
(62)
Během posuzovaného období se dovoz z ČLR do Unie vyvíjel takto:
Tabulka č. 3
2008
2009
2010
Období šetření
Objem dovozu z ČLR (v součástech)
6 000 000
7 000 000
8 000 000
10 616 576
Index (2009 = 100)
86
100
114
152
Podíl na trhu
13,0 %
17,3 %
20,5 %
24,0 %
Index (2009 = 100)
75
100
119
139
Zdroj: údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(63)
Bez ohledu na vývoj spotřeby objem dovozu z ČLR v posuzované období výrazně narostl o 77 %. Tento nárůst byl nepřetržitý, nejvýraznější pak byl mezi rokem 2010 a obdobím šetření (zvýšení o 33 %). Podobně i podíl čínských vyvážejících výrobců na trhu vykazuje v posuzovaném období trvale rostoucí trend, kdy během období šetření dosahuje 24 % oproti 13 % v roce 2008. Uvedený nárůst by měl být posuzován v souvislosti s celkovým snížením spotřeby o 3,8 % v témže období.
3.1. Ceny dovozu a cenové podbízení
Tabulka č. 4
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
Období šetření
Průměrná cena (v EUR/součást)
4,06
3,25
4,07
4,02
Index (2009 = 100)
125
100
125
123
Zdroj: údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(64)
Tabulka č. 4 ukazuje, že průměrná dovozní cena z ČLR se během posuzovaného období mírně snížila. Nejprve se mezi lety 2008 a 2009 značně snížila o 20 %, poté se mezi lety 2009 a 2010 zvýšila o 25 %. Ke konci posuzovaného období pak opět poklesla.
(65)
Z šetření rovněž vyplynulo, že dovozní ceny z ČLR byly setrvale nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie v posuzovaném období. Propad cen v roce 2009 se kryl s výrazným nárůstem čínského podílu na trhu EU, který stoupl z 13 % na 17,3 %, a trvající cenové podbízení vysvětluje nepřetržitý nárůst podílu čínských vyvážejících výrobců na trhu zejména mezi rokem 2009 a obdobím šetření.
(66)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých druhů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu spolupracujících čínských výrobců prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající celní poplatky a náklady po dovozu.
(67)
Toto cenové srovnání bylo provedeno podle druhu u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání vyjádřený jako procentuální část obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření poukázal na vážené průměrné rozpětí cenového podbízení 6,1 % ze strany čínských vyvážejících výrobců.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.1. Předběžné poznámky
(68)
Jak je uvedeno v 24. a 25. bodě odůvodnění, byl za účelem posouzení možné podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie proveden výběr vzorku. Je třeba uvést, že jeden z výrobců v Unii zařazených do vzorku zahájil výrobu hliníkových radiátorů teprve v roce 2009. Za účelem konzistentní analýzy tendencí v posuzovaném období se považovalo za vhodné stanovit rok 2009 jako referenční rok pro přezkum újmy, tj. jako index 100. Pro úplnost byl na základě dostupných údajů stanoven rovněž index pro rok 2008.
(69)
Za účelem stanovení mikroukazatelů, jako jsou jednotkové ceny, jednotkové výrobní náklady, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získávat kapitál a zásoby, byly čtyřmi výrobci v EU zařazenými do vzorku poskytnuty a ověřeny potřebné údaje. Index pro rok 2008 byl stanoven na základě údajů, které byly k dispozici pro tři výrobce působící v roce 2008 a byly srovnány s údaji o těchto třech výrobcích z roku 2009 (index 100).
(70)
Ke stanovení makroukazatelů, jako jsou výroba výrobního odvětví Unie, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu a zaměstnanost, byly použity údaje poskytnuté osmi výrobci hliníkových radiátorů v EU. Index pro rok 2008 byl stanoven na základě údajů, které byly k dispozici pro sedm výrobců působících v roce 2008 a byly srovnány s údaji o těchto sedmi výrobcích z roku 2009 (index 100).
(71)
V souvislosti s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnuje hodnocení hospodářské situace výrobního odvětví Unie během posuzovaného období posouzení všech hospodářských činitelů uvedených ve zmíněném článku.
4.2. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka č. 5
2008
2009
2010
Období šetření
Objem výroby (součásti)
55 533 555
60 057 377
64 100 484
Index (2009 = 100)
116
100
108
115
Objem výroby (součásti)
93 426 855
95 762 788
107 218 125
100
103
115
Index využití kapacity
70 %
59 %
63 %
60 %
Index (2009 = 100)
119
100
106
101
Zdroj: údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(72)
K zjištění celkové výroby v Unii v posuzovaném období byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
(73)
Z výše uvedené tabulky vyplývá, že v posuzovaném období výroba klesla. Zároveň se snížením poptávky v roce 2009 výroba prudce poklesla, načež vzrostla v roce 2010 během období šetření. I při nárůstu spotřeby o 9 % byla výroba mezi rokem 2009 a obdobím šetření poměrně stabilní. Výroba je rovněž závislá na vývozní činnosti výrobního odvětví EU, a ta byla během posuzovaného období významná.
(74)
Přestože spotřeba poklesla pouze mírně, využití kapacity se ze 70 % v roce 2008 snížilo na 60 % během období šetření. Mezi rokem 2009 a obdobím šetření bylo poměrně stálé.
4.3. Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka č. 6
2008
2009
2010
Období šetření
Objem prodeje (součásti)
40 000 000
33 500 000
31 000 000
33 629 490
Index (2009 = 100)
119
100
93
100
Podíl na trhu
87 %
82,7 %
79,5 %
76 %
Index (2009 = 100)
105
100
96
92
Zdroj: údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(75)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období snížil o 16 % a jeho podíl na trhu setrvale klesal z 87 % v roce 2008 na 76 % v průběhu období šetření. V roce 2009 se objem prodeje výrobního odvětví Unie snížil o 16 % a to ztratilo tedy více než čtyři procentní body podílu na trhu. V roce 2010 se objem prodeje propadl o dalších 7 % a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se zmenšil z 82,7 % na 79,5 %. V období šetření, za zvyšující se spotřeby (nárůst o 13,5 %), došlo k dalšímu zmenšení podílu na trhu výrobního odvětví Unie na 76 %. Toto odvětví nemohlo tedy využít rostoucí spotřebu a získat zpět část podílu na trhu, který ztratilo.
4.4. Růst
(76)
V průběhu posuzovaného období se ukázalo, že spotřeba v Unii mírně poklesla o 3,8 %, přičemž se ve stejném období objem prodeje výrazně snížil o 15,9 % a podíl výrobního odvětví Unie na trhu o 12,6 %. Zároveň se v posuzovaném období značně zvýšil dovoz z ČLR, a to o 76,9 %. V důsledku toho se během téhož období zmenšil podíl výrobního odvětví Unie na trhu, a to o 11 procentních bodů.
4.5. Zaměstnanost
Tabulka č. 7
2008
2009
2010
Období šetření
Počet zaměstnanců
1 598
1 642
1 641
Index (2009 = 100)
102
100
103
103
Produktivita (v jednotkách/zaměstnanec)
Index (2009 = 100)
114
100
105
112
Zdroj: údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(77)
Počet zaměstnanců v posuzovaném období mírně vzrostl, což však vedlo k poklesu výroby. Je však třeba poznamenat, že vzrůstající tendence, pokud jde o zaměstnanost, je výhradně důsledkem toho, že jedna ze společností zařazených do vzorku, konkrétně nejmenší ze společností ve vzorku, zahájila výrobu v roce 2009. V opačném případě by zaměstnanost vykazovala negativní vývoj.
(78)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená jako výkon na osobu a na rok, v posuzovaném období mírně klesla. Své nejnižší hodnoty dosáhla v roce 2009, načež se až do období šetření zvyšovala, nedosáhla však své počáteční úrovně. Mezi rokem 2009 a obdobím šetření produktivita vzrostla o 12 %.
4.6. Průměrné jednotkové ceny v Unii a výrobní náklady
Tabulka č. 8
2008
2009
2010
Období šetření
Cena jednotky v EU pro nezávislé odběratele
(EUR/součást)
5,31
5,47
5,62
Index (2009 = 100)
113
100
103
106
Jednotkové výrobní náklady (EUR/součást)
4,92
5,34
5,61
Index (2009 = 100)
113
100
109
114
Zdroj: odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(79)
Vývoj průměrných prodejních cen zaznamenal v posuzovaném období výrazný pokles o 6 %. Od roku 2009 do období šetření se ceny zvedly o 6 %, zároveň se zvýšením spotřeby a zlepšením situace na trhu, nedosáhly však výše z roku 2008.
(80)
Současně se v posuzovaném období mírně snížily poměrné výrobní a prodejní náklady na obdobný výrobek, výrobní odvětví Unie však v roce 2010 a v období šetření nadále nebylo ziskové. V roce 2009 se náklady snížily o 11,5 %, což ovlivnilo snížení prodejních cen o 11,5 % v roce 2010 a v období šetření, poté výrobní odvětví Unie zaznamenalo strmý růst nákladů a mohlo pouze mírně zvýšit ceny k pokrytí mimořádných nákladů. Tento vývoj vedl k dalšímu snížení ziskovosti a ke zmenšení podílu na trhu, neboť ceny účtované výrobním odvětvím Unie byly setrvale vyšší než čínské dovozní ceny.
4.7. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
Tabulka č. 9
2008
2009
2010
Období šetření
Ziskovost prodeje EU (v % čistého prodeje)
7,4 %
7,5 %
2,4 %
0,2 %
Index (2009 = 100)
99
100
32
2
Peněžní tok
27 712 871
14 228 145
843 570
Index (2009 = 100)
112
100
51
3
Investice (EUR)
25 404 161
15 476 164
12 072 057
8 945 470
Index (2009 = 100)
165
100
78
58
Návratnost investic
36 %
49 %
21 %
2 %
Index (2009 = 100)
73
100
43
4
Zdroj: odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(81)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V posuzovaném období a rovněž od roku 2009 do období šetření se ziskovost výrobního odvětví Unie výrazně snížila, a to téměř až na samou svou hranici.
(82)
Trend zaznamenaný u peněžního toku, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, odrážel do velké míry negativní vývoj ziskovosti. Nejnižší úrovně bylo dosaženo v období šetření. Obdobně i návratnost investic klesla z 36 % v roce 2008 na 2 % v období šetření.
(83)
Uvedený vývoj ziskovosti, peněžního toku a návratnosti investic v posuzovaném období snížil schopnost výrobního odvětví Unie investovat do svých činností a ohrozil jeho rozvoj. Na počátku posuzovaného období se výrobnímu odvětví Unie dařilo významně investovat a modernizovat strojní zařízení, a tak vyrábět efektivněji, poté se však investice trvale snižovaly, až ve zbytku posuzovaného období snížení dosáhlo 64,7 %.
4.8. Zásoby
Tabulka č. 10
2008
2009
2010
Období šetření
Konečný stav zásob ve výrobním odvětví Unie Index (2009 = 100)
137
100
131
299
Zdroj: odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(84)
Stav zásob výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku během posuzovaného období značně vzrostl V roce 2009 se úroveň konečného stavu zásob snížila o 27 %; následně se v roce 2010 zvýšila o 30,8 % a v období šetření o 128,4 %.
5. Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(85)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Všechna stanovená rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Navíc vzhledem k objemu dumpingového dovozu z ČLR a jeho cenám není možné považovat dopad skutečného dumpingového rozpětí na trh EU za zanedbatelný.
6. Závěr ohledně újmy
(86)
Šetřením bylo prokázáno, že se většina ukazatelů újmy pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie během posuzovaného odvětví zhoršila, nebo se nevyvíjela v souladu se spotřebou. To se týká především období od roku 2009 do konce období šetření.
(87)
V posuzovaném období v souvislosti s klesající spotřebou nepřetržitě a výrazně rostl dovoz z ČLR. Zároveň klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie celkem o 16 % a jeho podíl na trhu se z 87 % v roce 2008 propadl na 76 % v období šetření. Přestože se spotřeba od roku 2009 do období šetření zvýšila o 9 %, podíl výrobního odvětví Unie na trhu se i nadále zmenšoval. Vzhledem k expanzi dumpingového dovozu z ČLR na trh EU se výrobnímu odvětví Unie nezdařilo opět nabýt podílu na trhu, který ztratilo. Levný dumpingový dovoz v posuzovaném období nepřetržitě rostl, doprovázen setrvalým podbízením ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie.
(88)
Dále byly významně dotčeny ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok a ziskovost. To znamená, že byla rovněž oslabena schopnost výrobního odvětví Unie získávat kapitál a investovat.
(89)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
F. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(90)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a čl. 3 odst. 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Dále byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby se zajistilo, že jakákoli újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připisována dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(91)
Šetření prokázalo, že se spotřeba v Unii během posuzovaného období snížila o 3,8 % a objem dumpingového dovozu z ČLR výrazně vzrostl o přibližně 77 %, přičemž podíl tohoto dovozu na trhu rovněž vzrostl, a to z 13 % v roce 2008 na 24 % v období šetření. Zároveň klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie o 16 % a zmenšil se jeho podíl na trhu, a to z 87 % v roce 2008 na 76 % v období šetření.
(92)
Od roku 2009 do období šetření se spotřeba v Unii zvýšila o 9 %, podíl výrobního odvětví Unie na trhu se však opět zmenšil, a to na rozdíl od ročního nárůstu dumpingového dovozu z ČLR o 52 % v uvedeném období.
(93)
S ohledem na silný tlak na ceny je třeba zdůraznit, že v roce 2009 klesly průměrné dovozní ceny z ČLR o 20 %, což přinutilo výrobní odvětví Unie výrazně snížit své prodejní ceny o přibližně 11,5 %. V roce 2010 a během období šetření se z důvodu zvýšení nákladů výrobní odvětví Unie pokusilo zvýšit své ceny. Tento vývoj vedl k další ztrátě podílu na trhu, neboť ceny účtované výrobním odvětvím Unie byly setrvale vyšší než ceny dumpingového dovozu z ČLR. Tento stav vedl zejména k výraznému zhoršení, pokud jde o ziskovost, objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu.
(94)
V posuzovaném období se ceny dumpingového dovozu z ČLR snížily. Přestože se ceny dovozu z ČLR od roku 2009 do období šetření zvýšily o 23 %, zůstávaly během posuzovaného období a zejména v průběhu období šetření setrvale nižší než prodejní ceny účtované výrobním odvětvím Unie, a tak se na trhu Unie udržovaly na stejné úrovni.
(95)
Z výše uvedeného vyplývá, že výrazný nárůst dumpingového dovozu z ČLR, a to při cenách, které v porovnání s výrobním odvětvím Unie neustále vykazovaly cenové podbízení, byl určující pro podstatnou újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie, což se odráží zejména v jeho špatné finanční situaci, poklesu objemu prodeje a podílu na trhu a zhoršení většiny ukazatelů újmy.
3. Účinky jiných činitelů
3.1. Dovoz ze třetích zemí
(96)
Jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění, pro šetření nemohly být použity dovozní statistiky Eurostatu, neboť kódy KN, pod nimiž jsou uvedeny hliníkové radiátory, jejich součásti a díly, obsahují všechny druhy výrobků z hliníku. Jelikož nebyly k dispozici žádné další spolehlivé informace, byl na základě podnětu vyvozen závěr, že kromě ČLR neexistuje žádná další země, která není členem Evropské unie, která během posuzovaného období vyráběla a vyvážela hliníkové radiátory do EU.
3.2. Hospodářská krize
(97)
Hospodářská krize částečně vysvětluje snížení spotřeby v Unii zejména v roce 2009 a 2010. Je však třeba uvést, že v situaci, kdy se snižovala spotřeba v posuzovaném období, a v situaci, kdy se mezi rokem 2009 a obdobím šetření spotřeba zvyšovala, objem dumpingového dovozu z ČLR za ceny, které v porovnání s výrobním odvětvím Unie vykazovaly cenové podbízení, na trhu Unie stále rostl.
(98)
Výsledky levného dumpingového dovozu kontrastují s výsledky výrobního odvětví Unie. Šetření skutečně ukázalo, že přestože se spotřeba v Unii od roku 2009 do období šetření zvýšila v souvislosti s všeobecným hospodářským oživením, podíl výrobního odvětví Unie na trhu nadále klesal. Přestože objem produkce se spíše zvyšoval, část nadvýroby bylo nutné ponechat jako zásoby.
(99)
Za běžných hospodářských podmínek a v případě neexistence silného cenového tlaku a prudkého nárůstu dovozu dumpingových výrobků by se výrobní odvětví Unie mohlo potýkat s určitými problémy při vyrovnávání se s poklesem spotřeby a zvýšením fixních nákladů na jednotku kvůli nižšímu využití kapacity. Výsledky šetření však jednoznačně ukazují, že dumpingový dovoz z ČLR prohloubil účinky hospodářského propadu. Výrobní odvětví Unie se nevzpamatovalo ani v období všeobecného hospodářského oživení a nemohlo vykázat svůj původní objem prodeje a získat zpět podíl na trhu, který ztratilo během posuzovaného období.
(100)
Přestože tedy není vyloučeno, že hospodářská krize mohla celkově přispět ke zhoršení výkonnosti výrobního odvětví Unie, nelze její dopad považovat za takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, která byla tomuto výrobnímu odvětví způsobena.
3.3. Vývoj výrobních nákladů výrobního odvětví Unie
(101)
Šetřením se prokázalo, že náklady na výrobu hliníkových radiátorů jsou v přímé souvislosti s vývojem cen hliníku, což je hlavní surovina pro výrobu tohoto výrobku. Přestože se, jak ukazuje tabulka č. 8 výše, výrobní náklady v roce 2009 výrazně snížily, prodejní ceny se snižovaly stejným tempem. V roce 2010 a v období šetření náklady stouply více než prodejní ceny, a proto ve výrobním odvětví Unie nedošlo k oživení, zejména pokud jde o ziskovost. K tomu došlo v době, kdy dovozní ceny výrobku dováženého z ČLR v porovnání s cenami účtovanými výrobním odvětvím Unie setrvale vykazovaly podbízení.
(102)
V tržním hospodářství by bylo možné očekávat, že se ceny na trhu budou pravidelně přizpůsobovat tak, aby zohledňovaly vývoj různých složek výrobních nákladů. K tomu však nedošlo. Šetření potvrdilo, že dumpingový dovoz z ČLR, podbízivý ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie, nadále stlačoval ceny na trhu Unie, a tak zabránil tomuto výrobnímu odvětví, aby si udrželo svůj podíl na trhu a upravovalo ceny tak, aby mohlo pokrývat své náklady a dosahovat přiměřené úrovně zisku, a to zejména v období šetření.
(103)
Nárůst cen surovin proto nebyl takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie zejména v období šetření.
3.4. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku
Tabulka č. 11
2008
2009
2010
Období šetření
Objem vývozu v součástech
18 280 847
20 245 515
17 242 607
Index (2009 = 100)
126
100
111
94
Zdroj: odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(104)
Vývozní činnost výrobního odvětví Unie představovala v posuzovaném období významný podíl jeho obchodních činností. Hlavním cílem vývozu výrobního odvětví Unie byly zejména trhy v Rusku a dalších zemích východní Evropy, kde měly prodávané výrobky poměrně nižší kvalitu, a proto byly levnější než radiátory prodávané na trhu Unie.
(105)
Výše uvedená tabulka ukazuje, že vývozní obrat výrobního odvětví Unie v posuzovaném období poklesl. Jak naznačují dostupné informace, lze tuto situaci částečně vysvětlit tak, že na těchto vývozních trzích byl rovněž přítomen rostoucí objem vývozu hliníkových radiátorů z ČLR.
(106)
Je nicméně zřejmé, že uvedená vývozní činnost umožnila výrobnímu odvětví Unie dosáhnout úspor z rozsahu a tím snížit celkové výrobní náklady. Lze proto oprávněně uvažovat o tom, že vývozní činnost výrobního odvětví Unie nemohla být potenciální příčinou podstatné újmy, která byla tomuto odvětví způsobena zejména v období šetření. Ať měl pokles vývozního prodeje na výrobní odvětví Unie jakkoli negativní dopad, nebyl takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi uvedenou újmou a levným dumpingovým dovozem z ČLR.
4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(107)
Z výše uvedené analýzy vyplývá, že v posuzovaném období a od roku 2009 do období šetření došlo k podstatnému nárůstu objemu dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu. Bylo zjištěno, že ceny v rámci tohoto dovozu byly trvale podbízivé ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, zejména v období šetření.
(108)
Uvedený růst objemu levného dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu byl setrvalý a probíhal současně s negativním vývojem hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Tato situace se zhoršila v období šetření, kdy výrobní odvětví Unie nemohlo opět získat ztracený podíl na trhu a být znovu ziskové a kdy ostatní finanční ukazatele, jako peněžní tok a návratnost investic, dosáhly nejnižších hodnot.
(109)
Analýza ostatních známých činitelů, včetně hospodářské krize, ukazuje, že negativní dopad těchto činitelů není natolik významný, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
(110)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového vývozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že vývoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
G. ZÁJEM UNIE
1. Předběžné poznámky
(111)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(112)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Je třeba připomenout, že většina ukazatelů újmy vykazovala během posuzovaného období záporný trend. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení situace výrobního odvětví Unie jako nevyhnutelné.
(113)
Očekává se, že uložení prozatímních antidumpingových cel obnoví účinné obchodní podmínky na trhu Unie a výrobnímu odvětví Unie umožní přizpůsobit ceny výrobku, který je předmětem šetření, tak, aby zohledňovaly náklady různých složek a podmínky na trhu. Lze rovněž očekávat, že uložení prozatímních opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít další kladný dopad na jeho ziskovost a celkovou finanční situaci.
(114)
Pokud by opatření uložena nebyla, lze očekávat, že by došlo k další ztrátě podílu na trhu a že by výrobní odvětví Unie zůstalo i nadále ztrátové. To by bylo ze střednědobého a dlouhodobého hlediska neudržitelné. Vzhledem k vzniklým ztrátám a k vysoké úrovni investic do výroby na začátku posuzovaného období se dá očekávat, že by v případě neuložení opatření většina výrobců v Unii nemohla své investice získat zpět.
(115)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení vyrovnávacích cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem uživatelů a dovozců
(116)
Uživatelé v rámci tohoto šetření nespolupracovali.
(117)
Pokud jde o dovozce, v rámci tohoto šetření spolupracoval pouze jediný dovozce, působící v Polsku, který vyplnil dotazník a umožnil inspekci na místě. Tento dovozce utrpěl v souvislosti s dotčeným výrobkem v období šetření drobné ztráty. Činnosti spojené s dotčeným výrobkem jsou však poměrně skromné ve srovnání s veškerými činnostmi této společnosti. Je proto pravděpodobné, že uložení opatření by nemělo závažný dopad na její celkový zisk.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(118)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
H. NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(119)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
(120)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, aniž by přitom byla překročena zjištěná dumpingová rozpětí.
(121)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého mohou přiměřeně dosáhnout výrobci ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Má se za to, že zisk, kterého by bylo možné dosáhnout, pokud by nedocházelo k dumpingovému dovozu, by měl vycházet z průměrného ziskového rozpětí před zdaněním dosahovaného výrobci v Unii v roce 2008. Má se tedy za to, že ziskové rozpětí 7,4 % z obratu lze chápat jako přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu.
(122)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. K ceně nepůsobící újmu se dospělo úpravou prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku o skutečné zisky/ztráty dosažené v průběhu období šetření a připočtením zmíněného ziskového rozpětí.
(123)
Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s cenou výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie v období šetření nepůsobící újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento průměrné celkové hodnoty CIF dovozu.
2. Prozatímní opatření
(124)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření ohledně dovozu pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižších z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(125)
Na základě výše uvedených skutečností byly sazby antidumpingového cla stanoveny porovnáním rozpětí pro odstranění újmy a dumpingového rozpětí. Navrhované antidumpingové clo se proto stanoví takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní clo
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd
23,0 %
12,6 %
12,6 %
Metal Group Co. Ltd.
70,8 %
56,2 %
56,2 %
Jiné spolupracující společnosti
32,5 %
21,2 %
21,2 %
Celostátní dumpingové rozpětí
76,6 %
61,4 %
61,4 %
(126)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z ČLR a vyráběných těmito společnostmi, tedy uvedenými konkrétními právními subjekty. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(127)
Všechny stížnosti požadující použití těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu právnické osoby nebo po zřízení nových výrobních nebo prodejních subjektů) musí být adresovány Komisi (4) bezodkladně se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakoukoli změnu činností společnosti spojených s výrobou, tuzemským obchodem a vývozem související např. se změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
I. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(128)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení konečného cla mohou být znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz hliníkových radiátorů a součástí a dílů smontovaných do bloků nebo jednotlivě, ze kterých jsou tyto radiátory složeny, kromě radiátorů elektrického typu a jejich součástí a dílů, v současnosti kódů KN ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 a ex 7616 99 90 (doplňkové kódy TARIC 7615101010, 7615109010, 7616991091, 7616999001 a 7616999091), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd
12,6
B272
Metal Group Co. Ltd.
56,2
B273
Jinyun Shengda Industry Co., Ltd..
21,2
B274
Ningbo Ephriam Radiator Equipment Co.,Ltd
21,2
B275
Ningbo Everfamily Radiator Co., Ltd
21,2
B276
Ningbo Ningshing Kinhil Industrial Co. Ltd.
21,2
B277
Ningbo Ninhshing Kinhil International Co., Ltd.
21,2
B278
Sira (Tianjin) Aluminium Products Co., Ltd
21,2
B279
Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co., Ltd.
21,2
B280
Yongkang Jinbiao Machine Electric Co., Ltd
21,2
B281
Yongkang Sanghe Radiator Co., Ltd.
21,2
B282
Zhejiang Aishuibao Piping Systems Co.,Ltd
21,2
B283
Zhejiang Botai Tools Co., Ltd
21,2
B284
Zhejiang East Industry Co., Ltd
21,2
B285
Zhejiang Guangying Machinery Co.,Ltd
21,2
B286
Zhejiang Kangfa Industry & Trading Co., Ltd.
21,2
B287
Zhejiang Liwang Industrial and Trading Co., Ltd.
21,2
B288
Zhejiang Ningshuai Industry Co., Ltd
21,2
B289
Zhejiang Rongrong Industrial Co., Ltd.
21,2
B290
Zhejiang Yuanda Machinery & Electrical Manufacturing Co., Ltd
21,2
B291
Všechny ostatní společnosti
61,4
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. května 2012.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 402/2012
(2012. gada 10. maijs),
ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija radiatoru importam
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 7. pantu,
pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Procedūras sākšana
(1)
Eiropas Komisija (“Komisija”) 2011. gada 12. augustā, publicējot Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2) paziņojumu (“paziņojums par procedūras sākšanu”), paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes alumīnija radiatoru importu Savienībā.
(2)
Šo procedūru sāka pēc tam, kad konsorcijs ar ierobežotu atbildību “Starptautiskā alumīnija radiatoru ražotāju asociācija” (“AIRAL S.c.r.l” - “sūdzības iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kuri ražo nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 25 %, no alumīnija radiatoru produkcijas Savienībā, iesniedza sūdzību. Sūdzībā bija ietverti pirmšķietami pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, kurus uzskatīja par pietiekamiem, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.
2. Personas, uz kurām attiecas procedūra
(3)
Komisija par procedūras sākšanu oficiāli informēja sūdzības iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, ĶTR ražotājus eksportētājus, ražotājus analogajā valstī, importētājus, izplatītājus, citas zināmās iesaistītās personas un ĶTR pārstāvjus. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausītu.
(4)
Sūdzības iesniedzējs, citi Savienības ražotāji, ĶTR ražotāji eksportētāji, importētāji un izplatītāji paziņoja savu viedokli. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.
(5)
Ņemot vērā izmeklēšanā iesaistīto Savienības ražotāju, importētāju un ražotāju eksportētāju iespējami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlase saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Lai Komisija varētu izlemt, vai būtu nepieciešams veidot izlasi, un vajadzības gadījumā izlasi izveidot, importētāji un ražotāji eksportētāji tika aicināti pieteikties Komisijā un atbilstoši paziņojumam par procedūras sākšanu sniegt pamatinformāciju par savu darbību saistībā ar attiecīgo ražojumu (saskaņā ar turpmāk 3. iedaļā sniegto definīciju) par laiku no 2010. gada jūlija līdz 2011. gada jūnijam.
(6)
Lai ražotāji eksportētāji pēc pašu vēlēšanās varētu iesniegt pieprasījumu piemērot tirgus ekonomikas režīmu (“TER”) vai individuālu režīmu (“IR”), Komisija zināmajiem iesaistītajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem un ĶTR iestādēm nosūtīja pieprasījuma veidlapas. Pieteicās un TER pieprasīja tikai viena uzņēmumu grupa: Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd un Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd (“Sira Group”). AT pieprasīja Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. un Metal Group Co., Ltd.
(7)
Kā paskaidrots turpmāk 24. apsvērumā, astoņi Savienības ražotāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Komisija, pamatojoties uz informāciju, ko tā saņēma no Savienības ražotājiem, kuri sadarbojās, izveidoja izlasi, izvēloties četrus Savienības ražotājus pēc to pārdošanas/ražošanas apjoma, lieluma un atrašanās vietas Savienībā.
(8)
Kā paskaidrots turpmāk 27. apsvērumā, tikai trīs nesaistītie importētāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Tomēr divi no šiem importētājiem attiecīgo ražojumu neimportēja/neiepirka. Izlases veidošanu tādējādi vairs neuzskatīja par nepieciešamu, jo importētāju skaits bija ierobežots.
(9)
Kā paskaidrots turpmāk 28. apsvērumā, astoņpadsmit ĶTR ražotāji eksportētāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Balstoties uz šo personu sniegto informāciju, Komisija izveidoja izlasi no diviem ražotājiem eksportētājiem ar vislielāko eksporta apjomu uz Savienību.
(10)
Komisija nosūtīja aptaujas anketas visām zināmajām iesaistītajām personām, kā arī visiem pārējiem uzņēmumiem, kas bija pieteikušies paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā, proti, ražotājiem eksportētājiem ĶTR, četriem atlasītajiem Savienības ražotājiem, Savienības importētājiem, kuri sadarbojās, un Eiropas patērētāju organizācijai BEUC, tai lūdzot lietotāju aptaujas anketu nosūtīt ar organizāciju saistītiem uzņēmumiem.
(11)
Atbildes uz anketas jautājumiem saņēma no diviem atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem ĶTR, četriem atlasītajiem Savienības ražotājiem un viena nesaistīta importētāja. Neviens lietotājs uz anketas jautājumiem neatbildēja.
(12)
Bez tam no vienas saistītu ražotāju eksportētāju grupas tika saņemts pieprasījums pēc atsevišķas pārbaudes saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu. Pagaidām izskatīt šīs prasības būtu pārāk apgrūtinoši. To, vai šīs uzņēmumu grupas atsevišķa pārbaude būtu veicama, lems izmeklēšanas noslēguma posmā.
(13)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos.
Ražotāji Savienībā
-
Armatura Krakow SA, UL. Zakopianska 72, 30-418 Krakow, Polija;
-
Fondital S.p.A., via Cerreto 40, 25079 Vobarno, Breša, Itālija;
-
Global Srl, via Rondinera 51, 24060 Rogno, Bergamo, Itālija;
-
Radiatori 2000 S.p.A., via Francesca 54/A, 24040 Ciserano, Bergamo, Itālija.
Importētāji Savienībā
-
Hydroland Chorobik Gawęda Malec Wojtycza Sp.j., Jawornik 658, 32-400 Myślenice, Polija.
Ražotāji eksportētāji ĶTR
-
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. (“Zhejiang Flyhigh”), Jinyun;
-
Metal Group Co., Ltd., Wuyi.
3. Izmeklēšanas periods
(14)
Izmeklēšana par dempingu un kaitējumu attiecās uz laikposmu no 2010. gada 1. jūlija līdz 2011. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra periodu no 2008. gada janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”).
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
1. Attiecīgais ražojums
(15)
Attiecīgais ražojums ir alumīnija radiatori un elementi vai sekcijas, no kuriem šāds radiators sastāv, neatkarīgi no tā, vai šie elementi ir samontēti blokos, izņemot elektriskos radiatorus un to elementus un sekcijas (“attiecīgais ražojums”). Šobrīd attiecīgo ražojumu klasificē ar KN kodiem 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 un ex 7616 99 90.
(16)
Ražojuma definīciju apstrīdēja Sira Group, atsaucoties uz it kā esošu atšķirību starp diviem ražošanas procesiem radiatoru ražošanā. Sira Group ir divi Ķīnas ražotāji eksportētāji, no kuriem viens izmantoja spiedliešanas tehnoloģiju, savukārt otrs uzņēmums - ekstrūziju. Sira Group apgalvoja, ka ekstrūzija no attiecīgā ražojuma definīcijas būtu jāizslēdz it kā esošo fizikālo un tehnisko pamatīpašību, izejmateriālu, ražošanas izmaksu un pārdošanas cenu atšķirību dēļ, kā arī tādēļ, ka ekstrūzija nav ierasta ražošanas tehnoloģija ES un ĶTR.
(17)
Pēc divām tehnoloģijām ražotu radiatoru izmaksu un cenu atšķirību sakarā šo jautājumu pieprasīja izskaidrot cita ieinteresētā persona no Ķīnas - Ķīnas Mehānismu un elektronikas importa un eksporta tirdzniecības palāta (CCCME).
(18)
Ir skaidrs, ka radiatoriem, kas ražoti pēc abām metodēm, lai arī tiem ir minimālas atšķirības, ir vienas un tās pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un pielietojums. Pēc abām metodēm ražoti radiatori ir ļoti viegli savstarpēji aizstājami. Minētās pamatīpašības pirmām kārtām ir vieglums, maza siltuma inerce un liela siltumvadītspēja. Izmaksu un cenu atšķirības, kā arī tas, ka ekstrūzijai var tikt izmantots nedaudz citādāks alumīnija sakausējums, minētās pamatīpašības nemaina. Attiecībā uz cenu salīdzinājumiem ražojuma veidu salīdzināšanas sistēmā, kas izmantota šajā izmeklēšanā (PCN sistēma), visas atšķirības ir pienācīgi ņemtas vērā; tātad tika salīdzināti līdzīgi ražojumi.
(19)
Turklāt būtu jāuzskata, ka alumīnija radiatori ir viens ražojums neatkarīgi no to ražošanas procesa, jo tos pārdod pa tiem pašiem tirdzniecības ceļiem un to galalietotājs un patērētājs uzskata, ka tie ir ražoti no alumīnija (un tiem ir labi zināmas īpašības, kas minētas iepriekš), nevis tos nošķir pēc ražošanas metodes. Tādēļ, ievērojot iepriekš minēto, šis apgalvojums tiek noraidīts.
(20)
CCCME izteica neapmierinātību arī par to, ka ražojuma definīcijā nav iekļautas tērauda plāksnes vai pat čuguna radiatori. Kaut arī šādus ražojumus izmanto līdzīgi, to fizikālās un tehniskās pamatīpašības tomēr atšķiras, jo pamatizejmateriāls (alumīnija sakausējums) ir aizstāts ar tēraudu vai dzelzi, kam svara, siltuma inerces un siltumvadītspējas ziņā ir atšķirīgas fizikālās un tehniskās īpašības. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.
(21)
CCCME vēl komentēja sūdzībā minēto pārdošanu, kas saistīta ar “konkursa procedūrām”. Minētie komentāri liecināja, ka CCCME uzskata, ka tas attiecas uz publisko iepirkumu. Taču sūdzībā norādītās konkursa procedūras ir saistītas ar parastu uzņēmējdarbības praksi, proti, pirms veikt pasūtījumu, ES radiatoru pircējs lūdz potenciālos piegādātājus paziņot cenas. Neviens no Ķīnas importa gadījumiem, ko izmantoja aprēķiniem, nebija saistīts ar publiskā iepirkuma procedūru.
(22)
CCCME arī komentēja sūdzībā pieminētos “dizaina radiatorus”, pieņemot, ka šādi radiatori no ražojuma definīcijas ir izslēgti. Arī minētie komentāri sniegti pārpratuma dēļ, jo ražojuma definīcija šādus radiatorus neizslēdz. Tāpēc abi minētie apgalvojumi tika noraidīti.
2. Līdzīgais ražojums
(23)
Izmeklēšanā atklāja, ka alumīnija radiatoriem, kurus ražo ĶTR un eksportē no ĶTR, un alumīnija radiatoriem, kurus Savienības ražotāji izgatavo un pārdod Savienībā, ir vienas un tās pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības, kā arī tāds pats pamatpielietojums, tāpēc tos uzskata par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
C. ATLASE
1. Savienības ražotāju atlase
(24)
Ņemot vērā Savienības ražotāju nenoliedzami lielo skaitu, saskaņā ar pamatregulas 17. pantu paziņojumā par procedūras sākšanu paredzēja atlasi, lai noteiktu kaitējumu.
(25)
Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija paziņoja, ka tā ir izveidojusi Savienības ražotāju pagaidu izlasi. Šai izlasē ietilpa četri uzņēmumi no astoņiem Savienības ražotājiem, par ko bija zināms, ka tie ražo līdzīgo ražojumu pirms izmeklēšanas sākšanas un kas tika atlasīti pēc pārdošanas apjoma, lieluma un atrašanās vietas Savienībā. Tie saražoja 66 % no aplēstās kopējās Savienības produkcijas IP laikā. Ieinteresētās personas tika aicinātas 15 dienu laikā pēc paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas iepazīties ar šo informāciju un sniegt piezīmes par izvēles piemērotību. Kāda ieinteresētā persona pieprasīja izlases veidošanā ņemt vērā arī ražošanas apjomu. Attiecīgām izlases izmaiņām tika piekrists. Neviena ieinteresētā persona neiebilda pret galīgo izlasi, kurā ietverti četri uzņēmumi.
2. Nesaistīto importētāju atlase
(26)
Ņemot vērā procedūrā iesaistīto importētāju iespējamo lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta importētāju atlase saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.
(27)
Pieprasīto informāciju sniedza un sadarbībai piekrita tikai trīs nesaistītie importētāji. Tā kā divi no tiem par attiecīgā ražojuma importu vai iegādi neziņoja, uzskatīja, ka atlase vairs nav vajadzīga.
3. Ražotāju eksportētāju atlase
(28)
Astoņpadsmit ĶTR ražotāji eksportētāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē.Minētie uzņēmumi eksportēja 5 miljonus elementu (3), kas ir nedaudz vairāk par 50 % no ĶTR eksporta uz ES tirgu IP laikā. Komisija, balstoties uz informāciju, ko sniedza minētās personas, izveidoja izlasi no diviem ražotājiem eksportētājiem, kuriem ir vislielākais reprezentatīvais ražošanas, pārdošanas un eksporta apjoms, ko atvēlētajā laikā varēja pienācīgi izmeklēt. Divi ražotāji eksportētāji, Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. un Metal Group Co., Ltd., veidoja apmēram 62 % no to 18 ražotāju eksportētāju pārdošanas apjoma, kuri izlases veidošanas nolūkā bija snieguši ziņas.
(29)
Viena ražotāju eksportētāju grupa (Sira Group) apstrīdēja savu izslēgšanu no izlases, pamatojot, ka tā ražoja konkrētu radiatoru veidu (pēc ekstrūzijas ražošanas metodes) un, ja to izlasē iekļautu, palielinātos izlases reprezentativitāte. Tomēr iekļaut izlasē vēl vienu grupu nebija nepieciešams, jo sākotnēji izveidotajā izlasē jau ir pārstāvēti vairāk nekā 60 % no eksporta, par ko bija ziņojuši uzņēmumi, kuri sadarbojās. Turklāt nebija nepieciešams, ka izlasē būtu iekļauti visi attiecīgā ražojuma veidi. Tāpēc Sira Group pieprasījumu par iekļaušanu izlasē noraidīja un apstiprināja sākotnējo izlasi.
D. DEMPINGS
1. Tirgus ekonomikas režīms un individuālais režīms
1.1. Tirgus ekonomikas režīms (TER)
(30)
Ievērojot pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu, antidempinga izmeklēšanā normālo vērtību attiecībā uz ĶTR izcelsmes importu saskaņā ar minētā panta 1.-6. punktu nosaka ražotājiem eksportētājiem, kuri atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem.
(31)
Tomēr abi atlasītie ražotāji eksportētāji pieprasīja tikai individuālo režīmu (IR). TER kritēriji tādējādi netika izmeklēti.
1.2. Individuālais režīms (IR)
(32)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu valstīm, uz kurām attiecas šis pants, ja vajadzīgs, tiek noteikts valsts mēroga maksājums, izņemot gadījumus, kad uzņēmumi var pierādīt, ka tie atbilst visiem pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem. Īsumā un vienīgi ērtības labad šeit sniegts šo kritēriju izklāsts:
-
tie, ja firmas vai kopuzņēmumi pilnīgi vai daļēji pieder ārvalstniekiem vai kopuzņēmumiem, var brīvi repatriēt kapitālu un peļņu,
-
eksporta cenas un daudzumi, un pārdošanas noteikumi ir brīvi noteikti,
-
vairākums akciju pieder privātpersonām. Valsts ierēdņi, kas ir valdē vai ieņem galvenos amatus vadībā, ir mazākumā, vai arī ir jāpierāda, ka uzņēmējsabiedrība tomēr ir pietiekami neatkarīga no valsts iejaukšanās,
-
ka valūtas maiņas kursu pārrēķina atbilstīgi tirgus likmei, un
-
valsts iejaukšanās nepieļauj pasākumu apiešanu, ja individuālajiem eksportētājiem piemēro dažādas maksājuma likmes.
(33)
Abi atlasītie ražotāji eksportētāji pieprasīja IR. Abas prasības tika izskatītas. Izmeklēšanā atklāja, kas atlasītie uzņēmumi atbilst visiem pamatregulas 9. panta 5. punkta nosacījumiem.
(34)
Abiem atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem tādējādi piešķīra IR.
2. Analogā valsts
(35)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu ražotājiem eksportētājiem, kuriem nav piešķirts TER, normālā vērtība jānosaka, pamatojoties uz iekšzemes cenām vai salikto normālo vērtību kādā analogā valstī.
(36)
Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka Krieviju varētu izmantot kā piemērotu analogo valsti, lai noteiktu ĶTR ražojuma normālo vērtību, un uzaicināja ieinteresētās personas to komentēt.
(37)
Piezīmes par Krieviju kā analogo valsti netika saņemtas. Izmeklēšanas gaitā neviena no ieinteresētajām personām papildus sūdzībā minētajiem ražotājiem neierosināja citus līdzīgā ražojuma ražotājus analogā valstī.
(38)
Krievija nesadarbojās, kaut arī izmeklēšanas laikā visi zināmie Krievijas ražotāji bija vairākkārt aicināti sadarboties un tiem nosūtīja analogās valsts aptaujas anketas.
(39)
Komisija, veicot izpēti, centās atklāt vēl citus ražotājus trešās valstīs.
(40)
Vēstules un aptaujas anketas tādējādi tika nosūtītas visiem zināmajiem ražotājiem citās trešās valstīs (t. i., Turcijā, Irānā, Horvātijā, Indijā, Dienvidāfrikā un Šveicē). Tomēr arī ar pēcpasākumiem sadarbība netika panākta.
(41)
Kā paskaidrots 38., 39. un 40. apsvērumā, izmeklēšanā netika konstatēta cita tirgus ekonomikas trešā valsts, kuru šajā procedūrā varētu izmantot kā analogo valsti. Tādēļ, tā kā šādas tirgus ekonomikas trešās valsts nav, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu tika izdarīts pagaidu secinājums, ka noteikt atlasīto ražotāju normālo vērtību, balstoties uz iekšzemes cenām vai salikto normālo vērtību tirgus ekonomikas trešā valstī vai šādas trešās valsts cenu citās valstīs, ieskaitot Savienību, nebija iespējams un tādēļ normālā vērtība bija jānosaka pēc kāda cita pamatojuma, šai gadījumā pēc cenām, kas par līdzīgo ražojumu faktiski samaksātas vai maksājamas Savienībā. To uzskatīja par piemērotu ne tikai iepriekš minētā nepietiekamā sadarbības līmeņa dēļ, bet arī ES tirgus apmēra, importa esības un spēcīgās iekšējās konkurences dēļ šā ražojuma tirgū Eiropas Savienībā.
3. Normālā vērtība
(42)
Tā kā abi atlasītie uzņēmumi TER nepieprasīja, kā paskaidrots iepriekš 41. apsvērumā, normālo vērtību visiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem noteica, balstoties uz cenām, kas par līdzīgo ražojumu faktiski samaksātas vai maksājamas Savienībā. Kad izvēlējās samaksātās vai maksājamās cenas Savienībā, normālo vērtību aprēķināja, pamatojoties uz iepriekš 13. apsvērumā minēto atlasīto Savienības ražotāju uzņēmumos pārbaudītiem datiem.
(43)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu Komisija vispirms pārbaudīja, vai līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms ES neatkarīgiem patērētājiem bija reprezentatīvs. Konstatēja, ka Savienības ražotāju līdzīga ražojuma pārdošanas apjoms Savienībā bija reprezentatīvs salīdzinājumā ar attiecīgo ražojumu, ko uz Savienību eksportēja atlasītie ražotāji eksportētāji.
(44)
Komisija pēc tam pārbaudīja, vai varētu uzskatīt, ka minētā pārdošana notikusi parastā tirdzniecības apritē atbilstoši pamatregulas 2. panta 4. punktam. Tas tika darīts, nosakot rentablo ES pārdošanas apjomu īpatsvaru neatkarīgiem patērētājiem. ES pārdošanas darījumus uzskatīja par rentabliem, ja vienības cena bija vienāda ar ražošanas izmaksām vai augstāka par tām. Tāpēc tika noteiktas ražošanas izmaksas Savienības tirgū izmeklēšanas periodā. Iepriekš minētā analīze atklāja, ka dažu ražojuma veidu ES pārdošanas apjomi bija rentabli, proti, vienības neto pārdošanas cena bija augstāka par aprēķinātās vienības ražošanas izmaksām.
(45)
Katra ražojuma veida normālo vērtību balstīja uz faktisko pārdošanas cenu (EXW) rentabliem pārdošanas apjomiem un salikto normālo vērtību nerentabliem pārdošanas apjomiem.
(46)
Normālā vērtība tika aprēķināta, pievienojot ES ražošanas nozares ražošanas izmaksām tā pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (SG&A) un peļņu. Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 6. punktam tika noteiktas SG&A izmaksas un peļņa 4,43 % apjomā, pamatojoties uz faktiskajiem datiem par ES ražotāju līdzīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu parastā tirdzniecības apritē.
4. Eksporta cenas
(47)
Tā kā atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem piešķīra IR un tie pārdeva attiecīgo ražojumu eksportam uz Savienību tieši neatkarīgiem patērētājiem Savienībā, eksporta cenas noteica, balstoties uz cenām, kas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu faktiski samaksātas vai maksājamas par attiecīgo ražojumu.
5. Salīdzinājums
(48)
Normālā vērtība un eksporta cena tika salīdzināta, izmantojot EXW cenas. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Visos gadījumos, kad to atzina par pieņemamu, precīzu un pamatotu ar pārbaudītiem pierādījumiem, izdarīja atbilstošas netiešo nodokļu, frakts, apdrošināšanas, iesaiņošanas, pārkraušanas izmaksu un kredītizmaksu korekcijas.
(49)
Par vienu ražotāju eksportētāju bija skaidrs, ka tas, izmantojot sistēmu, kā prasīts aptaujas anketā, attiecīgo ražojumu nebija klasificējis pareizi. Viena no attiecīgā ražojuma specifikācijām bija saistīta ar radiatoru siltumatdevi. Tomēr uzņēmumam nebija pierādījumu par siltumatdevi, ko tas bija norādījis saviem eksportētajiem modeļiem. Faktiski paziņotā siltumatdeve nebija pareiza un neatbilda pārējām specifikācijām, piemēram, svaram un izmēriem. Salīdzinājuma nolūkiem tādējādi bija jāizmanto tikai atlikušās specifikācijas.
(50)
Izmantojot PCN sistēmu ražojumu tipu klasificēšanai, vienam atlasītajam ražotājam eksportētājam bija augsts sakritības līmenis. Tomēr citam atlasītajam ražotājam eksportētājam izmantoja metodi, kas balstās uz līdzībām, jo tiešu sakritību nebija. Izmantojot metodi, kas balstās uz līdzībām, iesaistītajai personai tika sniegta detalizēta informācija.
6. Dempinga starpības
(51)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempinga starpība atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem tika noteikta, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību ar vidējo svērto eksporta cenu, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas.
(52)
Minēto divu dempinga starpību vidējais svērtais lielums tika aprēķināts neatlasītajiem uzņēmumiem, kas sadarbojās.
(53)
Ņemot vērā, ka ĶTR sadarbības līmenis bija ļoti zems (zem 50 %), uzskatīja, ka valsts mēroga dempinga starpību, ko piemēro visiem pārējiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, ir lietderīgi aprēķināt, izmantojot darījumus ar vislielāko dempingu ar to eksportētāju, kuri sadarbojās, kādu konkrētu klientu.
(54)
Šādi noteiktās pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šādas.
1. tabula
Uzņēmuma nosaukums
Statuss
Dempinga starpība
Zhejiang Flyhigh
IR
23,0 %
Metal Group Co. Ltd.
IR
70,8 %
Citi uzņēmumi, kuri sadarbojās
32,5 %
Valsts mēroga dempinga starpība
76,6 %
E. KAITĒJUMS
1. Kopējais Savienības ražošanas apjoms
(55)
Lai noteiktu kopējo Savienības ražošanas apjomu attiecīgajā periodā, tika izmantota visa pieejamā informācija par Savienības ražotājiem, ieskaitot sūdzībā sniegto informāciju, datus, kas savākti no Savienības ražotājiem pirms un pēc izmeklēšanas sākšanas, un pārbaudītās atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
(56)
IP laikā alumīnija radiatorus ražoja astoņi ražotāji Savienībā. Lai noteiktu kopējo Savienības ražošanas apjomu IP laikā, tika izmantota visa pieejamā informācija par Savienības ražotājiem, ieskaitot sūdzībā sniegto informāciju un datus, kas savākti no Savienības ražotājiem pirms un pēc izmeklēšanas sākšanas.
(57)
Tādējādi aplēsa, ka IP laikā Savienības ražošanas kopējais apjoms bija apmēram 64 miljoni elementu. Tā kā Savienības ražotāji, kas atbalstīja sūdzību, veidoja Savienības ražošanas kopējo apjomu, tie ir Savienības ražošanas nozare pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē, un tos turpmāk dēvē par “Savienības ražošanas nozari”.
2. Patēriņš Savienībā
(58)
Izmeklēšanā nevarēja izmantot Eurostat statistikas datus par importu, jo KN kodi, kas attiecas uz alumīnija radiatoriem, attiecas arī uz citiem alumīnija ražojumiem, piemēram, elektriskajiem radiatoriem.
(59)
Savienības patēriņu tādējādi noteica, balstoties uz sūdzībā sniegtajiem datiem, kas saistīti īpaši ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienībā un ĶTR ražotāju eksportētāju importu. Šos datus pārbaudīja, salīdzinot ar atbildēm, kas sniegtas atlases aptaujas anketās, un ar datiem, kuruso ieguva un pārbaudīja atlasīto Savienības ražotāju un ĶTR ražotāju eksportētāju telpās.
(60)
Pamatojoties uz šo informāciju, patēriņš Savienībā attīstījās šādi.
2. tabula
2008
2009
2010
IP
Patēriņš Savienībā (elementi)
46 000 000
40 500 000
39 000 000
44 246 066
Indekss (2009=100)
114
100
96
109
Avots: sūdzībā norādītie dati un atbildes uz anketas jautājumiem.
(61)
Attiecīgajā periodā kopējais patēriņš ES tirgū samazinājās par 3,8 %. Sakrītot ar ekonomikas krīzes negatīvo ietekmi, 2008.-2009. gadā samazinājums bija apmēram 12 %; pēc krīzes patēriņš samazinājās vēl par 3,7 %. Tomēr no 2010. gada līdz IP patēriņš uzlabojās, palielinoties par 13,5 %, taču tas nesasniedza 2008. gada sākotnējo līmeni. Iepriekšējā tabulā arī parādīts, ka no 2009. gada līdz IP patēriņš palielinājās par 9 %.
3. Imports no attiecīgās valsts
(62)
Attiecīgajā periodā imports no ĶTR uz Savienību attīstījās šādi.
3. tabula
2008
2009
2010
IP
ĶTR importa apjoms (elementi)
6 000 000
7 000 000
8 000 000
10 616 576
Indekss (2009=100)
86
100
114
152
Tirgus daļa
13,0 %
17,3 %
20,5 %
24,0 %
Indekss (2009=100)
75
100
119
139
Avots: sūdzībā norādītie dati un atbildes uz anketas jautājumiem.
(63)
Neatkarīgi no patēriņa izmaiņām ĶTR importa apjoms attiecīgajā periodā būtiski palielinājās par 77 %. Kāpums bija nemitīgs, un no 2010. gada līdz IP tas bija visstraujākais (+ 33 %). Tāpat tika novērots, ka attiecīgajā periodā Ķīnas ražotāju eksportētāju tirgus daļa stabili palielinājās - no 13 % 2008. gadā līdz 24 % IP laikā. Šī attīstība jāaplūko kopsakarā ar vispārējo patēriņa kritumu par 3,8 % šai pašā periodā.
3.1 Importa cenas un to samazinājums
4. tabula
Imports no ĶTR
2008
2009
2010
IP
Vidējā cena (EUR par elementu)
4,06
3,25
4,07
4,02
Indekss (2009=100)
125
100
125
123
Avots: sūdzībā norādītie dati un atbildes uz anketas jautājumiem.
(64)
Iepriekšējā tabulā redzams, ka attiecīgajā periodā ĶTR importa vidējā cena nedaudz samazinājās. Pirmajā posmā 2008.-2009. gadā tā ievērojami samazinājās par 20 %, tad 2009.-2010. gadā palielinājās par 25 %. Attiecīgā perioda beigās tā atkal samazinājās.
(65)
Izmeklēšanā arī atklāja, ka attiecīgajā periodā ĶTR importa cenas bija nemainīgi zemākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām. 2009. gada cenu kritums sakrita ar straujo Ķīnas tirgus daļas pieaugumu no 13 % līdz 17,3 % no Savienības tirgus, un pastāvīgais cenu samazinājums izskaidro stabilo Ķīnas ražotāju eksportētāju tirgus daļas kāpumu, jo īpaši no 2009. gada līdz IP.
(66)
Lai noteiktu cenu samazinājumu IP, atlasīto Savienības ražotāju vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū pa ražojuma veidiem, koriģējot tās EXW līmenī, salīdzināja ar importa no Ķīnas ražotājiem, kas sadarbojās, atbilstīgajām vidējām svērtajām CIF cenām pirmajam neatkarīgajam patērētājam Savienības tirgū, veicot atbilstīgas korekcijas saistībā ar spēkā esošajiem muitas nodokļiem un pēcimportēšanas izmaksām.
(67)
Šāds cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas un atskaitot rabatus un atlaides. Salīdzinājumu izsakot procentos no atlasīto Savienības ražotāju apgrozījuma izmeklēšanas periodā, Ķīnas ražotāju eksportētāju vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība bija 6,1 %.
4. Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis
4.1. Ievadpiezīmes
(68)
Kā minēts iepriekš 24. un 25. apsvērumā, lai pārbaudīto iespējamo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, izmantoja atlasi. Jānorāda, ka viens no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem alumīnija radiatorus sāka ražot tikai 2009. gadā. Lai attiecīgā perioda tendenču izvērtējums būtu konsekvents, uzskatīja par lietderīgu kaitējuma analīzei par atskaites gadu izvēlēties 2009. gadu ar indeksu 100. Datu pilnības labad, balstoties uz pieejamiem datiem, noteica indeksu arī 2008. gadam.
(69)
Četru atlasīto ES ražotāju sniegtie un pārbaudītie dati tika izmantoti, lai noteikti tādus mikrorādītājus kā vienības cena, vienības izmaksas, rentabilitāte, skaidras naudas plūsma, ieguldījumi, ienākumi no ieguldījumiem, spēja piesaistīt kapitālu un krājumi. 2008. gada indeksu noteica, balstoties uz datiem, kas pieejami par trim esošiem ražotājiem 2008. gadā un ko salīdzināja ar datiem par šiem pašiem trim ražotājiem 2009. gadā (indekss 100).
(70)
Par astoņiem ES alumīnija radiatoru ražotājiem sniegtos datus izmantoja, lai noteiktu tādus makrorādītājus kā Savienības ražošanas nozares ražošana, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa un darba vietas. 2008. gada indeksu noteica, balstoties uz datiem, kas pieejami par septiņiem esošiem ražotājiem 2008. gadā un ko salīdzināja ar datiem, kuri pieejami par šiem pašiem septiņiem ražotājiem 2009. gadā (indekss 100).
(71)
Pamatregulas 3. panta 5. punkta kontekstā Savienības ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa pārbaude attiecīgajā periodā ietver visu minētajā pantā uzskaitīto ekonomikas faktoru izvērtējumu.
4.2. Ražošana, ražošanas jauda un jaudas izmantojums
5. tabula
2008
2009
2010
IP
Ražošanas apjoms (elementi)
55 533 555
60 057 377
64 100 484
Indekss (2009=100)
116
100
108
115
Ražošanas jauda (elementi)
93 426 855
95 762 788
107 218 125
100
103
115
Jaudas izmantojums
70 %
59 %
63 %
60 %
Indekss (2009=100)
119
100
106
101
Avots: sūdzībā norādītie dati un atbildes uz anketas jautājumiem.
(72)
Lai noteiktu Savienības ražošanas kopējo apjomu attiecīgajā periodā, tika izmantota visa pieejamā informācija par Savienības ražotājiem, ieskaitot sūdzībā sniegto informāciju, datus, kas savākti no Savienības ražotājiem pirms un pēc izmeklēšanas sākšanas, un pārbaudītās atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
(73)
Iepriekšējā tabula liecina, ka attiecīgajā periodā ražošana samazinājās. Vienlaikus ar pieprasījuma kritumu strauji samazinājās ražošana 2009. gadā, bet pēc tam 2010. gadā un IP laikā tā atguvās. No 2009. gada līdz IP ražošana bija salīdzinoši stabila, kaut arī patēriņš palielinājās par 9 %. Ražošanas līmenis ir atkarīgs arī no Savienības ražošanas nozares eksporta darbības, kas attiecīgajā periodā saglabājās ievērojamā līmenī.
(74)
Lai gan patēriņa kritums bija ierobežots, jaudas izmantojums samazinājās no 70 % 2008. gadā līdz 60 % IP laikā. Tas bija salīdzinoši stabils no 2009. gada līdz IP.
4.3. Pārdošanas apjoms un tirgus daļa
6. tabula
2008
2009
2010
IP
Pārdošanas apjoms (elementi)
40 000 000
33 500 000
31 000 000
33 629 490
Indekss (2009=100)
119
100
93
100
Tirgus daļa
87 %
82,7 %
79,5 %
76 %
Indekss (2008=100)
105
100
96
92
Avots: sūdzībā norādītie dati un atbildes uz anketas jautājumiem.
(75)
Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās par 16 %, un tās tirgus daļa nepārtraukti samazinājās no 87 % 2008. gadā līdz 76 % IP laikā. 2009. gadā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās par 16 %, tādējādi nozarei zaudējot vairāk nekā četrus procentu punktus savas tirgus daļas. 2010. gadā pārdošanas apjoms samazinājās vēl par 7 %, un nozares tirgus daļa saruka no 82,7 % līdz 79,5 %. IP laikā, patēriņam pieaugot (+ 13,5 %), Savienības ražošanas nozares tirgus daļa vēl samazinājās līdz 76 %. Tādējādi Savienības ražošanas nozare nespēja izmantot pieaugošo patēriņu un atgūt daļu no iepriekš zaudētās tirgus daļas.
4.4. Izaugsme
(76)
Attiecīgajā periodā atklājās, ka Savienības patēriņš nedaudz samazinājās (par 3,8 %), savukārt Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms un tirgus daļa šai pašā periodā ievērojami samazinājās (attiecīgi par 15,9 % un 12,6 %). Vienlaikus attiecīgajā periodā imports no ĶTR ievērojami palielinājās par 76,9 %. Tādēļ tai pašā periodā samazinājās Savienības ražošanas nozares tirgus daļa - par 11 procentu punktiem.
4.5. Nodarbinātība
7. tabula
2008
2009
2010
IP
Nodarbināto skaits
1 598
1 642
1 641
Indekss (2009=100)
102
100
103
103
Ražīgums (vienība/nodarbinātais)
Indekss (2009=100)
114
100
105
112
Avots: sūdzībā norādītie dati un atbildes uz anketas jautājumiem.
(77)
Attiecīgajā periodā nedaudz palielinājās nodarbināto skaits, savukārt tādēļ samazinājās ražīgums. Jānorāda, ka nodarbinātības tendence tomēr bija augoša tāpēc, ka viens no atlasītajiem uzņēmumiem, kas ir arī mazākais, ražošanu sāka 2009. gadā. Citādi nodarbinātības tendence būtu bijusi negatīva.
(78)
Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, ko mēra kā produkcijas izlaidi uz vienu nodarbināto gadā, attiecīgajā periodā nedaudz samazinājās. Tas sasniedza viszemāko līmeni 2009. gadā, pēc tam sākot pieaugt līdz IP, nesasniedzot sākotnējos līmeņus. No 2009. gada līdz izmeklēšanas periodam ražošanas apjoms palielinājās par 12 %.
4.6. Vienības vidējās cenas Savienībā un ražošanas izmaksas
8. tabula
2008
2009
2010
IP
Vienības cena ES nesaistītiem pircējiem
(EUR par elementu)
5,31
5,47
5,62
Indekss (2009=100)
113
100
103
106
Vienības izmaksas (EUR par elementu)
4,92
5,34
5,61
Indekss (2009=100)
113
100
109
114
Avots: atlasīto ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
(79)
Attiecīgajā periodā pārdošanas vidējo cenu attīstība uzrāda ievērojamu kritumu - par 6 %. No 2009. gada līdz IP, patēriņam pieaugot un tirgum atgūstoties, cenas palielinājās par 6 %, taču 2008. gada līmeni nesasniedza.
(80)
Vienlaikus attiecīgajā periodā nedaudz samazinājās līdzīgā ražojuma ražošanas un pārdošanas relatīvās izmaksas, tomēr tas Savienības ražošanas nozarei neļāva palikt rentablai 2010. gadā un IP laikā. 2009. gadā sakrita izmaksu samazinājums (11,5 %) ar pārdošanas cenu kritumu (11,5 %), 2010. gadā un IP laikā strauji palielinājās Savienības ražošanas nozares izmaksas, un papildu izmaksu segšanai tā savas cenas varēja palielināt tikai nedaudz. Tāpēc radās vēl lielāki rentabilitātes un tirgus daļas zaudējumi, jo Savienības ražošanas nozares cenas nepārtraukti bija augstākas par Ķīnas importa cenām.
4.7. Rentabilitāte, skaidras naudas plūsma, ieguldījumi, ienākumi no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu
9. tabula
2008
2009
2010
IP
ES pārdevumu rentabilitāte (% no neto pārdošanas apjoma)
7,4 %
7,5 %
2,4 %
0,2 %
Indekss (2009=100)
99
100
32
2
Skaidras naudas plūsma
27 712 871
14 228 145
843 570
Indekss (2009=100)
112
100
51
3
Ieguldījumi (EUR)
25 404 161
15 476 164
12 072 057
8 945 470
Indekss (2009=100)
165
100
78
58
Ienākumi no ieguldījumiem
36 %
49 %
21 %
2 %
Indekss (2009=100)
73
100
43
4
Avots: atlasīto ES ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
(81)
Savienības ražošanas nozares rentabilitāti noteica, tīro peļņu pirms nodokļu samaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoma izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. Attiecīgajā periodā un arī no 2009. gada līdz IP Savienības ražošanas nozares rentabilitāte strauji samazinājās un tikai ar grūtībām sasniedza tādu līmeni, kad tā strādāja bez zaudējumiem.
(82)
Skaidras naudas plūsmas attīstība, kas ir ražošanas nozares spēja pašfinansēt savu darbību, lielā mērā sekoja negatīvajai rentabilitātes attīstībai. Zemākais punkts tika sasniegts IP laikā. Tāpat ienākumi no ieguldījumiem samazinājās no 36 % 2008. gadā līdz 2 % IP laikā.
(83)
Attiecīgajā periodā rentabilitātes, skaidras naudas plūsmas un ienākumu no ieguldījumiem attīstība ierobežoja Savienības ražošanas nozares spēju ieguldīt savā darbībā un apgrūtināja tās attīstību. Savienības ražošanas nozare spēja veikt lielus ieguldījumus attiecīgā perioda sākumā un modernizēt savas iekārtas efektīvākai ražošanai, taču pēc tam, atlikušajā attiecīgā perioda laikā, ieguldījumi stabili samazinājās - par 64,7 %.
4.8. Krājumi
10. tabula
2008
2009
2010
IP
Savienības ražošanas nozares krājumi perioda beigās. Indekss (2009=100)
137
100
131
299
Avots: atlasīto ES ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
(84)
Atlasīto Savienības ražošanas nozares pārstāvju krājumi attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās. Krājumi perioda beigās 2009. gadā samazinājās par 27 %, bet pēc tam, 2010. gadā un IP, tie pieauga attiecīgi par 30,8 % un 128,4 %.
5. Pašreizējās dempinga starpības lielums
(85)
Dempinga starpības ir norādītas iepriekš dempinga sadaļā. Visas noteiktās starpības ievērojami pārsniedz minimālo līmeni. Turklāt, ņemot vērā ĶTR importa par dempinga cenām apjomu un cenas, faktiskās dempinga starpības ietekmi uz ES tirgu nevar uzskatīt par nenozīmīgu.
6. Secinājums par kaitējumu
(86)
Izmeklēšanā atklāja, ka lielākā daļa kaitējuma rādītāju, kas skar Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli, ir pasliktinājusies vai arī tie neattīstījās atbilstoši patēriņam attiecīgajā periodā. Šis novērojums īpaši attiecas uz periodu no 2009. gada līdz IP beigām.
(87)
Patēriņa sarukuma kontekstā attiecīgajā periodā ĶTR importa apjoms pakāpeniski un būtiski palielinājās. Vienlaikus Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms kopumā samazinājās par 16 %, tās tirgus daļa savukārt samazinājās no 87 % 2008. gadā līdz 76 % IP. Pat tad, kad patēriņš atguvās par 9 % no 2009. gada līdz IP, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa turpināja sarukt. Savienības ražošanas nozare nevarēja atgūt iepriekš zaudēto tirgus daļu, jo ĶTR imports par dempinga cenām ES tirgū ievērojami palielinājās. Importam par zemām dempinga cenām attiecīgajā periodā pakāpeniski palielinoties, tā cenas pastāvīgi bija zem Savienības ražošanas nozares cenām.
(88)
Turklāt tika ievērojami ietekmēti tie kaitējuma rādītāji, kas saistīti ar Savienības ražošanas nozares finansiālo sniegumu, tas ir, skaidras naudas plūsma un rentabilitāte. Tas nozīmē, ka tika apdraudēta Savienības ražošanas nozares spēja piesaistīt kapitālu un veikt investīcijas.
(89)
Ņemot vērā iepriekšminēto, secināja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.
F. CĒLOŅSAKARĪBA
1. Ievads
(90)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu tika pārbaudīts, vai ĶTR izcelsmes imports par dempinga cenām ir radījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei tādā mērā, lai to varētu uzskatīt par būtisku. Tika pārbaudīti arī citi zināmie faktori, ne tikai imports par dempinga cenām, kuri būtu varējuši radīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, lai pārliecinātos, ka šo faktoru izraisītais kaitējums nav saistīts ar importu par dempinga cenām.
2. Importa par dempinga cenām radītā ietekme
(91)
Izmeklēšanā atklāja, ka attiecīgajā periodā Savienības patēriņš samazinājās par 3,8 %, savukārt ĶTR importa par dempinga cenām apjoms ievērojami pieauga - par aptuveni 77 %; palielinājās arī šā importa tirgus daļa - no 13 % 2008. gadā līdz 24 % IP. Tomēr Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās par 16 %, un tirgus daļa saruka no 87 % 2008. gadā līdz 76 % IP.
(92)
No 2009. gada līdz IP Savienības patēriņš palielinājās par 9 %, tikmēr tās tirgus daļa atkal samazinājās, turpretim ĶTR imports par dempinga cenām minētajā periodā gadā palielinājās par 52 %.
(93)
Par spiedienu uz cenām jānorāda, ka 2009. gadā vidējās ĶTR importa cenas samazinājās par 20 %, piespiežot Savienības ražošanas nozari savas pārdošanas cenas būtiski samazināt - par apmēram 11,5 %. 2010. gadā un IP laikā izmaksu kāpuma dēļ Savienības ražošanas nozare centās savas cenas celt. Tādēļ tika vēl zaudēta tirgus daļa, jo Savienības ražošanas nozares cenas nepārtraukti bija augstākas par tām cenām, kādas bija ĶTR importam par dempinga cenām. Tādējādi būtiski samazinājās Savienības ražošanas nozares rentabilitāte, pārdošanas apjoms un tirgus daļa.
(94)
Attiecīgajā periodā samazinājās cenas ĶTR importam par dempinga cenām. Pat ja periodā no 2009. gadam līdz IP cenas ĶTR importam palielinājās par 23 %, tās visu laiku palika ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām attiecīgajā periodā un īpaši IP, tādējādi samazinot cenas Savienības tirgū.
(95)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka ievērojamam ĶTR importa par dempinga cenām pieaugumam ar tādām cenām, kas ir pastāvīgi zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, bija noteicošā loma, nodarot būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei; to konkrēti atspoguļo tās sliktais finansiālais stāvoklis, ievērojams pārdošanas apjoma un tirgus daļas samazinājums, kā arī gandrīz visu kaitējuma rādītāju pasliktināšanās.
3. Citu faktoru ietekme
3.1. Imports no trešām valstīm
(96)
Kā paskaidrots iepriekš 58. apsvērumā, šajā izmeklēšanā Eurostat statistikas datus par importu izmantot nevarēja, jo KN kodi attiecībā uz alumīnija radiatoriem un to elementiem un sekcijām ietver dažādus alumīnija ražojumus. Citas ticamas informācijas nav, tāpēc, balstoties uz aptaujas anketu, secināja, ka, izņemot no ĶTR, nav nevienas citas valsts ārpus ES, kas attiecīgajā periodā būtu ražojusi un eksportējusi alumīnija radiatorus uz ES.
3.2. Ekonomikas krīze
(97)
Ar ekonomikas krīzi var daļēji skaidrot Savienības patēriņa samazināšanos īpaši 2009. un 2010. gadā. Tomēr būtu piebilstams, ka, patēriņam sarūkot attiecīgajā periodā un tam palielinoties no 2009. gada līdz IP, apjoms ĶTR importam par dempinga cenām, kas bija zem Savienības ražošanas nozares cenām, Savienības tirgū turpināja palielināties.
(98)
Lētā importa par dempinga cenām rezultāti ļoti atšķīrās no Savienības ražošanas nozares rezultātiem. Izmeklēšanā atklāja, ka, pat ja no 2009. gada līdz IP Savienības patēriņš palielinājās vispārējās ekonomikas atveseļošanās kontekstā, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa patiešām nemitīgi samazinājās. Pat ja ražošanas apjoms cēlās, radās pārpalikums, kas bija jānovirza uz krājumiem.
(99)
Normālos ekonomikas apstākļos un ja nebūtu spēcīga spiediena uz cenām un ražojumu par dempinga cenām importa pieplūduma, Savienības ražošanas nozarei, iespējams, būtu bijušas zināmas grūtības pārvarēt patēriņa kritumu un fiksēto vienības izmaksu kāpumu samazinātā jaudas izmantojuma dēļ. Tomēr no izmeklēšanas skaidri izriet, ka ĶTR imports par dempinga cenām ir pastiprinājis ekonomikas lejupslīdes ietekmi. Pat vispārējās ekonomikas atveseļošanās laikā Savienības ražošanas nozare nespēja atgūties un sasniegt attiecīgajā periodā zaudētos pārdošanas apjomus un tirgus daļu.
(100)
Tāpēc, lai gan ekonomikas krīze, iespējams, bija par iemeslu Savienības ražošanas nozares sliktajam darbības rezultātam, tomēr kopumā nevar uzskatīt, ka tās ietekmē tika pārtraukta cēloņsakarība starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei īpaši IP laikā nodarīto kaitējumu.
3.3. Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksu attīstība
(101)
Izmeklēšanā atklāja, ka alumīnija radiatoru ražošanas izmaksas ir tieši saistītas ar alumīnija, šā ražojuma galvenā izejmateriāla, cenas attīstību. Pat ja Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksas 2009. gadā ievērojami samazinājās (sk. iepriekš 8. tabulu), tikpat ātri samazinājās pārdošanas cenas. 2010. gadā un IP laikā izmaksas palielinājās vairāk nekā pārdošanas cenas, tādējādi atgūšanās (īpaši Savienības ražošanas nozares rentabilitātes ziņā) nebija iespējama. Šāda situācija izveidojās, kad no ĶTR importēto ražojumu importa cena nepārtraukti bija zem Savienības ražošanas nozares cenas.
(102)
Tirgus ekonomikas apstākļos varētu gaidīt, ka tirgū cenas regulāri pielāgotos, atspoguļojot izmaiņas dažādos ražošanas izmaksu elementos. Taču tā nenotika. Izmeklēšanā apstiprinājās, ka ĶTR imports par dempinga cenām, kas bija zem Savienības ražošanas nozares cenām, turpināja samazināt Savienības tirgus cenas, tādējādi liedzot Savienības ražošanas nozarei saglabāt savu tirgus daļu un pielāgot cenas, lai segtu savas izmaksas un sasniegtu samērīgu peļņas līmeni, īpaši IP laikā.
(103)
Izejmateriālu cenu kāpums tādējādi nebija tik liels, lai pārtrauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un būtisko kaitējumu, kas nodarīts Savienības ražošanas nozarei, īpaši IP laikā.
3.4. Atlasīto Savienības ražošanas nozares pārstāvju eksporta darbība
11. tabula
2008
2009
2010
IP
Eksporta pārdošanas apjoms (elementi)
18 280 847
20 245 515
17 242 607
Indekss (2009=100)
126
100
111
94
Avots: atlasīto ES ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
(104)
Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares eksporta darbība veidoja būtisku tās saimnieciskās darbības daļu. Krievija un citas Austrumeiropas valstis bija Savienības ražošanas nozares galvenie eksporta tirgi, kur pārdeva salīdzinoši zemākas kvalitātes ražojumus, kas tādēļ salīdzinājumā ar Savienības tirgū pārdotajiem radiatoriem bija lētāki.
(105)
Iepriekšējā tabulā redzams, ka attiecīgajā periodā samazinājās Savienības ražošanas nozares eksporta apgrozījums. To daļēji izskaidro tas, ka saskaņā ar pieejamo informāciju arī minētajos eksporta tirgos nonāca arvien lielāks alumīnija radiatoru eksporta apjoms no ĶTR.
(106)
Tomēr ir skaidrs, ka Savienības eksports ļāva Savienības ražošanas nozarei gūt apjomradītus ietaupījumus un tādējādi samazināt savas ražošanas kopējās izmaksas. Tāpēc var pamatoti uzskatīt, ka Savienības ražošanas nozares eksporta darbība nevar būt bijusi par iespējamu iemeslu būtiskajam kaitējumam, kas tai tika nodarīts īpaši IP laikā. Lai arī kāda būtu bijusi eksporta pārdošanas apjoma krituma negatīvā ietekme uz Savienības ražošanas nozari, tā nevarēja būt tāda, kas pārtrauc cēloņsakarību starp kaitējumu un lēto importu par dempinga cenām no Ķīnas.
4. Secinājums par cēloņsakarību
(107)
Iepriekšējais izvērtējums pierāda, ka attiecīgajā periodā (un no 2009. gada līdz IP) ievērojami palielinājās imports par dempinga cenām no ĶTR un tā tirgus daļa. Konstatēja, ka īpaši IP laikā minētais imports nepārtraukti bija par cenām zem Savienības ražošanas nozares cenas Savienības tirgū.
(108)
Lētā ĶTR importa par dempinga cenām apjoma un tirgus daļas pieaugums bija nepārtraukts un sakrita ar Savienības ražošanas nozares ekonomiskās situācijas negatīvo attīstību. Šī situācija pasliktinājās IP laikā, kad Savienības ražošanas nozare nevarēja atgūt zaudēto tirgus daļu un kad rentabilitāte un pārējie finanšu rādītāji (piemēram, skaidras naudas plūsma un ienākumi no ieguldījumiem) sasniedza zemāko punktu.
(109)
Pārējo zināmo faktoru, tostarp ekonomikas krīzes, izvērtējums atklāja, ka minēto faktoru negatīvā ietekme nevar būt tāda, kas pārtrauktu konstatēto cēloņsakarību starp ĶTR eksportu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
(110)
Pamatojoties uz iepriekš minēto izvērtējumu, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi noteikta un nošķirta no kaitējumu radošās ietekmes, ko izraisīja imports par dempinga cenām no ĶTR, provizoriski secināts, ka imports par dempinga cenām no ĶTR ir radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē.
G. SAVIENĪBAS INTERESES
1. Ievadpiezīmes
(111)
Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai, neraugoties uz pagaidu secinājumu par kaitējumu izraisošo dempingu, pastāv pārliecinoši iemesli, kas liek secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā pasākumu pieņemšana nav Savienības interesēs. Atbilstība Savienības interesēm tika noteikta, novērtējot dažādās saistītās intereses, proti, Savienības ražošanas nozares, importētāju un attiecīgā ražojuma lietotāju intereses.
2. Savienības ražošanas nozares intereses
(112)
Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums, ko izraisījis imports par dempinga cenām no ĶTR. Jāatgādina, ka lielākā daļa kaitējuma rādītāju attiecīgajā periodā bija ar negatīvu tendenci. Ja pasākumi netiks veikti, Savienības ražošanas nozares stāvoklis neizbēgami pasliktināsies vēl vairāk.
(113)
Paredzams, ka pagaidu antidempinga maksājumu noteikšana atjaunos reālos tirdzniecības apstākļus Savienības tirgū un ļaus Savienības ražošanas nozarei pielāgot izmeklējamā ražojuma cenu atbilstīgi dažādo sastāvdaļu izmaksām un tirgus apstākļiem. Paredzams arī, ka šo pagaidu pasākumu noteikšana ļaus Savienības ražošanas nozarei vismaz daļēji atgūt attiecīgajā periodā zaudēto tirgus daļu, nākotnē labvēlīgi ietekmējot tās rentabilitāti un finanšu stāvokli kopumā.
(114)
Ja pasākumi netiktu noteikti, būtu gaidāma turpmāka tirgus daļas samazināšanās un Savienības ražošanas nozare turpinātu darboties ar zaudējumiem. Šāds stāvoklis nevarētu turpināties vidējā termiņā un ilgtermiņā. Ņemot vērā radušos zaudējumus un lielos ieguldījumus ražošanā attiecīgā perioda sākumā, paredzams, ka vairums Savienības ražotāju nespētu atpelnīt savus ieguldījumus, ja pasākumi netiktu noteikti.
(115)
Tādējādi provizoriski tiek secināts, ka antidempinga maksājumu noteikšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.
3. Lietotāju un importētāju intereses
(116)
Šajā izmeklēšanā lietotāji nesadarbojās.
(117)
Tikai viens importētājs, kas atrodas Polijā, šajā izmeklēšanā sadarbojās, atbildot uz anketas jautājumiem un piekrītot pārbaudes apmeklējumam. IP laikā šim importētājam bija nelieli zaudējumi saistībā ar attiecīgo ražojumu. Tomēr šā uzņēmuma darījumi ar attiecīgo ražojumu ir salīdzinoši nelieli salīdzinājumā ar tā darbību kopumā. Tādēļ maz ticams, ka pasākumu noteikšana smagi skars tā kopējo peļņu.
4. Secinājums par Savienības interesēm
(118)
Ņemot vērā iepriekš minēto, pagaidām tiek secināts, ka, pamatojoties uz pieejamo informāciju par Savienības interesēm, nav pārliecinošu iemeslu, lai attiecībā uz ĶTR izcelsmes attiecīgo ražojumu nenoteiktu pagaidu pasākumus.
H. PRIEKŠLIKUMS PAR ANTIDEMPINGA PAGAIDU PASĀKUMIEM
1. Kaitējuma novēršanas līmenis
(119)
Ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti attiecībā uz dempingu, zaudējumiem, cēloņsakarību un Savienības interesēm, jānosaka pagaidu antidempinga pasākumi, lai novērstu turpmākus zaudējumus, ko imports par dempinga cenām radīs Savienības ražošanas nozarei.
(120)
Šo pasākumu līmeņa noteikšanai ir ņemtas vērā konstatētās dempinga starpības un maksājuma apjoms, kāds vajadzīgs Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma novēršanai, nepārsniedzot konstatētās dempinga starpības.
(121)
Aprēķinot maksājuma summu, kas vajadzīga kaitējumu radošā dempinga ietekmes novēršanai, uzskatīja, ka pasākumiem jābūt tādiem, kas ļauj Savienības ražošanas nozarei segt ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, ko šāda veida ražošanas nozarei šajā sektorā ir iespējams gūt, pārdodot līdzīgo ražojumu Savienībā normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nav importa par dempinga cenām. Uzskata, ka peļņa, ko varētu gūt, ja nebūtu importa par dempinga cenām, jābalsta uz to vidējo pirmsnodokļu peļņas normu, kas atlasītajiem Savienības ražotājiem bija 2008. gadā. Tāpēc tiek uzskatīts, ka peļņas normu 7,4 % apjomā no apgrozījuma var uzskatīt par atbilstošu minimumu, ko Savienības ražošanas nozare būtu varējusi sasniegt, ja nebūtu bijis kaitējumu radošā dempinga.
(122)
Tādējādi tika aprēķināta Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma pārdošanas cena, kas nerada kaitējumu. To ieguva, izlasē iekļauto Savienības ražotāju pārdošanas cenas koriģējot, ņemot vērā IP laikā gūto faktisko peļņu/zaudējumus un pieskaitot iepriekš minēto peļņas normu.
(123)
Tad tika noteikts vajadzīgais cenas paaugstinājums, pamatojoties uz ĶTR ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, vidējās svērtās importa cenas, kas noteikta cenas samazinājuma aprēķinos, salīdzinājumu ar Savienības ražošanas nozares IP laikā Savienības tirgū pārdoto ražojumu cenu, kura nerada kaitējumu. Minētajā salīdzinājumā iegūto starpību izteica procentos no vidējās kopējās CIF importa vērtības.
2. Pagaidu pasākumi
(124)
Ievērojot iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu antidempinga pagaidu pasākumi ĶTR izcelsmes importam jānosaka kā mazākais no diviem lielumiem - dempinga starpība vai kaitējuma novēršanas līmenis - saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu.
(125)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, antidempinga maksājumu likmes ir noteiktas, salīdzinot kaitējuma novēršanas starpību un dempinga starpību. Tādējādi ir ierosinātas šādas antidempinga maksājuma likmes.
Uzņēmums
Dempinga starpība
Kaitējuma norma
Pagaidu maksājums
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd
23,0 %
12,6 %
12,6 %
Metal Group Co. Ltd.
70,8 %
56,2 %
56,2 %
Citi uzņēmumi, kas sadarbojās
32,5 %
21,2 %
21,2 %
Valsts mēroga dempinga starpība
76,6 %
61,4 %
61,4 %
(126)
Individuālās antidempinga maksājuma likmes uzņēmumiem šajā regulā noteiktas, ņemot vērā šajā izmeklēšanā konstatēto. Tāpēc tās atspoguļo stāvokli, kāds attiecībā uz šiem uzņēmumiem konstatēts izmeklēšanas laikā. Šīs maksājuma likmes (pretēji valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) tādējādi ir piemērojamas vienīgi ĶTR izcelsmes ražojumu importam, kurus ražo uzņēmumi un tādējādi konkrēti minētie tiesību subjekti. Importētiem ražojumiem, kurus ražo jebkurš cits uzņēmums, kā nosaukums un adrese nav konkrēti minēta šīs regulas rezolutīvajā daļā, un arī uzņēmumi, kuri saistīti ar šiem konkrēti minētajiem uzņēmumiem, nevar piemērot šīs likmes, un tiem piemērojama maksājuma likme, kas attiecas uz “visiem pārējiem uzņēmumiem”.
(127)
Jebkura prasība piemērot šīs individuālās uzņēmuma antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc juridiskās personas nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības vienību izveidošanas) būtu tūlīt jānosūta Komisijai (4), pievienojot visu attiecīgo informāciju, sevišķi informāciju par jebkurām izmaiņām uzņēmuma darbībā attiecībā uz ražošanu, pārdevumu apjomiem iekšzemes tirgū un eksporta preču pārdošanas apjomiem, kas saistīti, piemēram, ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām izmaiņām ražošanas un tirdzniecības vienībās. Attiecīgā gadījumā tiks izdarīts attiecīgs grozījums regulā, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kas gūst labumu no individuālām maksājuma likmēm.
I. NOBEIGUMA NOTEIKUMI
(128)
Labas pārvaldības labad ir jānosaka termiņš, kurā ieinteresētās personas, kas pieteikušās termiņā, kurš norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, var rakstveidā paust savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Turklāt jānorāda, ka šīs regulas vajadzībām izdarītie secinājumi par maksājumu uzlikšanu ir provizoriski un ka galīgo pasākumu noteikšanas vajadzībām tos var izskatīt atkārtoti,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija radiatoru un to elementu vai sekciju importam, no kuriem šāds radiators sastāv, neatkarīgi no tā, vai šie elementi vai sekcijas ir samontēti blokos, izņemot elektriskos radiatorus un to elementus un sekcijas, un kurus pašreiz klasificē ar KN kodiem ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 un ex 7616 99 90 (TARIC kodi 7615101010, 7615109010, 7616991091, 7616999001 un 7616999091).
2. Piemērojamā pagaidu antidempinga maksājuma likme, ko piemēro neto cenai par 1. punktā minēto ražojumu, kuru ražo turpmāk minētie uzņēmumi, ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda.
Uzņēmums
Maksājums (%)
TARIC papildu kods
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd
12,6
B272
Metal Group Co. Ltd.
56,2
B273
Jinyun Shengda Industry Co., Ltd..
21,2
B274
Ningbo Ephriam Radiator Equipment Co.,Ltd
21,2
B275
Ningbo Everfamily Radiator Co., Ltd
21,2
B276
Ningbo Ningshing Kinhil Industrial Co. Ltd.
21,2
B277
Ningbo Ninhshing Kinhil International Co., Ltd.
21,2
B278
Sira (Tianjin) Aluminium Products Co., Ltd
21,2
B279
Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co., Ltd.
21,2
B280
Yongkang Jinbiao Machine Electric Co., Ltd
21,2
B281
Yongkang Sanghe Radiator Co., Ltd.
21,2
B282
Zhejiang Aishuibao Piping Systems Co.,Ltd
21,2
B283
Zhejiang Botai Tools Co., Ltd
21,2
B284
Zhejiang East Industry Co., Ltd
21,2
B285
Zhejiang Guangying Machinery Co.,Ltd
21,2
B286
Zhejiang Kangfa Industry & Trading Co., Ltd.
21,2
B287
Zhejiang Liwang Industrial and Trading Co., Ltd.
21,2
B288
Zhejiang Ningshuai Industry Co., Ltd
21,2
B289
Zhejiang Rongrong Industrial Co., Ltd.
21,2
B290
Zhejiang Yuanda Machinery & Electrical Manufacturing Co., Ltd
21,2
B291
Visi pārējie uzņēmumi
61,4
B999
3. Par 1. punktā norādītā ražojuma laišanu brīvā apgrozībā Savienībā jāiemaksā drošības nauda, kas vienāda ar pagaidu maksājuma summu.
4. Piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem, ja vien nav noteikts citādi.
2. pants
1. Neskarot Regulas (EK) Nr. 1225/2009 20. pantu, ieinteresētās personas viena mēneša laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas var pieprasīt, lai tām darītu zināmus būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula, kā arī tās var rakstveidā paziņot savu viedokli un lūgt mutvārdu uzklausīšanu Komisijā.
2. Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 21. panta 4. punktam attiecīgās personas viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var sniegt piezīmes par šīs regulas piemērošanu.
3. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2012. gada 10. maijā