ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 20. prosince 2010
o prodloužení přechodného období pro nabývání zemědělské půdy v Maďarsku
(Text s významem pro EHP)
(2010/792/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na smlouvu o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska,
s ohledem na akt o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska, a zejména na bod 2 kapitoly 3 přílohy X uvedeného aktu,
s ohledem na žádost podanou Maďarskem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle aktu o přistoupení z roku 2003 může Maďarsko za podmínek stanovených v uvedeném aktu po dobu sedmi let ode dne přistoupení, která skončí dne 30. dubna 2011, ponechat v platnosti zákazy týkající se nabývání zemědělské půdy fyzickými osobami, které nemají bydliště v Maďarsku ani nejsou maďarskými státními příslušníky, a právnickými osobami. Jde o dočasnou výjimku z volného pohybu kapitálu, jenž je zaručen články 63 až 66 Smlouvy o fungování Evropské unie. Toto přechodné období může být prodlouženo pouze o další tři roky.
(2)
Dne 10. září 2010 zažádalo Maďarsko o prodloužení přechodného období pro nabývání zemědělské půdy o tři roky.
(3)
Hlavním důvodem pro zavedení přechodného období byla potřeba zachovat socioekonomické podmínky zemědělských činností po zřízení jednotného trhu a přechodu ke společné zemědělské politice v Maďarsku. Cílem bylo především zohlednit obavy vzniklé v souvislosti s možným dopadem liberalizace nabývání zemědělské půdy na odvětví zemědělství v důsledku počátečních velkých rozdílů cen půdy a příjmů v porovnání s Rakouskem, Belgií, Dánskem, Finskem, Francií, Německem, Řeckem, Irskem, Itálií, Lucemburskem, Nizozemskem, Portugalskem, Španělskem, Švédskem a Spojeným královstvím (dále jen EU-15). Přechodné období mělo rovněž usnadnit proces privatizace a restituce zemědělské půdy zemědělcům a Komise již ve své zprávě ze dne 16. července 2008 o přezkumu přechodných opatření pro nabývání zemědělských nemovitostí, která byla stanovena smlouvou o přistoupení z roku 2003 (dále jen přezkum v polovině období) zdůraznila význam dokončení tohoto politického opatření do konce plánovaného přechodného období (1).
(4)
Ceny zemědělské půdy v Maďarsku sice od přistoupení Maďarska k Evropské unii vykazují rostoucí konvergenci s cenami v EU-15, podle informací předložených Maďarskem však nadále existují tří až dvacetinásobné rozdíly v průměrných cenách zemědělské půdy. Ačkoli se úplná konvergence cen zemědělské půdy neočekávala, ani nebyla pokládána za nezbytnou podmínku ukončení přechodného období, jsou rozdíly mezi cenami v Maďarsku a EU-15 natolik významné, že by mohly bránit plynulé další konvergenci cen. Podobně se sice zmenšily rozdíly mezi příjmy zemědělských pracovníků a zemědělců v Maďarsku a příjmy v EU-15, nadále však přetrvávají. Odvětví zemědělství v Maďarsku bylo navíc podle údajů Eurostatu poměrně silně postiženo nedávnou celosvětovou finanční a hospodářskou krizí, v jejímž rámci zde reálné příjmy v zemědělství na pracovníka v roce 2009 zaznamenaly největší pokles v celé Unii (o přibližně 30 % v porovnání s průměrem Unie ve výši přibližně 12 %). Nižší příjmy byly spojeny s méně příznivými úvěrovými podmínkami ve srovnání s většinou zemí EU-15, a to jak v souvislosti s nominálními úrokovými sazbami, tak i s objemem úvěrových prostředků dostupných zemědělcům. Očekávanou zvýšenou aktivitu nových finančních institucí z EU-15 v Maďarsku po přistoupení zabrzdila finanční a hospodářská krize.
(5)
Ačkoli proces restituce během přechodného období pokročil, musel zejména od roku 2008 čelit problémům, a proto dosud není ukončen. Podobný vývoj byl zaznamenán také v oblasti privatizace zemědělské půdy. Nedostatek jistoty ve vlastnických právech, jakož i nedostatečné možnosti získání úvěrů a pojištění pro zemědělce ještě více oslabují maďarský trh se zemědělskou půdou a nadále brání jeho řádnému fungování.
(6)
S ohledem na tyto souvislosti lze spolu s maďarskými orgány předpokládat, že by zrušení omezení ode dne 1. května 2011 vyvolalo tlak na ceny zemědělské půdy v Maďarsku. Vzhledem k vysokému počtu účastníků, silně roztříštěné vlastnické struktuře na trhu se zemědělskou půdou, jež se po přistoupení nijak výrazně nezměnila, a převažující praxi nájmu půdy by se tento dopad pravděpodobně promítl do celého odvětví. Po skončení přechodného období proto existuje nebezpečí vážného narušení trhu se zemědělskou půdou v Maďarsku.
(7)
Z tohoto důvodu by se mělo prodloužení přechodného období uvedeného v bodě 2 kapitoly 3 přílohy X aktu o přistoupení o tři roky povolit.
(8)
Aby se trh v plném rozsahu připravil na liberalizaci, je i za nepříznivých hospodářských podmínek nadále nanejvýš důležité podporovat zlepšování faktorů, mezi něž patří možnosti získání úvěrů a pojištění pro zemědělce, jakož i restituce a privatizace zemědělské půdy během přechodného období, jak již bylo zdůrazněno v přezkumu v polovině období.
(9)
Zvýšený příliv zahraničního kapitálu na trh se zemědělskou půdou by mohl být pro tento trh v Maďarsku rovněž přínosem. Jak bylo zdůrazněno v přezkumu v polovině období, mohly by zahraniční investice do odvětví zemědělství rovněž mít dlouhodobý příznivý vliv na poskytování kapitálu a know-how, jakož i na fungování trhů s půdou a zemědělskou produktivitu. Postupné uvolnění omezení zahraničního vlastnictví během přechodného období by též přispělo k přípravě trhu na úplnou liberalizaci,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Přechodné období pro nabývání zemědělské půdy v Maďarsku uvedené v bodě 2 kapitoly 3 přílohy X aktu o přistoupení z roku 2003 se prodlužuje do dne 30. dubna 2014.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 20. prosince 2010.
KOMISIJAS LĒMUMS
(2010. gada 20. decembris),
ar ko pagarina pārejas periodu attiecībā uz lauksaimniecības zemes iegādi Ungārijā
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2010/792/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Čehijas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Slovēnijas un Slovākijas Pievienošanās līgumu,
ņemot vērā Čehijas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Slovēnijas un Slovākijas Pievienošanās aktu un jo īpaši tā X pielikuma 3. nodaļas 2. punktu,
ņemot vērā Ungārijas izteikto lūgumu,
tā kā:
(1)
2003. gada Pievienošanās aktā tiek paredzēts, ka saskaņā ar tajā izklāstītajiem nosacījumiem septiņus gadus no pievienošanās, t. i., līdz 2011. gada 30. aprīlim, Ungārija var paturēt spēkā aizliegumu iegādāties zemi fiziskām personām, kas nav Ungārijas iedzīvotāji vai pilsoņi. Tas ir pagaidu izņēmums attiecībā uz kapitāla brīvu apriti, kas nodrošināta ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 63. līdz 66. pantu. Šo pārejas periodu var pagarināt par ne vairāk kā trīs gadiem.
(2)
Ungārija 2010. gada 10. septembrī lūdza pagarināt pārejas periodu par trīs gadiem attiecībā uz lauksaimniecības zemes iegādi.
(3)
Galvenais pārejas perioda iemesls bija nepieciešamība nodrošināt sociālekonomiskos apstākļus lauksaimnieciskajām darbībām pēc vienotā tirgus ieviešanas un pārejas uz kopējo lauksaimniecības politiku Ungārijā. Jo īpaši tā mērķis bija kliedēt bažas par iespējamo ietekmi, kādu attiecībā uz lauksaimniecības nozari varētu izraisīt lauksaimniecības zemes iegādes liberalizācija saistībā ar sākotnējo lielo atšķirību zemes cenās un ienākumu līmenī salīdzinājumā ar Apvienoto Karalisti, Austriju, Beļģiju, Dāniju, Somiju, Franciju, Grieķiju, Itāliju, Īriju, Luksemburgu, Nīderlandi, Portugāli, Spāniju, Vāciju un Zviedriju (turpmāk ES-15 dalībvalstis). Pārejas periods arī bija paredzēts, lai atvieglotu privatizācijas procesu un atņemtās lauksaimniecības zemes atdošanu lauksaimniekiem, un Komisija 2008. gada 16. jūlija ziņojumā “Pārskats par 2003. gada Pievienošanās līgumā paredzētajiem pagaidu pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības nekustamā īpašuma iegādi” (turpmāk “starpposma pārskatīšana”) jau uzsvēra šīs politikas pabeigšanas svarīgumu līdz paredzētā pārejas perioda beigām (1).
(4)
Neraugoties uz Ungārijas zemes cenu arvien lielāku konverģenci ar tām cenām, kādas pēc Ungārijas pievienošanās Eiropas Savienībai dominē ES-15 dalībvalstīs, saskaņā ar Ungārijas iesniegto informāciju zemes vidējās cenas joprojām ir 3 līdz 20 reizes zemākas. Lai gan zemes cenu pilnīga konverģence nebija ne paredzēta, nedz to arī uzskatīja par nosacījumu, kas nepieciešams pārejas perioda izbeigšanai, cenu atšķirības starp Ungāriju un ES-15 dalībvalstīm ir tik lielas, ka tās joprojām var kavēt sekmīgu virzību uz cenu konverģences panākšanu. Tāpat, lai gan ir samazinājusies atšķirība ienākumos, kādus saņem lauksaimniecībā nodarbinātie un lauksaimnieki Ungārijā, salīdzinājumā ar ienākumiem, kādus saņem lauksaimniecībā nodarbinātie un lauksaimnieki ES-15 dalībvalstīs, tā joprojām pastāv. Turklāt saskaņā ar Eurostat datiem lauksaimniecības nozari Ungārijā salīdzinoši smagi skāra nesenā globālā finanšu un ekonomiskā krīze un 2009. gadā nozare piedzīvoja Savienībā lielāko kritumu reālajos ienākumos uz vienu lauksaimniecībā nodarbināto (aptuveni par 30 %, salīdzinot ar 12 % vidējo rādītāju Savienībā). Zemāki ienākumi bija vienlaicīgi ar nelabvēlīgiem kreditēšanas noteikumiem salīdzinājumā ar tiem, kādi ir vairumā ES-15 dalībvalstu, gan attiecībā uz nominālajām procentu likmēm, gan lauksaimniekiem pieejamo kredītu apjomu. Finanšu un ekonomiskā krīzes rezultātā nepiepildījās prognoze, ka pēc Ungārijas pievienošanās tur palielināsies jaunu finanšu iestāžu skaits no ES-15 dalībvalstīm.
(5)
Lai gan atņemtās lauksaimniecības zemes atdošanas process pārejas perioda laikā ir attīstījies, tā īstenošanā radās grūtības, jo īpaši pēc 2008. gada, un līdz ar to process vēl nav pabeigts. Līdzīga tendence vērojama saistībā ar lauksaimniecības zemes privatizāciju. Īpašuma tiesību nenoteiktība, kā arī mazattīstītas kredīta un apdrošināšanas iespējas lauksaimniekiem vēl vairāk vājina Ungārijas lauksaimniecības zemes tirgu un joprojām kavē tā pienācīgu darbību.
(6)
Ņemot to vērā, var paredzēt, kā jau secinājušas Ungārijas iestādes, ka, 2011. gada 1. maijā atceļot ierobežojumus, tas izraisītu spiedienu uz zemes cenām Ungārijā. Turklāt ietekmi varētu izjust visa nozare, ņemot vērā lielo dalībnieku skaitu lauksaimniecības zemes tirgū, kas kopš pievienošanās nav būtiski mainījies, ļoti sadrumstaloto īpašumtiesību struktūru, kā arī plaši izplatīto zemes nomu. Tādēļ pastāv draudi, ka pēc pārejas perioda beigām Ungārijas lauksaimniecības zemes tirgū radīsies nopietni traucējumi.
(7)
Tāpēc ir jāpiešķir Pievienošanās akta X pielikuma 3. nodaļas 2. punktā minētā pārejas perioda trīs gadu pagarinājums.
(8)
Lai pilnībā sagatavotos tirgus liberalizācijai, joprojām ir ļoti svarīgi pat visnelabvēlīgākajos ekonomiskajos apstākļos vairāk uzlabot kredītu un apdrošināšanas iespēju piejamību lauksaimniekiem, kā arī atņemtās lauksaimniecības zemes atdošanu un privatizāciju pārejas perioda laikā, kā jau uzsvērts starpposma pārskatīšanā.
(9)
Ārvalstu kapitāla pastiprināta ieplūšana lauksaimniecības zemes tirgū arī ir iespējams ieguvums šim tirgum Ungārijā. Kā uzsvērts starpposma pārskatīšanā, ārvalstu ieguldījumiem lauksaimniecības nozarē būtu svarīga ilglaicīga ietekme, nodrošinot kapitālu un zinātību, zemes tirgu funkcionēšanu un lauksaimniecības ražīgumu. Pakāpeniska ierobežojumu samazināšana pārejas perioda laikā attiecībā uz ārvalstu īpašumtiesībām arī veicinātu sagatavošanos pilnīgai tirgus liberalizācijai.
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
2003. gada Pievienošanās akta X pielikuma 3. nodaļas 2. punktā minēto pārejas periodu attiecībā uz lauksaimniecības zemes iegādi Ungārijā pagarina līdz 2014. gada 30. aprīlim.
2. pants
Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Briselē, 2010. gada 20. decembrī