NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 206/2012
ze dne 6. března 2012,
kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign klimatizátorů vzduchu a komfortních ventilátorů
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES ze dne 21. října 2009 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie (1), a zejména na čl. 15 odst. 1 uvedené směrnice,
po poradě s konzultačním fórem o ekodesignu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle směrnice 2009/125/ES by měla Komise stanovit požadavky na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie, které mají významný objem prodeje, významný dopad na životní prostředí a významný potenciál ke zlepšení dopadu na životní prostředí prostřednictvím lepšího konstrukčního návrhu bez nepřiměřeně vysokých nákladů.
(2)
Ustanovení čl. 16 odst. 2 písm. a) směrnice 2009/125/ES stanoví, že v souladu s postupem podle čl. 19 odst. 3, s kritérii stanovenými v čl. 15 odst. 2 a po poradě s konzultačním fórem o ekodesignu zavede Komise ve vhodných případech prováděcí opatření pro výrobky s vysokým potenciálem pro nákladově efektivní snížení emisí skleníkových plynů, což zahrnuje výrobky topných, ventilačních a klimatizačních systémů.
(3)
Komise vypracovala přípravnou studii s cílem analyzovat technické, environmentální a hospodářské aspekty klimatizátorů vzduchu a komfortních ventilátorů, které se obvykle používají v domácnostech a malých obchodních provozovnách. Studie byla zpracována ve spolupráci se zúčastněnými a dotčenými stranami z EU i ze třetích zemí a její výsledky byly zveřejněny.
(4)
Hlavními environmentálními aspekty uvedených výrobků, které jsou považovány za významné pro účely tohoto nařízení, jsou spotřeba energie ve fázi jejího používání a hladina akustického výkonu. Přípravná studie rovněž označila za významný environmentální aspekt v podobě přímých emisí skleníkových plynů možný únik chladiva, který představuje v průměru 10-20 % z celkových přímých i nepřímých emisí skleníkových plynů.
(5)
Podle přípravné studie jsou informace o účinnosti komfortních ventilátorů nedostatečné, což bylo potvrzeno během posouzení dopadů. Nicméně s cílem poskytnout orgánům dohledu nad trhem důležité informace a umožnit účinné sledování trhu za účelem budoucího stanovení minimálních požadavků na energetickou účinnost, zajistí požadavky na informace o výrobku týkající se komfortních ventilátorů, aby byla účinnost zařízení a použitá metoda měření na výrobku dobře viditelná. Dále jsou v případě komfortních ventilátorů stanoveny požadavky pro pohotovostní režim a vypnutý stav.
(6)
Roční spotřeba elektrické energie výrobků v EU podléhajících tomuto nařízení byla za rok 2005 odhadnuta na 30 TWh. Pokud nebudou přijata konkrétní opatření, předpokládá se, že v roce 2020 dosáhne roční spotřeba elektrické energie 74 TWh. Přípravná studie ukazuje, že spotřebu elektrické energie lze u výrobků podléhajících tomuto nařízení podstatně snížit.
(7)
Přípravná studie ukazuje, že požadavky týkající se jiných parametrů ekodesignu uvedených v části 1 přílohy I směrnice 2009/125/ES nejsou potřebné, protože spotřeba elektrické energie a hladina akustického výkonu klimatizátorů vzduchu představuje ve fázi jejich používání zdaleka nejdůležitější environmentální aspekty.
(8)
Vzhledem k tomu, že chladiva jsou ošetřena v rámci nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 842/2006 ze dne 17. května 2006 o některých fluorovaných skleníkových plynech (2), nejsou v tomto nařízení stanoveny žádné zvláštní požadavky týkající se chladiv. V rámci požadavků na ekodesign je však navržen bonus s cílem motivovat trh k používání chladiv s nižším škodlivým vlivem na životní prostředí. Tento bonus povede ke snížení minimálních požadavků na energetickou účinnost u zařízení používajících chladiva s nízkým potenciálem globálního oteplování (GWP).
(9)
Klimatizátory vzduchu mohou být součástí systémů instalovaných v budovách. Vnitrostátní právní předpisy opírající se mimo jiné o směrnici 2010/31/EU Evropského parlamentu a Rady ze dne 19. května 2010 o energetické náročnosti budov (3) mohou ohledně těchto klimatizačních systémů stanovit nové přísnější požadavky, přičemž využijí metody výpočtu a měření definované v tomto nařízení, pokud jde o účinnost klimatizátoru vzduchu.
(10)
Funkce pohotovostního režimu a vypnutého stavu mohou být odpovědné za významnou část celkové spotřeby energie těchto zařízení. U klimatizátorů vzduchu s výjimkou dvoukanálových a jednokanálových klimatizátorů vzduchu je spotřeba energie těchto funkcí součástí minimálních požadavků na energetickou účinnost a metody měření sezónní účinnosti. Požadavky na pohotovostní režim a vypnutý stav u dvoukanálových a jednokanálových klimatizátorů vzduchu jsou stanoveny na základě požadavků na ekodesign podle nařízení Komise (ES) č. 1275/2008 (4).
(11)
Předpokládá se, že kombinovaný účinek požadavků na ekodesign uvedený v tomto nařízení a v nařízení (EU) Komise č. 626/2011 ze dne 4. května 2011 v přenesené pravomoci, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/30/EU, pokud jde o uvádění spotřeby energie na energetických štítcích klimatizátorů vzduchu (5), povede ve srovnání se situací bez přijetí zvláštních opatření k ročním úsporám elektrické energie do roku 2020 ve výši 11 TWh.
(12)
Výrobky podléhající tomuto nařízení je nutno energeticky zefektivnit použitím stávajících nechráněných nákladově efektivních technologií, které mohou snížit celkové náklady na nákup a provoz těchto výrobků.
(13)
Požadavky na ekodesign by neměly ovlivnit funkčnost výrobku z hlediska konečného uživatele nebo nepříznivě ovlivňovat zdraví, bezpečnost a životní prostředí. Zejména by pak přínosy ze snížení spotřeby elektrické energie během používání výrobku měly převýšit další možné dopady na životní prostředí během jeho výroby.
(14)
Požadavky na ekodesign by měly být zaváděny postupně, aby výrobci měli dostatek času na potřebné změny konstrukce výrobků podléhajících tomuto nařízení. Časový průběh by měl být takový, aby se zabránilo nepříznivým dopadům na funkčnost zařízení na trhu a aby byly zohledněny dopady na náklady pro konečné uživatele a výrobce, zejména pak na malé a střední podniky, a aby bylo zároveň zajištěno včasné dosažení cílů tohoto nařízení.
(15)
Měření příslušných parametrů výrobků je nutno provádět za použití spolehlivých, přesných a opakovatelných metod měření, které zohledňují uznávané nejmodernější metody měření včetně - pokud jsou k dispozici - harmonizovaných norem přijatých evropskými orgány pro normalizaci uvedených v příloze I směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/48/ES ze dne 20. července 1998, kterou se mění směrnice 98/34/ES o postupu při poskytování informací v oblasti norem a technických předpisů (6).
(16)
V souladu s článkem 8 směrnice 2009/125/ES určuje toto nařízení postupy použitelné pro posuzování shody.
(17)
Pro usnadnění kontrol shody by výrobci měli v technické dokumentaci uvádět informace podle příloh IV a V směrnice 2009/125/ES, pokud se tyto informace týkají požadavků stanovených tímto nařízením.
(18)
Kromě právně závazných požadavků stanovených tímto nařízením by měly být určeny orientační referenční hodnoty nejlepších dostupných technologií, aby byla zajištěna široká dostupnost a snadná přístupnost informací o vlivu výrobků podléhajících tomuto nařízení na životní prostředí během jejich celého životního cyklu.
(19)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného čl. 19 odst. 1 směrnice 2009/125/ES,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví požadavky na ekodesign pro uvádění na trh klimatizátorů vzduchu napájených z elektrické sítě se jmenovitým výkonem ≤ 12 kW určených k chlazení nebo vytápění v případě, že výrobek nemá funkci chlazení, a komfortních ventilátorů s elektrickým příkonem ventilátoru ≤ 125 W.
2. Toto nařízení se nevztahuje na:
a)
zařízení, která používají jiné než elektrické zdroje energie;
b)
klimatizátory vzduchu, které nepoužívají na straně kondenzátoru nebo výparníku, nebo ani na jedné z těchto stran vzduch jako teplonosnou látku.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice v článku 2 směrnice 2009/125/ES.
Použijí se rovněž tyto definice:
1.
„klimatizátorem vzduchu“ se rozumí zařízení určené k chlazení nebo ohřevu vzduchu (nebo obojímu) v uzavřeném prostoru pomocí parního kompresního cyklu poháněného elektrickým kompresorem, včetně klimatizátorů vzduchu, které mají další funkce, jako je vysoušení, čištění vzduchu, větrání nebo doplňkový ohřev vzduchu prostřednictvím elektrického odporového vytápění, a zařízení, která mohou používat vodu (buď kondenzát, který se tvoří na straně výparníku, nebo externě přidanou vodu) pro odpařování na kondenzátoru za předpokladu, že zařízení je schopno fungovat i bez použití přidané vody (pouze za použití vzduchu);
2.
„dvoukanálovým klimatizátorem vzduchu“ se rozumí klimatizátor, v němž je během chlazení nebo vytápění nasáván vzduch pro kondenzátor (nebo výparník) do jednotky vzduchovodem z venkovního prostředí a je z ní vyfukován druhým vzduchovodem do venkovního prostředí, přičemž tento klimatizátor je v klimatizovaném prostoru těsně u stěny;
3.
„jednokanálovým klimatizátorem vzduchu“ se rozumí klimatizátor, v němž je během chlazení nebo vytápění vzduch pro kondenzátor (nebo výparník) nasáván z prostoru obsahujícího klimatizační jednotku a vyfukován mimo tento prostor;
4.
„jmenovitým výkonem“ (Prated) se rozumí chladicí nebo topný výkon parního kompresního cyklu jednotky měřený za standardních jmenovitých podmínek;
5.
„komfortním ventilátorem“ se rozumí zařízení primárně navržené pro vytváření cirkulace vzduchu v okolí lidského těla nebo na jeho části pro uspokojení osobních požadavků na ochlazení, včetně komfortních ventilátorů, které mohou provádět další funkce jako např. osvětlení;
6.
„příkonem ventilátoru“ (PF) se rozumí elektrický příkon komfortního ventilátoru vyjádřený ve wattech, který je provozován při deklarovaném maximálním průtoku ventilátoru; měřeno za chodu oscilačního mechanismu (použije-li se).
Pro účely příloh jsou další definice stanovené v příloze I.
Článek 3
Požadavky na ekodesign a harmonogram
1. Požadavky na ekodesign klimatizátorů vzduchu a komfortních ventilátorů jsou stanoveny v příloze I.
2. Požadavky na ekodesign se začnou uplatňovat podle tohoto harmonogramu:
Od 1. ledna 2013:
jednokanálové a dvoukanálové klimatizátory vzduchu musí splňovat požadavky uvedené v bodě 2 písm. a) přílohy I.
Od 1. ledna 2013:
a)
klimatizátory vzduchu kromě jednokanálových a dvoukanálových klimatizátorů vzduchu musí splňovat požadavky uvedené v bodě 2 písm. b) a v bodě 3 písm. a), b) a c) přílohy I.
b)
jednokanálové a dvoukanálové klimatizátory vzduchu musí splňovat požadavky uvedené v bodě 3 písm. a), b) a d) přílohy I;
c)
komfortní ventilátory musí splňovat požadavky uvedené v bodě 3 písm. a), b) a e) přílohy I.
Od 1. ledna 2014:
a)
klimatizátory vzduchu musí splňovat požadavky na ekodesign uvedené v bodě 2 písm. c) přílohy I;
b)
jednokanálové a dvoukanálové klimatizátory vzduchu musí splňovat požadavky uvedené v bodě 2 písm. d) přílohy I.
3. Splnění požadavků na ekodesign bude měřeno a vypočteno podle požadavků stanovených v příloze II.
Článek 4
Posuzování shody
1. Postupem posuzování shody uvedeným v článku 8 směrnice 2009/125/ES se rozumí systém interní kontroly designu stanovený v příloze IV uvedené směrnice nebo systém řízení stanovený v příloze V uvedené směrnice.
2. Pro účely posuzování shody podle článku 8 směrnice 2009/125/ES musí technická dokumentace obsahovat výsledky výpočtu stanoveného v příloze II tohoto nařízení.
Článek 5
Postup ověřování pro účely dohledu nad trhem
Členské státy použijí za účelem splnění požadavků stanovených v příloze I tohoto nařízení při provádění kontrol v rámci dohledu nad trhem podle čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES postup ověřování popsaný v příloze III tohoto nařízení.
Článek 6
Referenční hodnoty
Orientační referenční hodnoty klimatizátorů vzduchu s nejlepšími výkonnostními parametry dostupných na trhu v době, kdy toto nařízení vstupuje v platnost, jsou uvedeny v příloze IV.
Článek 7
Revize
Komise přezkoumá toto nařízení s ohledem na technický pokrok a výsledek tohoto přezkumu předloží konzultačnímu fóru o ekodesignu nejpozději pět let po vstupu tohoto nařízení v platnost. Přezkum posoudí zejména požadavky na účinnost a hladinu akustického výkonu, přístup k podpoře využití chladiv s nízkým potenciálem globálního oteplování (GWP) a oblast působnosti nařízení, pokud jde o klimatizátory vzduchu a případné změny v podílu na trhu u typů zařízení, včetně klimatizátorů vzduchu s jmenovitým výstupním výkonem nad 12 kW. Přezkum rovněž posoudí vhodnost požadavků pro pohotovostní režim a vypnutý stav, sezónní metody výpočtu a měření a zváží vývoj případné sezónní metody výpočtu a měření pro všechny klimatizátory vzduchu, pokud jde o chladicí a otopná období.
Článek 8
Vstup v platnost a použitelnost
1. Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Použije se ode dne 1. ledna 2013.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 6. března 2012.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 206/2012
(2012. gada 6. marts),
ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK īsteno attiecībā uz ekodizaina prasībām gaisa kondicionētājiem un komforta ventilatoriem
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Direktīvu 2009/125/EK, ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības attiecībā uz enerģiju patērējošiem ražojumiem (1), un jo īpaši tās 15. panta 1. punktu,
apspriedusies ar Ekodizaina apspriežu forumu,
tā kā:
(1)
Saskaņā ar Direktīvu 2009/125/EK Komisijai ir jānosaka ekodizaina prasības tādiem ar enerģiju saistītiem ražojumiem, kuru pārdošanas un tirdzniecības apjoms ir ievērojams, kuriem ir ievērojama ietekme uz vidi un kuru ietekmi uz vidi iespējams būtiski samazināt bez pārmērīgām izmaksām, veicot konstruktīvus uzlabojumus.
(2)
Direktīvas 2009/125/EK 16. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteikts, ka saskaņā ar 19. panta 3. punktā minēto procedūru un 15. panta 2. punktā paredzētajiem kritērijiem un pēc apspriešanās ar Ekodizaina apspriežu forumu Komisija vajadzības gadījumā ievieš tādus īstenošanas pasākumus, kam piemīt augsts potenciāls racionālā veidā samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, piemēram, ražojumiem sildīšanas, ventilācijas un gaisa kondicionēšanas sistēmās.
(3)
Komisija ir veikusi priekšizpēti, lai analizētu mājsaimniecībās un nelielos tirdzniecības uzņēmumos parasti izmantotu gaisa kondicionētāju un komforta ventilatoru tehniskos, vides un ekonomiskos aspektus. Izpēte tika veikta kopā ar ieinteresētajām personām no ES un trešām valstīm, un tās rezultāti ir publiskoti.
(4)
Attiecīgo ražojumu galvenie vides aspekti, kuri konstatēti kā būtiski šīs regulas vajadzībām, ir enerģijas patēriņš lietošanas posmā un akustiskās jaudas līmenis. Priekšizpētē noskaidrojās arī, ka būtisks vides aspekts ir aukstumaģenta iespējama noplūde tiešu siltumnīcefekta gāzu emisiju veidā, radot vidēji 10-20 % no kopējām tiešajām un netiešajām siltumnīcefekta gāzu emisijām.
(5)
Kā noskaidrots priekšzpētē un apstiprinājies ietekmes novērtējumā, trūkst informācijas par komforta ventilatoru efektivitāti. Tomēr, lai sniegtu tirgus uzraudzības iestādēm svarīgu informāciju un ļautu tām veikt tirgus efektīvu monitoringu nolūkā nākotnē noteikt minimālās energoefektivitātes prasības, prasības norādīt komforta ventilatoriem informāciju par ražojumu ļaus panākt, ka iekārtas efektivitāte un izmantotā mērījumu metode uz ražojuma ir norādīta labi redzamā veidā. Turklāt komforta ventilatoriem tiek noteiktas gaidstāves un izslēgta režīma prasības.
(6)
Aplēsts, ka to ražojumu elektroenerģijas patēriņš, uz kuriem attiecas šī regula, Eiropas Savienībā 2005. gadā ir bijis 30 TWh. Ja vien netiks veikti īpaši pasākumi, paredzams, ka elektroenerģijas patēriņš 2020. gadā paaugstināsies līdz 74 TWh gadā. Priekšizpēte liecina, ka iespējams ievērojami samazināt elektroenerģijas patēriņu ražojumiem, uz kuru attiecas šī regula.
(7)
Priekšizpēte liecina, ka nav vajadzīgas prasības attiecībā uz citiem ekodizaina parametriem, kas minēti I pielikuma 1. daļā Direktīvā 2009/125/EK, jo svarīgākais vides aspekts ir gaisa kondicionētāju elektroenerģijas patēriņš un akustiskās jaudas līmenis lietošanas posmā.
(8)
Tā kā uz aukstumaģentiem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 17. maija Regula (EK) Nr. 842/2006 par dažām fluorētām siltumnīcefekta gāzēm (2), šajā regulā nekādas īpašas prasības attiecībā uz aukstumaģentiem nav noteiktas. Tomēr saskaņā ar ekodizaina prasībām ir ierosināti veicināšanas pasākumi, lai virzītu tirgu uz tādu aukstumaģentu izmantošanu, kuriem ir mazāka kaitīgā ietekme uz vidi. Minētie veicināšanas pasākumi nozīmēs zemākas minimālās energoefektivitātes prasības iekārtām, kurās izmanto zema globālās sasilšanas potenciāla (GSP) aukstumaģentus.
(9)
Gaisa kondicionētāji var būt ēkās uzstādītu sistēmu daļa. Valstu tiesību aktos, kas cita starpā balstās uz Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 19. maija Direktīvu 2010/31/ES par ēku energoefektivitāti (3), var būt noteiktas jaunas, stingrākas prasības attiecībā uz šādām gaisa kondicionēšanas sistēmām, izmantojot aprēķinu un mērījumu metodes, kas attiecībā uz gaisa kondicionētāja efektivitāti noteiktas šajā regulā.
(10)
Gaidstāves un izslēgta režīma funkcijas var patērēt ievērojamu daļu no šādu iekārtu kopējā enerģijas patēriņa. Gaisa kondicionētājiem, izņemot divkanālu un vienkanāla gaisa kondicionētājus, šo funkciju enerģijas patēriņš ir daļa no minimālajām energopatēriņa prasībām un sezonas efektivitātes mērījumu metodes. Prasības divkanālu un vienkanāla gaisa kondicionētājiem gaidstāves un izslēgtā režīmā ir noteiktas, pamatojoties uz ekodizaina prasībām Komisijas Regulā (EK) Nr. 1275/2008 (4).
(11)
Sagaidāms, ka ekodizaina prasības, kas noteiktas šajā Regulā un Komisijas 2011. gada 4. maija Deleģētajā regulā (ES) Nr. 626/2011, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/30/ES attiecībā uz gaisa kondicionētāju energomarķējumu (5), ļaus līdz 2020. gadam gadā ietaupīt 11 TWh salīdzinājumā ar situāciju, ja nekādi pasākumi netiktu veikti.
(12)
Jāuzlabo to ražojumu energoefektivitāte, uz kuriem attiecas šī regula, šajā nolūkā izmantojot esošas nepatentētas, izmaksu ziņā efektīvas tehnoloģijas, ar kurām iespējams samazināt šo ražojumu iegādes un ekspluatācijas kopējās izmaksas.
(13)
Ekodizaina prasības nedrīkst ietekmēt ražojuma funkcionalitāti no lietotāja viedokļa un nelabvēlīgi ietekmēt veselību, drošību vai vidi. Jo īpaši - ieguvumam no mazāka elektroenerģijas patēriņa ražojuma lietošanas posmā ir jābūt lielākam nekā tā ražošanas laikā radītā iespējamā papildu ietekme uz vidi.
(14)
Ekodizaina prasības jāievieš pakāpeniski, lai ražotājiem būtu pietiekami daudz laika mainīt to ražojumu konstrukciju, uz kuriem attiecas šī regula. Šis laikposms ir jānosaka tā, lai nepasliktinātu tirgū pieejamo iekārtu funkcionalitāti un ņemtu vērā ietekmi uz galalietotāju un ražotāju izmaksām, jo īpaši uz mazo un vidējo uzņēmumu izmaksām, vienlaikus nodrošinot regulas mērķu savlaicīgu sasniegšanu.
(15)
Ražojumu attiecīgo parametru mērījumi jāveic, izmantojot atzītas mūsdienīgas mērīšanas metodes, ar kurām iegūtie rezultāti ir ticami, precīzi un reproducējami, tostarp, ja tādi ir pieejami, harmonizētos standartus, ko pieņēmušas Eiropas standartizācijas organizācijas, kuras norādītas I pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 20. jūnija Direktīvā 98/48/EK, ar kuru groza Direktīvu 98/34/EK, ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu jomā (6).
(16)
Saskaņā ar Direktīvas 2009/125/EK 8. pantu ar šo regulu nosaka piemērojamās atbilstības novērtēšanas procedūras.
(17)
Atbilstības pārbaužu vienkāršošanai ražotājiem jāsniedz Direktīvas 2009/125/EK IV un V pielikumā minētajā tehniskajā dokumentācijā norādītā informācija, ciktāl šī informācija attiecināma uz šajā regulā ietvertajām prasībām.
(18)
Papildus šajā regulā noteiktajām juridiski saistošajām prasībām jānosaka arī labāko pieejamo tehnoloģiju indikatīvie kritēriji, lai nodrošinātu, ka informācija par šajā regulā aplūkoto ražojumu ekoloģiskajiem rādītājiem visā to aprites ciklā ir plaši un viegli pieejama.
(19)
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Direktīvas 2009/125/EK 19. panta 1. punktu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Priekšmets un darbības joma
1. Ar šo regulu nosaka ekodizaina prasības tādu no elektrotīkla darbināmu elektrisku gaisa kondicionētāju laišanai tirgū, kuru nominālā dzesēšanas jauda vai sildīšanas jauda, ja ražojumam nav dzesēšanas funkcijas, ≤ 12 kW, un tādu komforta ventilatoru laišanai tirgū, kuru ieejas jauda ≤ 125 W.
2. Šī regula neattiecas uz:
a)
iekārtām, kurās izmantoti neelektriski enerģijas avoti;
b)
gaisa kondicionētājiem, kuros kā siltumnesējs kondensatora pusē vai iztvaicētāja pusē, vai abās netiek izmantots gaiss.
2. pants
Definīcijas
Šajā regulā izmanto Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/125/EK 2. pantā noteiktās definīcijas.
Papildus izmanto šādas definīcijas:
1.
“gaisa kondicionētājs” ir ierīce ar elektriskās piedziņas kompresoru, ar kuru iespējams dzesēt un/vai sildīt telpas gaisu, izmantojot tvaika kompresijas ciklu, tostarp gaisa kondicionētāji ar papildu funkcijām, piemēram, gaisa sausināšanas, gaisa attīrīšanas, ventilēšanas vai gaisa papildu sildīšanas funkciju, izmantojot kontaktsildīšanu, un ierīces, kuru kondensatora dzesēšanai var izmantot ūdeni (vai nu kondensātu, kas rodas iztvaicētājā, vai ārēji pievadītu ūdeni), ar noteikumu, ka ierīce spēj darboties arī bez papildu ūdens pievadīšanas, izmantojot tikai gaisu;
2.
“divkanālu gaisa kondicionētājs” ir gaisa kondicionētājs, kas pilnīgi novietots netālu no sienas tās telpas iekšpusē, kur kondicionē gaisu, un kam dzesēšanas vai sildīšanas laikā kondensatora vai iztvaicētāja ieplūdes gaisu pievada no ārvides pa vienu kanālu un izvada ārvidē pa otru kanālu;
3.
“vienkanāla kondicionētājs” ir gaisa kondicionētājs, kam dzesēšanas vai sildīšanas laikā kondensatora vai iztvaicētāja ieplūdes gaisu pievada no telpas, kurā ierīce atrodas, un izvada ārpus šīs telpas;
4.
“nominālā jauda” (Prated) ir ražotāja deklarētā tvaika kompresijas cikla dzesēšanas vai sildīšanas jauda, ja ierīcei nav dzesēšanas funkcijas, pie nominālajiem standartapstākļiem;
5.
“komforta ventilators” ir ierīce, kuras galvenā funkcija ir personas komfortam radīt gaisa plūsmu ap cilvēka ķermeni vai kādu tā daļu, tostarp komforta ventilatori ar papildu funkcijām, piemēram apgaismojumu;
6.
“ventilatora ieejas jauda” (PF) ir komforta ventilatora elektriskā ieejas jauda vatos (W), kad tas darbojas deklarētajā maksimālas plūsmas režīmā un ir iedarbināts oscilācijas mehānisms (ja/kad tāds ir).
Papildu definīcijas pielikumos izmantotajiem terminiem ir iekļautas I pielikumā.
3. pants
Ekodizaina prasības un termiņi
1. Ekodizaina prasības gaisa kondicionētājiem un komforta ventilatoriem ir noteiktas I pielikumā.
2. Ekodizaina prasības piemēro šādos termiņos:
No 2013. gada 1. janvāra:
vienkanāla un divkanālu gaisa kondicionētāji atbilst I pielikuma 2.a punktā noteiktajām prasībām.
No 2013. gada 1. janvāra:
a)
gaisa kondicionētāji, izņemot vienkanāla un divkanālu gaisa kondicionētājus, atbilst prasībām, kas norādītas I pielikuma 2.b punktā un 3.a, 3.b un 3.c punktā;
b)
vienkanāla un divkanālu gaisa kondicionētāji atbilst I pielikuma 3.a, 3.b un 3.d punktā noteiktajām prasībām;
c)
komforta ventilatori atbilst I pielikuma 3.a, 3.b un 3.e punktā noteiktajām prasībām.
No 2014. gada 1. janvāra:
a)
gaisa kondicionētāji atbilst I pielikuma 2.c punktā norādītajām ekodizaina prasībām;
b)
vienkanāla un divkanālu gaisa kondicionētāji atbilst I pielikuma 2.d punktā noteiktajām prasībām.
3. Atbilstību ekodizaina prasībām mēra un aprēķina saskaņā ar II pielikumā noteiktajām prasībām.
4. pants
Atbilstības novērtēšana
1. Direktīvas 2009/125/EK 8. pantā minētā atbilstības novērtēšanas procedūra ir minētās direktīvas IV pielikumā noteiktā iekšējās dizaina kontroles jeb konstrukcijas iekšējās kontroles sistēma vai direktīvas V pielikumā noteiktā vadības sistēma.
2. Atbilstības novērtēšanas vajadzībām saskaņā ar Direktīvas 2009/125/EK 8. pantu tehniskajā dokumentācijā iekļauj šīs regulas II pielikumā noteikto aprēķinu rezultātus.
5. pants
Verifikācijas procedūra tirgus uzraudzības nolūkā
Veicot Direktīvas 2009/125/EK 3. panta 2. punktā minētās tirgus uzraudzības pārbaudes attiecībā uz šīs regulas I pielikumā noteiktajām prasībām, dalībvalstu iestādes piemēro šīs regulas III pielikumā izklāstīto verifikācijas procedūru.
6. pants
Indikatīvie kritēriji
Šīs regulas IV pielikumā norādīti indikatīvie kritēriji šīs regulas spēkā stāšanās laikā tirgū pieejamiem gaisa kondicionētājiem ar labākajiem raksturlielumiem.
7. pants
Pārskatīšana
Komisija, ņemot vērā tehnoloģiju attīstību, pārskata šo regulu un pārskatīšanas rezultātus iesniedz Ekodizaina apspriežu forumam ne vēlāk kā piecus gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā. Pārskatīšanā jo īpaši novērtē efektivitātes un akustiskās jaudas līmeņa prasības, metodes zema globālās sasilšanas potenciāla (GSP) aukstumaģentu izmantošanas veicināšanai, un gaisa kondicionētāju regulas jomu un iespējamas ierīču tipu tirgus daļas izmaiņas, arī gaisa kondicionētājiem ar nominālo jaudu, kas ir lielāka par 12 kW. Veicot pārskatīšanu, novērtē arī gaidstāves un izslēgta režīma prasību un sezonas aprēķina un mērījumu metodes piemērotību, tostarp apsver iespēju izstrādāt sezonas aprēķinu un mērījumu metodi dzesēšanas un sildīšanas sezonām visiem gaisa kondicionētājiem, uz kuriem regula attiecas.
8. pants
Stāšanās spēkā un piemērošana
1. Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
2. To piemēro no 2013. gada 1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2012. gada 6. martā