NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1036/2010
ze dne 15. listopadu 2010
o uložení prozatímního antidumpingového cla z dovozu zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a Hercegoviny
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. Zahájení
(1)
Zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 17. února 2010 oznámila Evropská komise (dále jen „Komise“) zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a Hercegoviny do Unie.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 4. ledna 2010 podaly společnosti Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. a Zeolite Mira Srl Unipersonale (dále jen „žadatelé“) představující podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby zeolitu A ve formě prášku v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření.
1.2. Strany dotčené řízením
(3)
Komise o zahájení řízení úředně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, skupinu vyvážejících výrobců v Bosně a Hercegovině, dovozce, uživatele a ostatní strany, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a zástupce Bosny a Hercegoviny. Zúčastněné strany měly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Žadatelé, výrobci v Unii, skupina vyvážejících výrobců v Bosně a Hercegovině, dovozci a uživatelé předložili svá stanoviska. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu výrobců a dovozců v Unii se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení počítalo s výběrem vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni známí výrobci a dovozci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení řízení poskytli základní údaje o své činnosti související s dotčeným výrobkem (jak je vymezen v oddíle 2.1. níže) v období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009.
(6)
Jak je objasněno v 16. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo osm výrobců v Unii. Na základě informací poskytnutých spolupracujícími výrobci v Unii vybrala Komise vzorek čtyř výrobců v Unii s největším objemem výroby/prodeje v Unii.
(7)
Jak je vysvětleno ve 20. bodě odůvodnění, požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili pouze tři dovozci, kteří nejsou ve spojení. Jeden z těchto dovozců však dotčený výrobek nedovážel/nenakupoval. Vzhledem k omezenému počtu dovozců se výběr vzorku nepovažoval za nutný.
(8)
Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a všem dalším společnostem, které se přihlásily ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení, a to skupině vyvážejících výrobců v Bosně a Hercegovině, čtyřem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku a třem dovozcům/uživatelům, kteří nejsou ve spojení.
(9)
Odpovědi byly obdrženy od skupiny vyvážejících výrobců v Bosně a Hercegovině, včetně společností, které jsou ve spojení s touto skupinou, od čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku a tří dovozců/uživatelů v Unii, kteří nejsou ve spojení.
(10)
Komise si vyžádala a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii
-
Industrias Quimicas del Ebro SA, Zaragoza, Španělsko
-
MAL Magyar Aluminium, Ajke, Maďarsko
-
PQ Silicas BV, Eijsden, Nizozemsko
-
Zeolite Mira Srl Unipersonale, Mira, Itálie
Dovozci/uživatelé v Unii
-
skupina Reckitt Benckiser, Slough, Spojené království a Mira, Itálie
-
Henkel AG, Dusseldorf, Německo
-
Chemiewerk Bad Kostritz GmbH, Bad Kostritz, Německo
Vyvážející výrobci v Bosně a Hercegovině
-
Fabrika Glinice Birac AD, Zvornik
-
Alumina d.o.o., Zvornik (ve spojení s výše uvedeným vyvážejícím výrobcem)
Dovozce v Unii, který je ve spojení
-
Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Litva
1.3. Období šetření
(11)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(12)
Dotčeným výrobkem je zeolit A ve formě prášku, nazývaný rovněž zeolit NaA ve formě prášku nebo zeolit 4A ve formě prášku (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN ex 2842 10 00.
(13)
Dotčený výrobek je určen pro konečné použití jako složka používaná při výrobě chemických čisticích prostředků a změkčovačů vody.
2.2. Obdobný výrobek
(14)
Bylo zjištěno, že dotčený výrobek, výrobek prodávaný na domácím trhu v Bosně a Hercegovině a výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobci v Unii mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné základní použití, a považují se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(15)
Bosenská skupina vyvážejících výrobců uvedla, že dotčený výrobek, který vyváží společnost Fabrika Glinice Birac AD i společnost Alumina d.o.o., která je s ní ve spojení (dále jen „skupina Birac“), má jiné výrobní náklady, výrobní procesy a jakost než obdobný výrobek, který vyrábějí někteří výrobci v Unii. Skupina Birac rovněž uvedla, že její výrobní proces je založen na hlinitanovém louhu z procesu výroby oxidu hlinitého namísto trihydrátu oxidu hlinitého, zatímco výroba v Unii je obvykle založena na krystalech hydroxidu, které po zahřátí a přidání hydroxidu sodného přecházejí zpět do kapalného stavu k výrobě zeolitu ve formě kaše. S ohledem na výše uvedená tvrzení se podotýká, že informace, které poskytla skupina Birac, nezpochybňují zjištěné skutečnosti, že bez ohledu na údajné rozdíly ve výrobních procesech, nákladech nebo jakosti má dotčený výrobek stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a slouží ke stejnému účelu jako obdobný výrobek.
3. VÝBĚR VZORKŮ
3.1. Výběr vzorku výrobců v Unii
(16)
Na žádost o poskytnutí údajů pro výběr vzorku obsaženou v oznámení o zahájení řízení odpovědělo osm výrobců v Unii představujících přibližně 50 % objemu prodeje těchto výrobců na trhu. Jako součást vzorku bylo původně vybráno pět největších výrobců v Unii. Jedna společnost se však rozhodla spolupráci ukončit. Vzorek v tomto šetření proto tvoří zbývající čtyři výrobci v Unii.
(17)
Tito čtyři výrobci představovali přibližně 37 % celkového objemu prodeje výrobců v Unii na trhu Unie v období šetření a více než 75 % objemu prodeje osmi výrobců, kteří poskytli údaje pro výběr vzorku. Tito čtyři výrobci zařazení do vzorku se považovali za reprezentativní, pokud jde o veškeré výrobce v Unii.
(18)
Bosenská skupina vyvážejících výrobců tvrdila, že tři výrobce v Unii (MAL Magyar Aluminium, Silkem d.o.o. a Industrias Quimicas del Ebro SA) je nutno považovat za výrobce, kteří při šetření nespolupracují. Skupina uvedla, že tyto společnosti poskytly odpovědi na písemné upozornění na nedostatky, které neobsahovaly důvěrné údaje, o několik dnů později, než byla stanovená lhůta. S ohledem na výše uvedenou skutečnost se podotýká, že informace, které poskytly zmíněné strany, byly předloženy včas a nijak neohrozily pokrok šetření ani právo stran na obhajobu.
(19)
Uvádělo se rovněž, že jeden výrobce v Unii (MAL Magyar Aluminium) nezmínil ve své odpovědi pro výběr vzorku, že je ve spojení s jiným výrobcem v Unii (Silkem d.o.o.). Posledně uvedená společnost nebyla do vzorku zařazena a nebyla zahrnuta v odpovědi společnosti MAL Magyar Aluminium na dotazník. Uvádělo se proto, že by oba tito výrobci v Unii měli být považováni za výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracují. K této skutečnosti se poznamenává, že vztah mezi oběma stranami byl útvarům Komise znám ve fázi podání podnětu a že tento vztah byl uveden v odpovědi jedné ze stran pro výběr vzorku. Tento vztah byl mimoto uveden v odpovědi společnosti MAL Magyar Aluminium na dotazník. Je nutno rovněž objasnit, že společnosti Silkem d.o.o. a MAL Magyar Aluminium při šetření plně spolupracovaly. Co se týká společnosti Silkem d.o.o., tato společnost poskytla údaje ve fázi výběru vzorku, nebyla však do vzorku zařazena, a nebyla tudíž požádána o vyplnění odpovědi na dotazník. Pokud jde o společnost MAL Magyar Aluminium, nebylo nutné, aby tato společnost poskytla konsolidovanou odpověď se zahrnutím společnosti Silkem d.o.o., jelikož Silkem d.o.o. je zvláštním právním subjektem.
3.2. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(20)
Na žádost o informace pro výběr vzorku obsaženou v oznámení o zahájení řízení odpověděli pouze tři dovozci, kteří nejsou ve spojení. Následně bylo zjištěno, že jedna z těchto společností dotčený výrobek nedovážela ani nenakupovala. Bylo proto rozhodnuto, že v případě dovozců, kteří nejsou ve spojení, není výběr vzorku nutný.
4. DUMPING
4.1. Běžná hodnota
(21)
Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve přezkoumala, zda byl domácí prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům uskutečněný oběma vyvážejícími výrobci ve skupině Birac reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje činil alespoň 5 % celkového objemu odpovídajícího vývozu do Unie. Bylo zjištěno, že domácí prodej nebyl reprezentativní.
(22)
Komise následně přezkoumala, zda by se domácí prodej každého vyvážejícího výrobce mohl považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření se uskutečnilo stanovením podílu ziskového domácího prodeje nezávislým odběratelům.
(23)
Prodejní transakce na domácím trhu se považovaly za ziskové, pokud se jednotková cena rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší. Byly proto stanoveny výrobní náklady na domácím trhu v průběhu období šetření.
(24)
Výše uvedená analýza prokázala, že veškerý domácí prodej obou vyvážejících výrobců byl ziskový vzhledem ke skutečnosti, že čistá jednotková prodejní cena byla vyšší než vypočtené jednotkové výrobní náklady.
(25)
Jelikož se prodej na domácím trhu neuskutečnil v reprezentativním množství, musela být běžná hodnota zjištěna početně v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(26)
Za účelem početního zjištění běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly k vlastním průměrným výrobním nákladům v průběhu období šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk dosažený v období šetření každým spolupracujícím vyvážejícím výrobcem u domácího prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku. V případě potřeby byly výrobní náklady a prodejní, správní a režijní náklady před posouzením běžného obchodního styku a při početním zjištění běžné hodnoty upraveny.
4.2. Vývozní cena
(27)
Jelikož se veškerý vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím dovozce ve spojení, byla v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení vývozní cena zjištěna početně na základě ceny při dalším prodeji nezávislým odběratelům. Cena při dalším prodeji prvnímu nezávislému odběrateli v Unii byla upravena s ohledem na veškeré náklady, včetně cel a daní, které vznikly mezi dovozem a dalším prodejem, jakož i s ohledem na přiměřené rozpětí prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Pokud jde o prodejní, správní a režijní náklady, byly použity vlastní prodejní, správní a režijní náklady dovozce ve spojení. Vzhledem k nedostatečné spolupráci dovozců, kteří nejsou ve spojení, při šetření bylo použito přiměřené ziskové rozpětí ve výši 5 %, a to na základě informací získaných od uživatelů, kteří v období šetření rovněž dováželi dotčený výrobek.
(28)
Skupina Birac uvedla, že se funkce dovozce, který je s ní ve spojení, podobají spíše funkcím vývozního oddělení než dovozce, a proto by vývozní cena neměla být zjištěna početně podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení, nýbrž by v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení měla být stanovena na základě vývozních cen skutečně zaplacených nebo cen, které je třeba zaplatit. V této souvislosti se podotýká, že podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení je vývozní cena stanovena na základě ceny při dalším prodeji nezávislým odběratelům, je-li dotčený výrobek prodáván dále nezávislým odběratelům společnostmi, které jsou ve spojení s vývozcem ve vyvážející zemi. Šetřením bylo prokázáno, že společnost ve spojení má sídlo v Unii. Tato společnost vyřizuje mimo jiné objednávky odběratelů a vystavuje faktury za dotčený výrobek vyráběný skupinou Birac. Mimoto bylo zjištěno, že skupina Birac prodává dotčený výrobek společnosti v Unii, která je s ní ve spojení, za účelem dalšího prodeje nezávislým odběratelům v EU. Toto tvrzení bylo proto nutno odmítnout. Je třeba zmínit, že skutečnost, že společnost ve spojení vykonává před dovozem určité činnosti, neznamená, že vývozní cenu nelze zjistit početně na základě ceny při dalším prodeji prvnímu nezávislému odběrateli s potřebnými úpravami podle čl. 2 odst. 9.
4.3. Srovnání
(29)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu. V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Úpravy týkající se nákladů na dopravu, přepravné a pojištění, bankovních poplatků, nákladů na balení a úvěry byly provedeny ve všech případech, kdy bylo zjištěno, že jsou přiměřené, přesné a podložené ověřenými důkazy.
4.4. Dumpingové rozpětí
(30)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro oba vyvážející výrobce stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(31)
Individuální dumpingová rozpětí obou vyvážejících výrobců byla zvážena na základě množství vyváženého do Unie, z čehož pro skupinu Birac vyplynulo dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, ve výši 28,1 %.
(32)
Na základě informací obsažených v podnětu a informací získaných od skupiny spolupracujících vyvážejících výrobců v Bosně a Hercegovině není známo, že by v Bosně a Hercegovině existovali další výrobci dotčeného výrobku. Proto by se celostátní dumpingové rozpětí, které má být stanoveno pro Bosnu a Hercegovinu, mělo rovnat dumpingovému rozpětí zjištěnému pro jedinou skupinu spolupracujících vyvážejících výrobců v Bosně a Hercegovině.
5. ÚJMA
5.1. Úvodní poznámky
(33)
Připomíná se, že v tomto případě existuje pouze jeden bosenský vyvážející výrobce (skupina Birac). V zájmu ochrany obchodních informací proto nelze uvést přesné údaje týkající se objemu dovozu, dovozních cen, podílů na trhu a výroby v Unii, ani objemu prodeje. Za daných okolností jsou ukazatele uvedeny ve formě indexu nebo rozpětí.
(34)
V souladu s oddílem 3.1 výše představují čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a dále na ně bude odkazováno jako na „výrobní odvětví Unie“.
5.2. Spotřeba Unie
(35)
V prozatímní fázi šetření byl výpočet spotřeby Unie založen na údajích obsažených v podnětu, které byly doplněny o ověřené údaje zjištěné u výrobců a dovozce/uživatelů účastnících se šetření. Tyto údaje byly zaslány všem zúčastněným stranám, aby se k nim vyjádřily. Nebyly předloženy žádné připomínky, které by zpochybňovaly údaje o spotřebě Unie.
(36)
Spotřeba Unie byla proto stanovena na základě objemu prodeje obdobného výrobku v Unii, který vyrábí výrobní odvětví Unie, objemu prodeje obdobného výrobku v Unii, který je vyráběn ostatními známými výrobci v Unii, a objemu dovozu dotčeného výrobku ze třetích zemí.
(37)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Tuny
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Zdroj: podnět a odpovědi na dotazník
(38)
Spotřeba dotčeného výrobku a obdobného výrobku v Unii v posuzovaném období klesla o 7 %. To odráží postupné snižování množství dotčeného výrobku obsaženého v hlavních výrobcích, jako jsou prací prostředky, ze strany uživatelů. Odráží to rovněž skutečnost, že stále více výrobků uživatelského odvětví neobsahuje zeolit.
5.3. Dovoz z dotčené země
5.3.1. Objem, cena a podíl dumpingového dovozu z dotčené země na trhu
(39)
Objem dovozu dotčeného výrobku během posuzovaného období vzrostl o 359 %.
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Objem dovozu
100
73
68
252
459
Index: 2005 = 100
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník
(40)
Průměrná dovozní cena byla od roku 2005 do roku 2008 stálá a v období šetření vzrostla přibližně o 10 %. To bylo zapříčiněno zejména lepší situací na trhu EU, která všem výrobcům dotčeného výrobku umožnila zvýšit ceny.
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Průměrná dovozní cena (CIF)
100
100
102
99
109
Index: 2005 = 100
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník
(41)
Podíl dovozu z dotčené země na trhu se v posuzovaném období zvýšil téměř čtyřnásobně a v období šetření představoval podíl na trhu v rozmezí od 10 do 15 %.
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Podíl Bosny a Hercegoviny na trhu
0-5 %
0-5 %
0-5 %
5-10 %
10-15 %
Index: 2005 = 100
100
68
59
259
495
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník
5.3.2. Dopad dumpingového dovozu na ceny
(42)
Za účelem analýzy cenového podbízení byly dovozní ceny bosenského vyvážejícího výrobce srovnány s cenami výrobního odvětví Unie v období šetření, a to na základě srovnání průměrných hodnot. Ceny výrobního odvětví Unie byly upraveny na úroveň čisté ceny ze závodu a srovnány s dovozními cenami CIF. Cla nebyla brána v potaz, jelikož se na bosenského vyvážejícího výrobce v období šetření vztahovala nulová preferenční sazba.
(43)
Zjištěné vážené průměrné rozpětí cenového podbízení, vyjádřené jako procento cen výrobního odvětví Unie, je v rozmezí od 20 do 25 %.
5.4. Situace výrobního odvětví Unie
5.4.1. Předběžné poznámky
(44)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
(45)
Ukazatele týkající se makroekonomických údajů, jako je výroba, kapacita, objem prodeje, podíl na trhu atd., jsou založeny na údajích, které byly zjištěny útvary Komise a zaslány zúčastněným stranám, aby se k nim vyjádřily, jak je uvedeno výše ve 35. bodě odůvodnění. Údaje pro tyto ukazatele zastupují všechny výrobce v Unii. Pokud jsou použity údaje týkající se veškerých výrobců v Unii, jsou v tabulkách níže jako zdroj uvedena makrodata. Ostatní ukazatele vycházejí z ověřených údajů výrobců zařazených do vzorku. U těchto ukazatelů se odkazuje na mikrodata. Co se týká makrodat, bosenský vyvážející výrobce tvrdil, že kvůli sporné otázce týkající se příslušného kódu KN použitého pro zařazení výrobku není pravděpodobné, že jsou tyto údaje spolehlivé. V tomto ohledu se podotýká, že údajnou spornou otázkou ohledně kódů KN nejsou nijak dotčeny ukazatele újmy. Připomíná se, že ve zveřejněném oznámení o zahájení řízení byla uvedena definice dotčeného výrobku. Tato definice je jednoznačná a neponechává žádnou možnost nesprávného výkladu. Zúčastněné strany byly požádány, aby informace poskytly na základě definice výrobku bez ohledu na kódy KN, jelikož se v oznámení o zahájení řízení uvádí, že kód KN je uveden pouze pro informaci. Mimoto se připomíná, že bosenský vyvážející výrobce nezpochybnil informace týkající se spotřeby Unie. Většina informací o dovozu byla odvozena přímo z údajů bosenského vyvážejícího výrobce, zatímco zbývající informace se vztahovaly na malý objem dovozu z ostatních zemí. S přihlédnutím k výše uvedenému a s ohledem na skutečnost, že nebyly předloženy žádné konkrétní důkazy dokládající tvrzení ohledně nespolehlivých údajů, bylo nutno toto tvrzení odmítnout.
5.4.2. Ukazatele újmy
Výroba, kapacita a využití kapacity
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Výroba
100
108
114
90
86
Kapacita
100
99
104
100
100
Využití kapacity
72 %
79 %
78 %
65 %
62 %
Index: 2005 = 100
Zdroj: Makrodata
(46)
V průběhu posuzovaného období se objem výroby výrobního odvětví Unie snížil o 14 %. V období 2008-2009 jeden výrobce v Unii (Sasol Italy SpA) zcela ukončil výrobu. Společnost Henkel AG navíc zastavila výrobu zeolitu ve formě kaše (nejedná se o dotčený výrobek, nýbrž o výrobek v kapalné formě, který se používá jako náhrada). Tento vývoj do jisté míry zlepšil situaci ostatních výrobců.
(47)
Navzdory výše uvedenému vývoji byla kapacita v posuzovaném období poměrně stálá, a to podle způsobu výpočtu, který obvykle používá výrobní odvětví. Z ověření u výrobců zařazených do vzorku však vyplynulo, že výpočet kapacity tohoto výrobního odvětví může kolísat v závislosti na relativním růstu trhu dotčeného výrobku a trhu ostatních výrobků, jež mohou být vyráběny s využitím stejných zařízení.
(48)
Výše uvedené údaje o využití kapacity ukazují snížení o 14 %. Tato hodnota mimoto nikdy nedosáhla 80 %, což prokazuje určitou nadměrnou kapacitu. Tato otázka je projednána níže v rámci příčinné souvislosti.
Stav zásob
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Stav zásob na konci roku
Méně než 2 %
Méně než 2 %
Méně než 2 %
Méně než 2 %
Méně než 2 %
Index: 2005 = 100
Zdroj: Makrodata
(49)
Úroveň zásob výrobního odvětví Unie byla v průběhu posuzovaného období nízká a stálá. Výroba obdobného výrobku byla naplánována podle objednávek a zásoby byly udržovány na nejnižší možné úrovni. Stav zásob proto nebyl v tomto šetření důležitým činitelem.
Objem prodeje a podíl na trhu
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Objem prodeje EU
100
108
116
93
82
Podíl na trhu
95-100 %
95-100 %
95-100 %
90-95 %
85-90 %
Index podílu na trhu
100
101
101
96
89
Index: 2005 = 100
Zdroj: Makrodata
(50)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období snížil o 18 %.
(51)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období klesl o 11 %.
Prodejní ceny
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Průměrná prodejní cena (v EUR/t)
292
306
315
332
354
Zdroj: Mikrodata
(52)
Průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie pro strany v EU, které nejsou ve spojení, v posuzovaném období vzrostla o 21 %. Toto zvýšení celkově odráželo vyšší ceny surovin a energií, a samostatně se proto prodejní cena nepovažuje za smysluplný ukazatel.
Ziskovost
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Ziskové rozpětí před zdaněním
3,2 %
0,8 %
1,4 %
-1,8 %
4,3 %
Zdroj: Mikrodata
(53)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla v celém posuzovaném období nízká. Tato situace byla důsledkem jeho neschopnosti zvýšit ceny z důvodů projednaných v oddíle týkajícím se příčinné souvislosti a zejména existence rostoucích objemů dumpingového dovozu. Byla rovněž výsledkem nízkého využití kapacity, jak bylo objasněno ve 47. bodě odůvodnění.
(54)
V období od roku 2005 do roku 2008 se ziskovost výrobního odvětví Unie podstatně snížila a v roce 2008 bylo výrobní odvětví ztrátové. V průběhu období šetření se mu podařilo dostat se na nejvyšší úroveň v posuzovaném období, nedocílilo však zisku ve výši 5,9 %, jehož by výrobní odvětví mohlo dosáhnout v případě neexistence dumpingového dovozu (viz níže 67. bod odůvodnění).
(55)
Vyvážející výrobce tvrdil, že v roce 2009 byla ziskovost výrobců v Unii dobrá. Tento předpoklad nebyl podložen žádnými jednoznačnými důkazy, v tvrzení se pouze odkazovalo na neupřesněné „veřejně dostupné informace“. Výrobci zařazení do vzorku uvedli, že míra ziskovosti, jíž dosáhli v roce 2009, byla výjimečná a nebyla udržitelná vzhledem k energickému vstupu bosenských vyvážejících výrobců na trh s velkým objemem a s nízkými dumpingovými cenami. Výrobci zařazení do vzorku uvedli, že v roce 2010 ziskovost pravděpodobně klesne zpět na úroveň z roku 2008.
(56)
Útvary Komise ověřily výše uvedená tvrzení. Ověření zahrnovalo zejména vývoj nákladů na suroviny a prodejních nákladů a cen uvedených v příslušných smlouvách. Bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie mělo v roce 2009 prospěch z určitých dočasných činitelů, které zvýšily jeho ziskovost, a to navzdory existenci značného objemu dumpingového dovozu:
i)
Výrobci zařazení do vzorku měli do jisté míry prospěch z vyššího objemu výroby a prodeje po ukončení výroby jiných dvou výrobců v Unii, jak bylo uvedeno ve 46. bodě odůvodnění.
ii)
Ačkoliv se od roku 2008 ceny surovin celkově zvyšovaly, někteří výrobci zařazení do vzorku měli prospěch z ročních smluv o dodávkách surovin, což omezilo dopad tohoto růstu cen.
iii)
Jeden výrobce zařazený do vzorku měl v roce 2009 prospěch z podstatně nižších nákladů na financování v důsledku restrukturalizace v rámci skupiny.
(57)
Na tomto základě naznačoval vývoj ziskového rozpětí i nadále existenci újmy, jelikož v případě neexistence dumpingového dovozu by byl zisk podstatně vyšší.
Investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost získat kapitál
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Investice (v EUR)
577 448
337 865
324 636
1 012 717
366 235
Návratnost čistých aktiv
17 %
6 %
11 %
-10 %
26 %
Peněžní tok (v EUR)
1 013 223
744 905
905 792
- 930 920
1 638 112
Zdroj: Mikrodata
(58)
Bosenský vyvážející výrobce tvrdil, že investice byly v posuzovaném období nízké, zatímco výrobní odvětví Unie objasnilo, že návratnost investic byla příliš nízká, než aby odůvodňovala významné investice do dotčeného výrobku.
(59)
Návratnost investic, vyjádřená jako čistý zisk výrobního odvětví Unie a čistá účetní hodnota jeho investic, sledovala výše uvedený trend ziskovosti. Je třeba podotknout, že dotyčná čistá aktiva již byla do velké míry odepsána.
(60)
Situace výrobního odvětví Unie s ohledem na peněžní tok rovněž sledovala výše uvedený trend ziskovosti. V roce 2008 byla situace v oblasti peněžního toku vážná, jelikož i přes úbytek objemu prodeje museli výrobci i nadále plnit smluvní závazky týkající se nákupu surovin.
(61)
Schopnost získat kapitál nebyla výrobním odvětvím Unie zmíněna jako problém.
Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Zaměstnanost (v ekvivalentech plného pracovního úvazku)
241
241
253
244
221
Průměrné mzdové náklady na pracovníka (v EUR)
36 574
39 644
40 207
39 130
40 225
Produktivita na pracovníka
1 423
1 529
1 535
1 296
1 223
Zdroj: Mikrodata vyjma zaměstnanosti - makrodata
(62)
Počet zaměstnanců všech výrobců v Unii, kteří se zabývali dotčeným výrobkem, se v posuzovaném období snížil v souladu se snižováním objemu výroby a prodeje. Průměrné mzdové náklady na pracovníka vzrostly v důsledku inflace.
(63)
Produktivita, vyjádřená jako výkon na pracovníka, v posuzovaném období klesla o 14 %, jelikož se objem prodeje snížil více než zaměstnanost. Tento negativní vývoj pravděpodobně povede k dalšímu úbytku pracovních míst v budoucnu.
5.4.3. Velikost dumpingu
(64)
S ohledem na objem a ceny dumpingového dovozu z dotčené země nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí na trh EU považovat za zanedbatelný.
5.5. Závěr ohledně újmy
(65)
V průběhu posuzovaného období utrpěli výrobci v Unii podstatnou újmu, co se týká objemu, což je jednoznačně zřejmé z výše uvedené analýzy trendů v oblasti výroby, využití kapacity, objemu prodeje, podílu na trhu, zaměstnanosti a produktivity.
(66)
Pokud jde o ceny a ziskovost, újma je rovněž patrná. Tato analýza je však ztížena růstem cen surovin a energií, který měl dopad na ceny dotčeného výrobku. V období 2005-2008 se zhoršila ziskovost, peněžní tok i návratnost investic. Rok 2008 byl pro výrobní odvětví obzvláště složitý, jelikož společnosti byly vázány smlouvami o dodávkách surovin, přišly však o více než 20 % svého objemu prodeje.
(67)
V roce 2009 se situace na trhu zklidnila a růst cen umožnil docílit vyšší ziskovosti, jak je však vysvětleno výše v 56. bodě odůvodnění, bylo zřejmé, že se jedná o dočasnou úlevu a že se situace na trhu z roku 2009 nebude pravděpodobně opakovat. Je však třeba uvést, že ani v roce 2009 nedosáhla ziskovost úrovně 5,9 %, která se pro toto výrobní odvětví považuje za běžný zisk.
(68)
Újma byla posouzena pro celé výrobní odvětví Unie (makroekonomické ukazatele), ačkoliv u některých ukazatelů byli posouzeni pouze výrobci zařazení do vzorku (mikroekonomické ukazatele). Mezi mikroekonomickými a makroekonomickými ukazateli nebyly zjištěny žádné významné rozdíly.
(69)
Na základě výše uvedených skutečností se dospělo k předběžnému zjištění, že významná část výrobního odvětví Unie utrpěla podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
6. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
6.1. Úvod
(70)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise přezkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu, kterou lze považovat za podstatnou. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu výrobnímu odvětví Unie současně způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
6.2. Účinky dumpingového dovozu
(71)
V posuzovaném období se dovoz z dotčené země zvýšil téměř o 400 % a získal významnou část trhu, tj. zvýšil se z úrovně nižší než 5 % na úroveň mezi 10 a 15 %. Současně došlo k přímému a srovnatelnému zhoršení ekonomické situace výrobního odvětví Unie, přičemž dumpingový dovoz byl jediným dalším důležitým účastníkem na trhu EU, jelikož dovoz z ostatních zdrojů je zanedbatelný.
(72)
K růstu podílu dumpingového dovozu na trhu došlo při současném poklesu spotřeby v EU v posuzovaném období o 7 %.
(73)
Ceny rostoucího objemu dumpingového dovozu byly v období šetření nižší než ceny výrobního odvětví Unie o 20-25 %. Přiměřeně lze vyvodit závěr, že se takovýto rostoucí dovoz na zmenšující se trh v roce 2008 a 2009 zasloužil o stlačení cen. Tento dopad dumpingového dovozu na ceny zhoršila skutečnost, že se prodej uskutečňuje většinou na základě ročních smluv. Dumpingový bosenský dovoz bylo proto možno využít k potlačení růstu cen u velkých objemů prodeje, a to navzdory růstu cen surovin. V roce 2009 došlo ke zmírnění tohoto dopadu, nikoli však v dostatečné míře, aby mohlo celé výrobní odvětví dosáhnout běžné úrovně zisku ve výši 5,9 %.
(74)
Vzhledem k jednoznačně zjištěné časové souvislosti mezi nárůstem dumpingového dovozu za ceny, které jsou nižší než ceny výrobního odvětví Unie, na straně jedné a úbytkem objemu prodeje a výroby výrobního odvětví Unie, snížením jeho podílu na trhu a stlačováním cen na straně druhé se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz hrál významnou úlohu, pokud jde o újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
6.3. Účinky jiných činitelů
6.3.1. Vývozní výkonnost výrobců v Unii
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Vývoz výroby v Unii
100
108
90
57
121
Index: 2005 = 100
Zdroj: Makrodata
(75)
Objem vývozu všech výrobců v Unii se v posuzovaném období zvýšil, představoval však v průměru přibližně pouze 10 % výroby. Vývoz výrobců zařazených do vzorku vzrostl a částečně vyrovnal úbytky objemu prodeje v EU.
(76)
Vývozní výkonnost výrobců v Unii proto pomohla zachovat jejich obchodní činnost a nepřispěla k podstatné újmě, která jim byla způsobena.
6.3.2. Dovoz ze třetích zemí
(77)
Dovoz ze třetích zemí byl v průběhu posuzovaného období zanedbatelný a nemohl přispět k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie. Bosenský vyvážející výrobce tvrdil, že výrobci v Unii přišli o podíl na trhu kvůli dovozu z Číny a Koreje, toto tvrzení však nebylo doloženo konkrétními skutečnostmi, jelikož dovoz z těchto zemí byl minimální.
6.3.3. Dopad poklesu spotřeby
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Spotřeba EU (v tunách)
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Zdroj: Makrodata
(78)
V posuzovaném období spotřeba klesla přibližně o 24 000 tun (7 %), což odráží skutečnost, že odvětví výroby pracích prostředků v jejich složení postupně více používá alternativní výrobky s cílem nahradit dotčený výrobek. Vyvážející výrobce uvedl, že to vedlo ke „zvýšeným zásobám, zrušení objednávek a nižšímu zisku“.
(79)
Je nutno uvést, že na konci posuzovaného období ukončili dva výrobci na trhu v EU výrobu, a proto došlo k úpravě kapacity, která vyrovnala pokles spotřeby. Jak je mimoto vysvětleno ve 49. bodě odůvodnění, úroveň zásob zůstala nízká a stálá, což znamená, že se výroba přizpůsobila nižší úrovni spotřeby.
(80)
Ačkoliv nelze vyloučit, že pokles spotřeby přispěl k újmě, která byla způsobena výrobcům v Unii, zdá se, že tento dopad není významný.
6.3.4. Dopad investic
(81)
Vyvážející výrobce tvrdil, že újma byla způsobena dodržováním právních předpisů týkajících se registrace, hodnocení, povolování a omezování chemických látek (REACH). Jak je však objasněno v 58. bodě odůvodnění, vzhledem k úrovni investic do dotčeného výrobku v celém posuzovaném období nemohlo toto významnou měrou přispět ke způsobené újmě. Náklady spojené s REACH jsou mimoto nízké.
6.3.5. Dopad zvýšení nákladů na suroviny a energie
(82)
Některé strany tvrdily, k újmě přispěly vyšší náklady na suroviny a energie. Zvýšení těchto nákladů bylo skutečně významné a došlo k němu především v roce 2008. To mělo bezpochyby určitý dopad na ziskovost v tomto roce, jelikož k němu došlo v době klesajícího objemu prodeje. Růst nákladů na energie se však do jisté míry projevil v růstu prodejních cen, jak je uvedeno v 52. bodě odůvodnění, ačkoliv přiměřenému zvýšení cen zabránil účinek dumpingového dovozu vedoucí ke snižování cen.
(83)
Usuzuje se proto, že zvýšení nákladů na suroviny a energie nepřispělo ke způsobené újmě.
6.3.6. Dopad záležitostí týkajících se kapacity
(84)
Problémy související s nadměrnou kapacitou a nízkým využitím kapacity byly projednány ve 46. bodě odůvodnění. Dopad záležitostí týkajících se kapacity na ziskovost je nutno posoudit na základě strukturálních charakteristik tohoto výrobního odvětví i existence dumpingového dovozu. Dopad na ziskovost je způsoben značnými fixními náklady, jež by byly získány zpět, pokud by byla míra využití kapacity vyšší.
(85)
Problémy související s nadměrnou kapacitou a nízkým využitím kapacity mohou částečně vysvětlit některé negativní ukazatele újmy, která byla způsobena výrobcům v Unii, nevysvětlují však velký pokles výroby, objemu prodeje a podílu na trhu v roce 2009. Jednoznačně proto nenarušují příčinnou souvislost mezi velkým nárůstem dovozu za dumpingové ceny a újmou způsobenou výrobcům v Unii.
6.3.7. Dopad globální úvěrové krize / celkové hospodářské krize
(86)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že k újmě přispěly globální úvěrová krize a celková hospodářská krize. V období 2008-2009, kdy došlo k těmto krizím, spotřeba dotčeného výrobku skutečně poklesla.
(87)
Tyto záležitosti však nemohou vysvětlit, proč se podíl výrobců v Unii na trhu v roce 2009 významně snížil, zatímco podíl bosenského dovozu na trhu se zvýšil a ceny tohoto dovozu byly o více než 20 % nižší než ceny EU. Ačkoliv by pokles spotřeby v období 2008-2009 sám o sobě ovlivnil výrobní odvětví Unie, významný nárůst dovozu z Bosny a Hercegoviny měl mnohem důležitější dopad na objem prodeje výrobního odvětví Unie a vzhledem k cenovému podbízení i na ceny. Krize tudíž nenarušila příčinnou souvislost mezi velkým nárůstem dovozu za dumpingové ceny a újmou způsobenou výrobcům v Unii.
6.3.8. Dopad konsolidovaného uživatelského odvětví
(88)
Ačkoliv v období šetření vyrábělo dotčený výrobek více než 10 společností, hlavní uživatelské odvětví (výrobci pracích prostředků a změkčovačů vody) sestávalo v zásadě ze 4 velkých skupin (Reckitt Benckiser, Henkel, Proctor & Gamble a Unilever). Na dva hlavní spolupracující uživatele připadalo téměř 40 % nákupů dotčeného výrobku v EU. Prostřednictvím centralizovaného nákupu jsou tyto 4 skupiny skutečně schopny udržovat ceny dotčeného výrobku na nízké úrovni.
(89)
Tato záležitost však není nová, nýbrž trvá mnoho let. Nemůže proto opět vysvětlit velký pokles výroby, objemu prodeje a podílu na trhu v roce 2009. Jednoznačně proto nenarušuje příčinnou souvislost mezi velkým nárůstem dovozu za dumpingové ceny a újmou způsobenou výrobcům v Unii.
6.4. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(90)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie způsobil dotyčný dumpingový dovoz.
(91)
Kromě dumpingového dovozu byla přezkoumána řada jiných činitelů, žádný z těchto činitelů však nemohl objasnit významné úbytky podílu na trhu, objemu výroby a prodeje, k nimž došlo v roce 2008 a 2009 a které se časově shodují s nárůstem objemu dumpingového dovozu.
(92)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě rozlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se vyvozuje předběžný závěr, že dovoz z Bosny a Hercegoviny způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
7. ZÁJEM UNIE
7.1. Obecné poznámky
(93)
Komise ověřila, zda navzdory předběžnému závěru o existenci dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že v tomto konkrétním případě není uložení opatření v zájmu Unie. Za tímto účelem byl na základě všech předložených důkazů v souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení uvážen dopad možných opatření na všechny strany dotčené tímto řízením a rovněž důsledky nepřijetí opatření.
7.2. Zájem výrobního odvětví Unie
(94)
Analýza újmy jednoznačně prokázala, že dumpingový dovoz způsobuje výrobnímu odvětví Unie újmu. Nárůst dumpingového dovozu v posledních letech způsobil snížení objemu prodeje na trhu Unie a úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu. To výrobnímu odvětví Unie bránilo v dosažení úrovně ziskovosti, která je podobná úrovním dosahovaným u jiných výrobků.
(95)
Šetření prokázalo, že jakékoli zvýšení podílu dumpingového dovozu z dotčené země na trhu se uskutečňuje přímo na úkor výrobního odvětví Unie. Situace se nezlepšila navzdory restrukturalizaci, k níž došlo u výrobců v Unii (dvě společnosti ukončily výrobu). V této souvislosti se uvádí, že zeolit A ve formě prášku je důležitým výrobkem, pokud jde o obrat společností zařazených do vzorku, a činí až 30 % jejich prodejního obratu. Pokud by opatření nebyla uložena, situace výrobního odvětví Unie by se jednoznačně dále zhoršovala. Uložení opatření povede ke zvýšení dovozní ceny na úroveň, která nepůsobí újmu, a umožní výrobnímu odvětví Unie soutěžit za spravedlivých obchodních podmínek.
(96)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že by uložení opatření bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.
7.3. Zájem dovozců
(97)
V souladu s čl. 21 odst. 2 základního nařízení byl posouzen pravděpodobný dopad opatření na dovozce. V této souvislosti se uvádí, že dovozci, kteří nejsou ve spojení a kteří se přihlásili, byli rovněž uživateli. Analýza týkající se těchto dovozců je proto uvedena v příslušném oddíle týkajícím se zájmu uživatelů.
7.4. Zájem uživatelů a spotřebitelů
(98)
Po zveřejnění oznámení o zahájení tohoto řízení se nepřihlásily žádné organizace spotřebitelů. Analýza byla proto omezena na dopad opatření na uživatele.
(99)
Dotazníky byly rozeslány osmi známým uživatelům. Smysluplné připomínky však byly obdrženy pouze od dvou uživatelů. Analýza zájmu Unie proto vychází z odpovědí dvou poměrně velkých uživatelů, kteří společně představují téměř 40 % spotřeby Unie.
(100)
Dva spolupracující uživatelé v Unii představují hlavní účastníky v odvětví výroby pracích prostředků a změkčovačů vody v Unii. Oba uživatelé vznesli proti uložení opatření námitky.
(101)
Šetřením bylo zjištěno, že co se týká spotřeby spolupracujících uživatelů v Unii, je od bosenského vyvážejícího výrobce dovážena méně než třetina. Zbývající část je pokryta dodávkami od výrobců v Unii, kteří jsou pro spolupracující uživatele i nadále hlavním zdrojem dodávek. Vzhledem k nízké míře využití kapacity výrobců v Unii (jak je vysvětleno ve 47. a 48. bodě odůvodnění) je zřejmé, že případné uložení opatření podle očekávání nepovede k nedostatečným dodávkám nebo následnému zvýšení cen.
(102)
V návaznosti na výše uvedené skutečnosti se zdá, že uživatelské odvětví v Unii již začalo zkoumat možnost dovozu z Číny. Skutečnost, že tato možnost existuje a považuje se za spolehlivou, prokazuje, že případné uložení opatření nepovede k nedostatku dotčeného výrobku.
(103)
Byl posouzen rovněž procentní podíl konečných výrobků obsahujících dotčený výrobek na celkovém obratu. V tomto ohledu se podotýká, že v obou případech představují příslušné výrobky méně než 10 % obratu.
(104)
Ověřeny byly rovněž procentní podíly dotčeného výrobku obsaženého v konečných výrobcích. Šetřením bylo zjištěno, že celkově jsou tyto procentní podíly mimořádně nízké (v průměru méně než 5 % celkových nákladů), a dotčený výrobek proto nepředstavuje velmi důležitou složku nákladů na konečné výrobky.
(105)
Komise rovněž ověřila, zda by uložení opatření mělo významný negativní finanční dopad na situaci těchto dvou uživatelů. Komise vypracovala dva scénáře, tj. scénář v nejhorším případě a reálnější scénář.
(106)
Scénář v nejhorším případě předpokládá, že ceny dovozu a ceny výrobního odvětví Unie vzrostou o výši cla. To by náklady uživatelů zvýšilo průměrně o méně než 2 %.
(107)
Výše popsanou situaci je nutno srovnat s mírou ziskovosti spolupracujících uživatelů v Unii. Ziskovost uživatelů u výrobků obsahujících dotčený výrobek činí přibližně 11 % a u všech jejich výrobků byla vyšší než 20 %. Vzhledem k této míře ziskovosti by i úplné přenesení opatření na ceny dovozu a ceny výrobního odvětví Unie nemělo na finanční situaci těchto stran nepřiměřený dopad.
(108)
Mnohem reálnějším scénářem je ve skutečnosti to, že uložení opatření povede k situaci, kdy se zvýší pouze ceny dovozu z Bosny a Hercegoviny, zatímco výrobní odvětví Unie bude mít prospěch z větších úspor z rozsahu. Jak bylo vysvětleno výše, situace v dodávkách dotčeného výrobku v EU je plně dostačující, jelikož většina výrobců v Unii ani zdaleka nevyužívá plně svou kapacitu.
(109)
Je nutno rovněž uvést, že šetřením bylo zjištěno, že existují výrobky, které mohou dotčený výrobek nahradit. Je zřejmé, že spolupracující i nespolupracující uživatelé vyrábějí rovněž prací prostředky, které dotčený výrobek neobsahují. Podle tohoto reálnějšího scénáře se náklady spolupracujících uživatelů zvýší pouze o zlomek procenta. Jinými slovy, na základě údajů o ziskovosti bude mít uložení opatření pro uživatele pouze zanedbatelné důsledky.
(110)
S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem je zřejmé, že uložení opatření nebude mít na uživatele významný dopad, a je tudíž velmi nepravděpodobné, že by vedlo ke zvýšení ceny pro spotřebitele.
7.5. Závěr ohledně zájmu Unie
(111)
Celkově se očekává, že výrobní odvětví Unie bude mít z těchto opatření jednoznačně prospěch. Vzhledem k vyššímu využití kapacity v důsledku zvýšení výroby a prodeje by výrobní odvětví mohlo v prvé řadě využít větších úspor z rozsahu.
(112)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení opatření na dumpingový dovoz dotčeného výrobku z Bosny a Hercegoviny uživatele v Unii významně neovlivní a že je celkově v zájmu Unie.
8. NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(113)
Vzhledem k výše uvedeným závěrům ohledně dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie by měla být na dovoz dotčeného výrobku z Bosny a Hercegoviny uložena prozatímní opatření, aby se zamezilo další újmě, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
8.1. Úroveň pro odstranění újmy
(114)
Úroveň prozatímních antidumpingových opatření musí být dostatečná k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem, aniž by byla překročena zjištěná dumpingová rozpětí.
(115)
Při výpočtu výše cla nezbytné k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se usuzovalo, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, jehož by bylo možno přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. pokud by neexistoval dumpingový dovoz. Rozpětí zisku před zdaněním použité pro tento výpočet činilo 5,9 % obratu. Jednalo se o úroveň zisku, které výrobní odvětví Unie v období šetření dosáhlo u všech svých výrobků, včetně dotčeného výrobku. Vezme-li se v úvahu skutečnost, že ziskovost u dotčeného výrobku byla ovlivněna dumpingovým dovozem, je zřejmé, že tato úroveň zisku je rozumná a přiměřená. Zvažovalo se rovněž, zda by neměly být použity míry zisku, jichž výrobní odvětví Unie dosáhlo v období 2005-2007, tyto míry zisku však byly nízké s ohledem na ziskovost, které dosahují společnosti u podobných výrobků, a nepovažovaly se za reprezentativní pro životaschopné výrobní odvětví. Důvodem je to, že v průběhu těchto tří let byla cena bosenského dovozu nižší než cena výrobního odvětví Unie o 10-20 % a takovéto rozdíly by hrály významnou úlohu při sjednávání ročních smluv. Nebylo proto možno usuzovat, že tato zisková rozpětí představují běžnou situaci na trhu EU. Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočtena cena obdobného výrobku, která nepůsobí újmu. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí k výrobním nákladům.
(116)
Potřebné zvýšení ceny bylo poté stanoveno na základě srovnání vážené průměrné dovozní ceny zjištěné pro výpočet cenového podbízení s průměrnou cenou výrobků prodávaných výrobním odvětvím Unie na trhu v EU, která nepůsobí újmu. Rozdíl plynoucí z tohoto srovnání se poté vyjádřil jako procento průměrné dovozní hodnoty CIF. Vypočtené rozpětí podbízení činilo 31,5 %.
8.2. Prozatímní opatření
(117)
Na základě výše uvedených skutečností se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení usuzovalo, že by na dovoz pocházející z Bosny a Hercegoviny měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření na úrovni zjištěného dumpingového rozpětí.
(118)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazba prozatímního antidumpingového cla pro Bosnu a Hercegovinu 28,1 %.
9. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(119)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení konečného cla mohou být znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu zeolitu A ve formě prášku, nazývaného rovněž zeolit NaA ve formě prášku nebo zeolit 4A ve formě prášku, v současnosti kódu KN ex 2842 10 00 (kód TARIC 2842100030), pocházejícího z Bosny a Hercegoviny.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 činí 28,1 %.
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 15. listopadu 2010.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1036/2010
(2010. gada 15. novembris),
ar ko nosaka antidempinga pagaidu maksājumu Bosnijas un Hercegovinas izcelsmes ceolīta A pulvera importam
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 7. pantu,
pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,
tā kā:
1. PROCEDŪRA
1.1. Procedūras sākšana
(1)
Eiropas Komisija (“Komisija”) 2010. gada 17. februārī, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicējot paziņojumu (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Bosnijas un Hercegovinas (“BiH”) izcelsmes ceolīta A pulvera importu Savienībā.
(2)
Procedūru sāka pēc tam, kad Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. un Zeolite Mira Srl Unipersonale (“sūdzības iesniedzēji”), kuri ražo nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 25 %, no kopējā ceolīta A pulvera ražošanas apjoma Savienībā, 2010. gada 4. janvārī iesniedza sūdzību. Sūdzībā bija ietverti pirmšķietami pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, ko uzskatīja par pietiekamu, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.
1.2. Procedūrā iesaistītās personas
(3)
Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli informēja sūdzības iesniedzējus, citus zināmos Savienības ražotājus, ražotāju eksportētāju grupu BiH, importētājus, lietotājus, citas zināmās attiecīgās personas un BiH pārstāvjus. Ieinteresētajām personām termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu, tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.
(4)
Sūdzības iesniedzēji, Savienības ražotāji, ražotāju eksportētāju grupa BiH, importētāji un lietotāji paziņoja savu viedokli. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.
(5)
Ņemot vērā acīmredzami lielo Savienības ražotāju un importētāju skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta izlases veidošana saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Lai Komisija varētu izlemt, vai būtu nepieciešams veidot izlasi, un vajadzības gadījumā izveidot izlasi, visi zināmie Savienības ražotāji un importētāji tika aicināti pieteikties Komisijā un atbilstoši paziņojumam par procedūras sākšanu sniegt pamatinformāciju par savu darbību saistībā ar attiecīgo ražojumu (saskaņā ar turpmāk 2.1. iedaļā sniegto definīciju) laikā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 31. decembrim.
(6)
Kā paskaidrots 16. apsvērumā turpmāk, astoņi Savienības ražotāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Komisija, pamatojoties uz informāciju, ko tā saņēma no sadarbībā iesaistītajiem Savienības ražotājiem, izveidoja izlasi, izvēloties četrus Savienības ražotājus, kuriem ir vislielākais ražošanas/pārdošanas apjoms Savienībā.
(7)
Kā paskaidrots 20. apsvērumā turpmāk, tikai trīs nesaistītie importētāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Tomēr viens no šiem importētājiem neimportēja/neiepirka attiecīgo ražojumu. Tāpēc, ņemot vērā importētāju ierobežoto skaitu, izlases veidošanu vairs neuzskatīja par nepieciešamu.
(8)
Komisija nosūtīja anketas visām zināmajām iesaistītajām personām un visiem pārējiem uzņēmumiem, kuri pieteicās paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā, proti, BiH ražotāju eksportētāju grupai, četriem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, kā arī trim nesaistītiem importētājiem/lietotājiem.
(9)
Atbildes saņēma no BiH ražotāju eksportētāju grupas, tostarp no tās saistītajiem uzņēmumiem, četriem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, kā arī trim nesaistītiem Savienības importētājiem/lietotājiem.
(10)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica šādos uzņēmumos.
Ražotāji Savienībā
-
Industrias Quimicas del Ebro SA, Saragosa, Spānija,
-
MAL Magyar Aluminium, Ajke, Ungārija,
-
PQ Silicas BV, Eijsdena, Nīderlande,
-
Zeolite Mira Srl Unipersonale, Mira, Itālija.
Importētāji/lietotāji Savienībā
-
Reckitt Benckiser Group, Slova, Apvienotā Karaliste, un Mira, Itālija,
-
Henkel AG, Diseldorfa, Vācija,
-
Chemiewerk Bad Kostritz GmbH, Bādkostrica, Vācija.
Ražotāji eksportētāji BiH
-
Fabrika Glinice Birac AD, Zvornika,
-
Alumina d.o.o., Zvornika (saistīts ar iepriekš minēto ražotāju eksportētāju).
Saistītais importētājs Savienībā
-
Kauno Tiekimas AB, Kauņa, Lietuva.
1.3. Izmeklēšanas periods
(11)
Izmeklēšana par dempingu un tā radīto kaitējumu aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 31. decembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2005. gada janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”).
2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
2.1. Attiecīgais ražojums
(12)
Attiecīgais ražojums ir ceolīta A pulveris, pazīstams arī ar nosaukumu ceolīta NaA pulveris un ceolīta 4A pulveris (“attiecīgais ražojums”), ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2842 10 00.
(13)
Galīgajā lietojumā attiecīgo ražojumu paredzēts izmantot kā ūdens mīkstināšanas līdzekli sauso mazgāšanas līdzekļu un ūdens mīkstinātāju ražošanā.
2.2. Līdzīgais ražojums
(14)
Tika konstatēts, ka attiecīgajam ražojumam, ko pārdod BiH iekšzemes tirgū, kā arī ražojumam, kuru Savienības ražotāji izgatavo un pārdod Savienībā, ir vienas un tās pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības, kā arī tāds pats pamatlietojums, tāpēc tos uzskata par līdzīgiem produktiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
(15)
Bosnijas ražotāju eksportētāju grupa sniedza informāciju, ka attiecīgajam ražojumam, ko eksportē gan Fabrika Glinice Birac AD, gan tā saistītais uzņēmums Alumina d.o.o. (“Birac grupa”), ir atšķirīgas ražošanas izmaksas, ražošanas procesi un kvalitāte salīdzinājumā ar dažu Savienības ražotāju ražoto līdzīgo ražojumu. Tika arī apgalvots, ka Birac grupas ražošanas procesa pamatā ir alumīnija oksīda ražošanas procesā iegūts alumīnija hidroksīds, nevis alumīnija trihidrāts, bet Savienībā ražošanas pamatā parasti ir hidrāta kristāli, kurus, karsējot un pievienojot kodīgo nātriju, atkal izkausē līdz šķidram stāvoklim, lai ražotu ceolīta suspensiju. Attiecībā uz iepriekš minētajiem argumentiem jānorāda, ka Birac grupas sniegtā informācija neapstrīd vispārnoteiktos faktus, ka, neraugoties uz apgalvojumiem par ražošanas procesu, izmaksu vai kvalitātes atšķirībām, attiecīgajam ražojumam ir tās pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un pielietojums kā līdzīgajam ražojumam.
3. IZLASES VEIDOŠANA
3.1. Savienības ražotāju izlases veidošana
(16)
Astoņi Savienības ražotāji, kuru produkcija veido aptuveni 50 % no Savienības ražotāju pārdošanas apjoma tirgū, atsaucās paziņojumā par procedūras sākšanu izteiktajam aicinājumam iesniegt datus izlases veidošanai. Sākumā iekļaušanai izlasē izvēlējās piecus lielākos Savienības ražotājus. Tomēr viens uzņēmums nolēma pārtraukt sadarbību. Tāpēc šajā izmeklēšanā izlasē iekļāva atlikušos četrus Savienības ražotājus.
(17)
Šie četri ražotāji IP veidoja aptuveni 37 % no Savienības ražotāju kopējā pārdošanas apjoma Savienības tirgū un vairāk kā 75 % no to astoņu ražotāju pārdošanas apjoma, kuri iesniedza datus izlases veidošanai. Uzskatīja, ka šie četri izlasē iekļautie ražotāji kopumā pārstāv Savienības ražotājus.
(18)
Bosnijas ražotāju eksportētāju grupa iebilda, ka trīs Savienības ražotāji (MAL Magyar Aluminium, Silkem d.o.o. un Industrias Quimicas del Ebro SA) jāuzskata par tādiem, kas nesadarbojās izmeklēšanā. Tika apgalvots, ka šie uzņēmumi iesniedza nekonfidenciālas atbildes uz vēstulēm par trūkumiem dažas dienas pēc noteiktā termiņa. Attiecībā uz iepriekš teikto jānorāda, ka minēto personu sniegtā informācija tika iesniegta laikus un nekādā veidā nekavēja izmeklēšanas gaitu vai iesaistīto personu tiesības uz aizstāvību.
(19)
Tika arī apgalvots, ka viens Savienības ražotājs (MAL Magyar Aluminium) savā atbildē, sniedzot datus izlases veidošanai, nepieminēja, ka tas ir saistīts ar citu Savienības ražotāju (Silkem d.o.o.). Pēdējais uzņēmums nebija iekļauts izlasē un netika minēts MAL Magyar Aluminium atbildēs uz anketas jautājumiem. Tāpēc tika apgalvots, ka jāuzskata, ka šie abi Savienības ražotāji nav sadarbojušies izmeklēšanā. Atbildot uz to, jānorāda, ka attiecības starp šīm abām iesaistītajām personām Komisijas dienestiem bija zināmas jau sūdzības iesniegšanas posmā, un viena no abām personām šīs attiecības minēja, sniedzot atbildes izlases veidošanā. Turklāt attiecības tika atklātas MAL Magyar Aluminium atbildēs uz anketas jautājumiem. Visbeidzot, jābūt absolūtai skaidrībai par to, ka Silkem d.o.o. un MAL Magyar Aluminium ir pilnībā sadarbojušies izmeklēšanā. Silkem d.o.o. iesniedza datus izlases veidošanai, bet netika iekļauts izlasē, tāpēc tam nebija jāsniedz atbildes uz anketas jautājumiem. MAL Magyar Aluminium nebija vajadzības iesniegt konsolidētu atbildi, iekļaujot Silkem d.o.o., jo Silkem d.o.o. ir atsevišķa juridiska persona.
3.2. Nesaistīto importētāju izlases veidošana
(20)
Tikai trīs nesaistīti importētāji atsaucās paziņojumā par procedūras sākšanu izteiktajam uzaicinājumam sniegt informāciju izlases veidošanai. Pēc tam atklājās, ka viens no šiem uzņēmumiem neimportē un neiepērk attiecīgo ražojumu. Tādējādi nolēma, ka nav nepieciešama nesaistīto importētāju izlases veidošana.
4. DEMPINGS
4.1. Normālā vērtība
(21)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu Komisija vispirms pārbaudīja, vai katra no abiem Birac grupas ražotājiem eksportētājiem nodrošinātie līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū neatkarīgiem pircējiem ir reprezentatīvi, t. i., vai šādas pārdošanas kopējais apjoms ir vienāds ar vai lielāks par 5 % no attiecīgā eksporta pārdošanas kopējā apjoma uz Savienību. Tika konstatēts, ka šis pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū nav reprezentatīvs.
(22)
Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai katra ražotāja eksportētāja pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū var uzskatīt par tādiem, kas iegūti parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. Tas tika darīts, nosakot rentablo pārdevumu īpatsvaru neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū.
(23)
Iekšzemes tirgū veiktus pārdošanas darījumus uzskatīja par rentabliem, ja vienības cena bija vienāda ar ražošanas izmaksām vai pārsniedza tās. Tāpēc tika noteiktas ražošanas izmaksas iekšzemes tirgū IP.
(24)
Iepriekš minētā analīze parādīja, ka abu ražotāju eksportētāju pārdevumi iekšzemes tirgū ir rentabli, ņemot vērā to, ka vienības tīrā pārdošanas cena pārsniedza aprēķinātās vienības ražošanas izmaksas.
(25)
Tā kā pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū nebija reprezentatīvs, bija jānosaka normālā vērtība saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu.
(26)
Lai noteiktu normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, radušās pārdošanas, vispārējās un administratīvās (PVA) izmaksas un vidējo svērto peļņu, ko katrs no sadarbībā iesaistītajiem ražotājiem eksportētājiem guvis no līdzīgā ražojuma pārdošanas iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā, izmantojot parasto tirdzniecības apriti, pieskaitīja pašu vidējām ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā. Ražošanas izmaksas un PVA izmaksas pirms izmantošanas parastās tirdzniecības aprites pārbaudē un normālo vērtību noteikšanā vajadzības gadījumā tika koriģētas.
4.2. Eksporta cena
(27)
Tā kā visu eksportu uz Savienību veica, izmantojot vienu saistīto importētāju, eksporta cenu noteica, pamatojoties uz tālākpārdošanas cenu neatkarīgiem pircējiem saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu. Tālākpārdošanas cenu pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienībā koriģēja par visām izmaksām, tostarp nodokļiem un nodevām, kas radušās posmā starp importēšanu un tālākpārdošanu, un pieņemamu uzcenojumu, lai ņemtu vērā PVA un peļņu. Attiecībā uz PVA izmantoja saistītā importētāja PVA izmaksas. Tā kā nesaistītie importētāji izmeklēšanā nesadarbojās, izmantoja pieņemamu peļņas normu 5 % apmērā, pamatojoties uz informāciju, ko ieguva no lietotājiem, kas arī importēja attiecīgo ražojumu IP.
(28)
Birac grupa apgalvoja, ka tās saistītā importētāja funkcijas līdzinās nevis importētāja, bet drīzāk eksporta nodaļas funkcijām, tāpēc eksporta cena būtu jānosaka nevis atbilstīgi pamatregulas 2. panta 9. punktam, bet gan saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz faktiski maksātajām vai maksājamām eksporta cenām. Šajā sakarā jānorāda, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu eksporta cena tiek noteikta, pamatojoties uz tālākpārdošanas cenu neatkarīgiem pircējiem, ja attiecīgā ražojuma tālākpārdošanu neatkarīgiem pircējiem veic uzņēmumi, kas saistīti ar eksportētāju attiecīgajā eksportētājā valstī. Izmeklēšana parādīja, ka saistītais uzņēmums atrodas Savienībā. Cita starpā tas apstrādā pircēju pasūtījumus un rēķinus attiecībā uz attiecīgo ražojumu, ko ražo Birac grupa. Turpmāk konstatēja, ka Birac grupa pārdod attiecīgo ražojumu saistītajam uzņēmumam Savienībā tālākpārdošanai neatkarīgiem ES pircējiem. Tāpēc šis iebildums bija jānoraida. Jānorāda, ka tas, ka saistītais uzņēmums pirms importēšanas veic noteiktas darbības, nenozīmē, ka eksporta cenu nedrīkst noteikt, pamatojoties uz tālākpārdošanas cenu pirmajam neatkarīgajam pircējam, piemērojot nepieciešamās atlaides saskaņā ar 2. panta 9. punktu.
4.3. Salīdzinājums
(29)
Normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja, izmantojot ražotāja noteiktās cenas. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu veica atbilstošu korekciju, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Korekcijas attiecībā uz transportēšanas izmaksām, pārvadājumu un apdrošināšanas izmaksām, banku komisijas maksām, iepakošanas izmaksām un kredīta izmaksām tika veiktas visos gadījumos, kad tās tika atzītas par pieņemamām, precīzām un pamatotām ar pārbaudītiem pierādījumiem.
4.4. Dempinga starpība
(30)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpību abiem ražotājiem eksportētājiem noteica, vidējo svērto normālo vērtību salīdzinot ar vidējo svērto eksporta cenu.
(31)
Abu ražotāju eksportētāju atsevišķās dempinga starpības tika svērtas, pamatojoties uz eksporta apjomiem uz Savienību, iegūstot dempinga starpību, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, un Birac grupai tā bija 28,1 %.
(32)
Pamatojoties uz sūdzībā norādīto un sadarbībā iesaistītās BiH ražotāju eksportētāju grupas sniegto informāciju, BiH nav zināmi citi attiecīgā ražojuma ražotāji. Tāpēc BiH nosakāmajai valsts mēroga dempinga starpībai jābūt vienādai ar dempinga starpību, kas noteikta vienīgajai sadarbībā iesaistītajai BiH ražotāju eksportētāju grupai.
5. KAITĒJUMS
5.1. Ievadpiezīmes
(33)
Jāatgādina, ka šajā gadījumā ir tikai viens Bosnijas ražotājs eksportētājs (Birac grupa). Tāpēc, lai aizsargātu uzņēmumu konfidenciālo informāciju, nav iespējams sniegt precīzus datus par importa apjomu, importa cenām, tirgus daļām un Savienības ražošanas nozari, kā arī pārdošanas apjomiem. Šajos apstākļos rādītāji ir doti indeksētā vai diapazona veidā.
(34)
Saskaņā ar 3.1 iedaļu četri izlasē iekļautie Savienības ražotāji veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē un turpmāk tekstā tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari”.
5.2. Patēriņš Savienībā
(35)
Izmeklēšanas provizoriskajā posmā Savienības patēriņa aprēķina pamatā bija sūdzībā iekļautie dati, ko papildināja no izmeklēšanā iesaistītajiem ražotājiem un importētāja/lietotājiem iegūtie pārbaudītie dati. Šos datus nosūtīja visām ieinteresētajām personām piezīmju sniegšanai. Netika iesniegtas piezīmes, kas apstrīdētu datus par patēriņu Savienībā.
(36)
Tādējādi patēriņu Savienībā noteica, izmantojot Savienības ražošanas nozares saražotā līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomu Savienībā, citu zināmo Savienības ražotāju līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomu Savienībā un attiecīgā ražojuma importa apjomu no trešām valstīm.
(37)
Pamatojoties uz šo informāciju, patēriņš Savienībā attīstījās šādi.
2005
2006
2007
2008
2009 (IP)
Tonnas
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Avots: sūdzība un atbildes uz anketas jautājumiem.
(38)
Attiecīgajā periodā attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma patēriņš Savienībā samazinājās par 7 %. Tas atspoguļo lietotāju ražotajos galvenajos ražojumos, piemēram, veļas mazgāšanas līdzekļos, iekļautā attiecīgā ražojuma daudzuma pakāpenisku samazināšanos. Tas atspoguļo arī to, ka arvien vairāk lietotāja ražošanas nozares ražojumos neizmanto ceolītu.
5.3. Imports no attiecīgās valsts
5.3.1. Par dempinga cenām no attiecīgās valsts veiktā importa apjoms, cena un tirgus daļa
(39)
Attiecīgā ražojuma importa apjoms attiecīgajā periodā palielinājās par 359 %.
2005
2006
2007
2008
2009 (IP)
Importa apjoms
100
73
68
252
459
Indekss: 2005. g. = 100
Avots: apstiprināta atbilde uz anketas jautājumu.
(40)
Laikā no 2005. līdz 2008. gadam vidējā importa cena bija stabila, bet IP palielinājās par aptuveni 10 %. To galvenokārt noteica situācijas uzlabošanās ES tirgū, kas ļāva visiem attiecīgā ražojuma ražotājiem paaugstināt cenas.
2005
2006
2007
2008
2009 (IP)
Vidējā importa cena (CIF)
100
100
102
99
109
Indekss: 2005. g. = 100
Avots: apstiprināta atbilde uz anketas jautājumu.
(41)
Attiecīgās valsts importa tirgus daļa attiecīgajā periodā pieauga gandrīz četrkārtīgi un IP bija 10-15 %.
2005
2006
2007
2008
2009 (IP)
BiH tirgus daļa
0-5 %
0-5 %
0-5 %
5-10 %
10-15 %
Indekss: 2005. g. = 100
100
68
59
259
495
Avots: apstiprināta atbilde uz anketas jautājumu.
5.3.2. Importa par dempinga cenām ietekme uz cenām
(42)
Lai analizētu cenu samazinājumu, Bosnijas ražotāja eksportētāja importa cenas salīdzināja ar Savienības ražošanas nozares cenām IP, izmantojot vidējās cenas. Savienības ražošanas nozares cenas koriģēja atbilstoši ražotāja tīro cenu līmenim un salīdzināja ar CIF importa cenām. Muitas nodokļi netika ņemti vērā, jo IP Bosnijas ražotājam eksportētājam bija noteikta preferenciālā likme 0 % apmērā.
(43)
Konstatētā vidējā svērtā cenas starpība, kas izteikta procentos no Savienības ražošanas nozares cenām, ir 20-25 %.
5.4. Stāvoklis Savienības ražošanas nozarē
5.4.1. Iepriekšējas piezīmes
(44)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija pārbaudīja visus ekonomikas faktorus un rādītājus, kas ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli.
(45)
Uz makroekonomiskajiem elementiem attiecināmo rādītāju, piemēram, ražošanas, jaudas, pārdošanas apjoma, tirgus daļas u. c., pamatā ir Komisijas dienestu noteiktie dati, kas izsūtīti ieinteresētajām personām piezīmju izteikšanai, kā minēts iepriekš 35. apsvērumā. Dati par šiem rādītājiem raksturo visus Savienības ražotājus. Ja tiek izmantoti dati par Savienības ražotājiem kopumā, turpmāk sniegtajās tabulās kā avotu min makrodatus. Pārējo rādītāju pamatā ir apstiprināti dati, kas iegūti no izlasē iekļautajiem ražotājiem. Šos datus sauc par mikrodatiem. Attiecībā uz makrodatiem Bosnijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka, pastāvot pretrunai attiecībā uz piemēroto KN kodu, ko lieto ražojuma klasificēšanai, šie dati, visticamāk, nav ticami. Šajā sakarā jānorāda, ka kaitējuma rādītājus nekādā ziņā neietekmē iespējamās KN kodu pretrunas. Jāatgādina, ka publicētajā paziņojumā par procedūras sākšanu bija sniegta attiecīgā ražojuma definīcija. Šī definīcija ir skaidra, un nav nekādu kļūdainas interpretācijas iespēju. Ieinteresētās personas bija uzaicinātas sniegt informāciju, pamatojoties uz ražojuma definīciju, neņemot vērā KN kodus, jo paziņojumā par procedūras sākšanu teikts, ka KN kods ir sniegts tikai informatīvā nolūkā. Turklāt jāatgādina, ka Bosnijas ražotājs eksportētājs nav apstrīdējis informāciju, kas attiecas uz patēriņu Savienībā. Informāciju par importu pārsvarā ieguva tiešā veidā no Bosnijas ražotāja eksportētāja datiem, bet atlikusī daļa attiecās uz nelielu importa apjomu no citām valstīm. Ņemot vērā iepriekš minēto un to, ka netika sniegti konkrēti pierādījumi, kas apstiprina apgalvojumu par to, ka dati nav ticami, šis apgalvojums bija jānoraida.
5.4.2. Kaitējuma rādītāji
Ražošanas apjoms, jauda un tās izmantojums
2005
2006
2007
2008
2009 (IP)
Ražošanas apjoms
100
108
114
90
86
Ražošanas jauda
100
99
104
100
100
Jaudas izlietojums
72 %
79 %
78 %
65 %
62 %
Indekss: 2005. g. = 100
Avots: makrodati.
(46)
Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms samazinājās par 14 %. No 2008. līdz 2009. gadam darbību pilnībā pārtrauca Savienības ražotājs (Sasol Italy SpA). Turklāt Henkel AG pārtrauca ražot ceolīta suspensiju (tas nav attiecīgais ražojums, bet gan šķidrs variants, ko izmanto kā aizvietotāju). Zināmā mērā šīs norises uzlaboja atlikušo ražotāju situāciju.
(47)
Neraugoties uz iepriekš minētajām norisēm, jauda attiecīgajā periodā saskaņā ar šajā ražošanas nozarē parasti izmantoto aprēķina metodi ir bijusi samērā nemainīga. Tomēr izlasē iekļauto ražotāju pārbaude parādīja, ka šīs nozares jaudas aprēķins var svārstīties atkarībā no tā, cik salīdzinoši labi klājas attiecīgā ražojuma tirgum un citu tādu ražojumu tirgum, kurus iespējams ražot, izmantojot tās pašas iekārtas.
(48)
Iepriekš minētie jaudas izmantošanas dati norāda uz samazinājumu par 14 %. Turklāt šis līmenis nevienā punktā nesasniedza 80 %, kas liecina par zināmu jaudas pārpalikumu. Šis jautājums sīkāk izskatīts, aplūkojot cēloņsakarības.
Krājumi
2005
2006
2007
2008
2009 (IP)
Krājumi gada beigās
Mazāk par 2 %
Mazāk par 2 %
Mazāk par 2 %
Mazāk par 2 %
Mazāk par 2 %
Indekss: 2005. g. = 100
Avots: makrodati.
(49)
Savienības ražošanas nozares krājumu līmenis visā attiecīgajā periodā bija zems un stabils. Līdzīgā ražojuma ražošanu plānoja tā, lai izpildītu pasūtījumus, un krājumu apjoms vienmēr bija minimāls. Tāpēc šis faktors nebija nozīmīgs dotajā izmeklēšanā.
Pārdošanas apjoms un tirgus daļa
2005
2006
2007
2008
2009 (IP)
ES pārdošanas apjoms
100
108
116
93
82
Tirgus daļa
95-100 %
95-100 %
95-100 %
90-95 %
85-90 %
Tirgus daļas indekss
100
101
101
96
89
Indekss: 2005. g. = 100
Avots: makrodati.
(50)
Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 18 %.
(51)
Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā saruka par 11 %.
Pārdošanas cenas
2005
2006
2007
2008
2009 (IP)
Vidējā pārdošanas cena (EUR/t)
292
306
315
332
354
Avots: mikrodati.
(52)
Savienības ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas nesaistītām personām ES attiecīgajā periodā palielinājās par 21 %. Tas galvenokārt atspoguļoja pieaugušās izejvielu un enerģijas cenas, tāpēc tas atsevišķi nav uzskatāms par nozīmīgu rādītāju.
Rentabilitāte
2005
2006
2007
2008
2009 (IP)
Peļņas norma pirms nodokļu samaksas
3,2 %
0,8 %
1,4 %
-1,8 %
4,3 %
Avots: mikrodati.
(53)
Savienības ražošanas nozares rentabilitāte visā attiecīgajā periodā bija zema. Šādu situāciju radīja nozares nespēja paaugstināt cenas iedaļā “Cēloņsakarība” aprakstīto iemeslu dēļ un jo īpaši - arvien augošs importa apjoms par dempinga cenām. To izraisīja arī zemais jaudas izmantošanas līmenis, kā paskaidrots 47. apsvērumā.
(54)
No 2005. līdz 2008. gadam Savienības ražošanas nozares rentabilitāte būtiski samazinājās, un 2008. gadā nozare sāka ciest zaudējumus. IP tā atguvās, pārbaudes periodā sasniedzot augstāko līmeni, tomēr tā joprojām nespēja sasniegt peļņas rādītāju, kādu šī nozare varētu sasniegt, ja nebūtu importa par dempinga cenām, - 5,9 % (skatīt 67. apsvērumu).
(55)
Ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Savienības ražotāju rentabilitāte 2009. gadā bija pietiekama. Šo pieņēmumu nepamatoja nekādi apstiprinoši pierādījumi, un apgalvojums atsaucas uz nekonkrētu “publiski pieejamu informāciju”. Izlasē iekļautie ražotāji apgalvoja, ka 2009. gadā sasniegtais rentabilitātes līmenis bija vienreizējs notikums un nebija ilgtspējīgs, ņemot vērā Bosnijas ražotāju eksportētāju enerģisko ienākšanu tirgū ar lieliem daudzumiem un zemām dempinga cenām. Izlasē iekļautie ražotāji apgalvoja, ka rentabilitāte 2010. gadā, visticamāk, atgriezīsies 2008. gada līmenī.
(56)
Komisijas dienesti pārbaudīja iepriekš minētos apgalvojumus. Pārbaude konkrēti skāra izejvielu un pārdošanas izmaksu dinamiku, cenas, ko atspoguļo attiecīgie līgumi. Tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozari 2009. gadā labvēlīgi ietekmēja noteikti īslaicīgi faktori, kas palielināja tās rentabilitāti, neraugoties uz ievērojamu importa par dempinga cenām apjomu:
i)
izlasē iekļautos ražotājus zināmā mērā labvēlīgi ietekmēja ražošanas apjoma un pārdošanas apjoma pieaugums pēc tam, kad ražošanu pārtrauca divi citi Savienības ražotāji, kā minēts 46. apsvērumā;
ii)
lai gan no 2008. gada izejvielu cenas kopumā pieauga, dažus izlasē iekļautos ražotājus labvēlīgi ietekmēja uz gadu noslēgtie līgumi par izejvielu piegādi, kas ierobežoja šāda pieauguma ietekmi;
iii)
vienu izlasē iekļauto ražotāju 2009. gadā labvēlīgi ietekmēja finansējuma izmaksu būtiska samazināšanās grupā notikušās restrukturizācijas dēļ.
(57)
Pamatojoties uz šo, peļņas normas dinamika joprojām liecināja par kaitējumu, jo, ja nebūtu importa par dempinga cenām, peļņa būtu bijusi ievērojami lielāka.
Ieguldījumi, ieguldījumu ienesīgums, naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu
2005
2006
2007
2008
2009 (IP)
Ieguldījumi (EUR)
577 448
337 865
324 636
1 012 717
366 235
Ienākumi no neto aktīviem
17 %
6 %
11 %
-10 %
26 %
Naudas plūsma (EUR)
1 013 223
744 905
905 792
- 930 920
1 638 112
Avots: mikrodati.
(58)
Bosnijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka ieguldījumi attiecīgajā periodā bija nelieli, bet Savienības ražošanas nozare paskaidroja, ka arī ieguldījumu ienesīgums bija pārāk neliels, lai pamatotu būtiskus ieguldījumus attiecīgajā ražojumā.
(59)
Ieguldījumu ienesīgums, ko izsaka Savienības ražošanas nozares tīrā peļņā un tās veikto ieguldījumu tīrā uzskaites vērtībā, attīstījās tāpat kā iepriekš aprakstītā rentabilitāte. Jānorāda, ka attiecīgie neto aktīvi jau lielā mērā amortizēti.
(60)
Arī naudas plūsmai Savienības ražošanas nozarē ir raksturīga tāda pati tendence kā iepriekš aprakstītajai rentabilitātei. Situācija naudas plūsmas ziņā bija nopietna 2008. gadā, kad pārdošanas apjoma samazināšanos papildināja tas, ka ražotājiem nācās turpināt pildīt līgumsaistības attiecībā uz izejvielu iepirkšanu.
(61)
Savienības ražošanas nozare nenorādīja, ka spēja piesaistīt kapitālu ir problemātiska.
Nodarbinātība, produktivitāte un algas
2005
2006
2007
2008
2009 (IP)
Nodarbinātība (pilna laika ekvivalents)
241
241
253
244
221
Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu strādājošo (EUR)
36 574
39 644
40 207
39 130
40 225
Produktivitāte uz vienu strādājošo
1 423
1 529
1 535
1 296
1 223
Avots: mikrodati, izņemot datus par nodarbinātību, kas ir makrodati.
(62)
Attiecīgajā periodā visu Savienības ražotāju darbinieku skaits, kas iesaistīti līdzīgā ražojuma ražošanā, samazinājās atbilstoši ražošanas un pārdošanas apjoma kritumam. Vidējās darbaspēja izmaksas uz vienu strādājošo palielinājās, atspoguļojot inflācijas kāpumu.
(63)
Produktivitāte, ko raksturo produkcijas izlaide uz vienu strādājošo, attiecīgajā periodā samazinājās par 14 %, jo pārdošanas apjoms saruka straujāk nekā nodarbinātība. Šī negatīvā norise, visticamāk, noteiks turpmāku darbavietu skaita samazināšanos nākotnē.
5.4.3. Dempinga lielums
(64)
Ņemot vērā attiecīgās valsts importa par dempinga cenām apjomu un cenas, faktiskās dempinga starpības ietekmi uz ES tirgu nevar uzskatīt par nenozīmīgu.
5.5. Secinājums par kaitējumu
(65)
Savienības ražotājiem attiecīgajā periodā tika nodarīts ievērojams kaitējums, ko skaidri parāda iepriekš sniegtā analīze par to ražošanas apjomu, jaudas izmantošanu, pārdošanas apjomu, tirgus daļu, nodarbinātību un produktivitātes tendencēm.
(66)
Arī cenu un rentabilitātes ziņā kaitējums ir acīmredzams. Tomēr šī analīze ir sarežģīta, jo palielinājās izejvielu un enerģijas cenas, ietekmējot attiecīgā ražojuma cenas. Rentabilitāte, naudas plūsma un ieguldījumu ienesīgums laikposmā no 2005. līdz 2008. gadam pasliktinājās. Īpaši nopietns gads nozarei bija 2008. gads galvenokārt tāpēc, ka uzņēmumi bija spiesti pildīt izejvielu iepirkšanas līgumus, bet zaudēja vairāk nekā 20 % no pārdošanas apjoma.
(67)
Tirgus situācija uzlabojās 2009. gadā, un cenu pieaugums ļāva uzlabot situāciju rentabilitātes ziņā, tomēr, kā skaidrots 56. apsvērumā iepriekš, bija skaidrs, ka uzlabojums ir īslaicīgs un ka 2009. gada tirgus situācija, visticamāk, neatkārtosies. Tomēr jānorāda, ka pat 2009. gadā rentabilitāte nesasniedza 5,9 %, kas šai nozarei uzskatāma par normālu peļņu.
(68)
Kaitējumu novērtēja Savienības ražošanas nozarei kopumā (makroekonomiskie rādītāji), lai gan dažiem rādītājiem novērtēja tikai izlasē iekļautos ražotājus (mikroekonomiskie rādītāji). Starp mikroekonomiskajiem un makroekonomiskajiem rādītājiem netika konstatētas būtiskas atšķirības.
(69)
Ņemot vērā iepriekš minēto, provizoriski jāsecina, ka Savienības ražošanas nozares lielākajai daļai ir nodarīts kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.
6. CĒLOŅSAKARĪBA
6.1. Ievads
(70)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu Komisija pārbaudīja, vai imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts ir Savienības ražošanas nozarei nodarījis kaitējumu tādā mērā, ka to var uzskatīt par būtisku. Lai uz importu par dempinga cenām neattiecinātu tādu faktoru izraisītu kaitējumu, kas nav imports par dempinga cenām, bet kas vienlaikus varēja nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, tika izvērtēti arī šādi zināmie faktori.
6.2. Importa par dempinga cenām ietekme
(71)
Imports no attiecīgās valsts attiecīgajā periodā palielinājās par gandrīz 400 % un ieguva nozīmīgu tirgus daļu, t. i., tā pieauga no mazāk par 5 % līdz 10-15 %. Vienlaikus tiešā un salīdzināmā veidā pasliktinājās ekonomiskā situācija Savienības ražošanas nozarē, kas bija vienīgais cits būtiskais dalībnieks ES tirgū, tā kā importa apjoms no citiem avotiem ir neliels.
(72)
Importa par dempinga cenām tirgus daļas palielināšanās notika apstākļos, kad ES patēriņš attiecīgajā periodā saruka par 7 %.
(73)
Arvien lielāks importa par dempinga cenām apjoms IP tika veikts par cenām, kas bija par aptuveni 20-25 % zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Var pamatoti secināt, ka šāds importa kāpums sarūkošā tirgū noteica cenu samazināšanos 2008. un 2009. gadā. Šo importa par dempinga cenām ietekmi uz cenām pastiprināja tas, ka vairākums pārdošanas darījumu notika, pamatojoties uz līgumiem, kas slēgti uz gadu. Tādējādi Bosnijas importu par dempinga cenām varēja izmantot, lai bremzētu cenu kāpumu lielam pārdošanas apjomam, neraugoties uz izejvielu cenu pieaugumu. Šī ietekme mazinājās 2009. gadā, tomēr tas nebija pietiekami, lai nozare kopumā varētu sasniegt normālo peļņas līmeni 5,9 %.
(74)
Ņemot vērā skaidri noteikto laika sakritību starp straujo importa par dempinga cenām apjoma pieaugumu, kas samazināja Savienības ražošanas nozares cenas, no vienas puses, un Savienības ražošanas nozares pārdošanas un ražošanas apjoma samazināšanos, tirgus daļas un cenu samazināšanos, no otras puses, provizoriski jāsecina, ka imports par dempinga cenām izšķiroši ietekmēja to, ka Savienības ražošanas nozarei ir radīts kaitējums.
6.3. Citu faktoru ietekme
6.3.1. Savienības ražotāju eksporta darbība
2005
2006
2007
2008
2009 (IP)
Eksportam pārdotie Savienības produkcijas apjomi
100
108
90
57
121
Indekss: 2005. g. = 100
Avots: makrodati.
(75)
Visu Savienības ražotāju eksporta apjoms attiecīgajā periodā palielinājās, bet vidēji veidoja tikai aptuveni 10 % no ražošanas apjoma. Izlasē iekļauto ražotāju eksporta apjoms palielinājās un daļēji kompensēja zaudēto ES pārdošanas apjomu.
(76)
Tāpēc Savienības ražotāju eksporta rādītāji palīdzēja saglabāt tās uzņēmējdarbību un neveicināja būtisko kaitējumu.
6.3.2. Imports no trešām valstīm
(77)
Imports no trešām valstīm attiecīgajā periodā bija niecīgs un nevarēja veicināt Savienības ražošanas nozarei radīto kaitējumu. Bosnijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Savienības ražotāju tirgus daļa tika zaudēta Ķīnas un Korejas importa dēļ, tomēr šo apgalvojumu nepamato reāli fakti, jo importa apjoms no šīm valstīm bija neliels.
6.3.3. Patēriņa samazināšanās ietekme
2005
2006
2007
2008
2009 (IP)
ES patēriņš tonnās
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Avots: makrodati.
(78)
Attiecīgajā periodā patēriņš samazinājās par aptuveni 24 000 tonnu (7 %), atspoguļojot to, ka veļas mazgāšanas līdzekļu ražošanas nozare formulās pakāpeniski izmanto vairāk alternatīvus ražojumus, lai aizstātu attiecīgo ražojumu. Ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka tādējādi “krājumi palielinājās, pasūtījumi tika atcelti un peļņa samazinājās”.
(79)
Jānorāda, ka divi ražotāji ES tirgū pārtrauca ražošanu attiecīgā perioda beigās, tāpēc ir veikta jaudas korekcija, lai ņemtu vērā patēriņa samazināšanos. Turklāt, kā paskaidrots 49. apsvērumā, krājumu līmenis joprojām bija neliels un nemainīgs, kas nozīmēja to, ka ražošana bija pielāgojusies zemākam patēriņa līmenim.
(80)
Tāpēc, lai gan nevar izslēgt iespēju, ka patēriņa kritums ietekmējis Savienības ražotājiem nodarīto kaitējumu, šķiet, ka šī ietekme ir nebūtiska.
6.3.4. Ieguldījumu ietekme
(81)
Ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka kaitējumu nodarīja REACH tiesību aktu ievērošana. Tomēr, kā paskaidrots 58. apsvērumā, ņemot vērā ieguldījumu apjomu attiecīgajā ražojumā visā attiecīgajā periodā, tas nevarētu būt nozīmīgā mērā veicinājis kaitējumu. Turklāt ar REACH saistītās izmaksas ir bijušas mērenas.
6.3.5. Izejvielu un enerģijas izmaksu palielinājuma ietekme
(82)
Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka kaitējumu veicināja izejvielu un enerģijas izmaksu kāpums. Šo izmaksu pieaugums patiešām bija būtisks un notika galvenokārt 2008. gadā. Tas neapšaubāmi zināmā mērā ietekmēja rentabilitāti minētajā gadā, jo notika vienlaikus ar pārdošanas apjoma samazināšanos. Tomēr zināmā mērā enerģijas izmaksu pieaugumu atspoguļoja pārdošanas cenu kāpums, kā parādīts 52. apsvērumā, lai gan importa par dempinga cenām samazinošā ietekme uz cenām nav ļāvusi tām palielināties pietiekamā apmērā.
(83)
Tāpēc uzskatāms, ka izejvielu un enerģijas izmaksu kāpums nav veicinājis nodarīto kaitējumu.
6.3.6. Jaudas jautājumu ietekme
(84)
Jautājumi par jaudas pārpalikumu un zemu jaudas izmantojuma līmeni tika aplūkoti 46. apsvērumā. Jaudas jautājumu ietekme uz rentabilitāti jāaplūko, ņemot vērā gan šīs nozares strukturālo raksturojumu, gan importu par dempinga cenām. Ietekme uz rentabilitāti ir vērojama tāpēc, ka pastāv ievērojama fiksēto izmaksu daļa, kas tiktu atgūtas, ja izmantošanas līmenis būtu augstāks.
(85)
Tomēr ar jaudas pārpalikumu un zemu jaudas izmantojuma līmeni var daļēji skaidrot dažus negatīvos Savienības ražotājiem nodarītā kaitējuma rādītājus, tomēr nevar skaidrot lielo ražošanas apjoma, pārdošanas apjoma un tirgus daļas sarukumu 2009. gadā. Tāpēc šie jautājumi noteikti neizjauc cēloņsakarību starp importa par dempinga cenām kraso pieaugumu un Savienības ražotājiem nodarīto kaitējumu.
6.3.7. Globālās kredītu krīzes/vispārējās ekonomikas krīzes ietekme
(86)
Noteiktas ieinteresētās personas apgalvoja, ka kaitējumu veicināja globālā kredītu krīze un vispārējā ekonomikas krīze. Patiesībā attiecīgā ražojuma patēriņš tiešām saruka 2008./2009. gadā, kad notika šīs krīzes.
(87)
Tomēr ar šiem jautājumiem nevar skaidrot to, kāpēc Savienības ražotāju tirgus daļa 2009. gadā būtiski saruka, bet Bosnijas importa tirgus daļa palielinājās, un tā cenas bija vairāk nekā par 20 % zemākas par ES cenām. Tāpēc, lai gan patēriņa kritums 2008./2009. gadā ietekmēja Savienības ražošanas nozari, BiH importa ievērojamajam pieaugumam bija daudz būtiskāka ietekme uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu, kā arī, pateicoties mazākām cenām, - uz nozares cenām. Tādējādi krīze neizjauca cēloņsakarību starp importa par dempinga cenām kraso pieaugumu un Savienības ražotājiem nodarīto kaitējumu.
6.3.8. Konsolidētās lietotāju nozares ietekme
(88)
Lai gan IP attiecīgo ražojumu ražoja vairāk kā desmit uzņēmumi, galveno lietotāja nozari (veļas mazgāšanas līdzekļu un ūdens mīkstinātāju ražotāji) pamatā veidoja četras lielas grupas (Reckitt Benckiser, Henkel, Proctor & Gamble un Unilever). Divi galvenie sadarbībā iesaistītie lietotāji faktiski noteica gandrīz 40 % attiecīgā ražojuma pirkumu ES. Izmantojot centralizētos iepirkumus, šīs četras grupas tiešām spēja noturēt attiecīgā ražojuma cenas zemā līmenī.
(89)
Tomēr šis jautājums nav nekas jauns, bet ir pastāvējis daudzus gadus. Tāpēc ar to nevar skaidrot ražošanas apjoma, pārdošanas apjoma un tirgus daļas kraso samazināšanos 2009. gadā. Tādējādi tas nekādā ziņā neizjauc cēloņsakarību starp importa par dempinga cenām kraso pieaugumu un Savienības ražotājiem nodarīto kaitējumu.
6.4. Secinājums par cēloņsakarību
(90)
Ņemot vērā iepriekš minēto, provizoriski jāsecina, ka attiecīgais imports par dempinga cenām bija nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
(91)
Tika pārbaudīti vairāki citi faktori, kas nav imports par dempinga cenām, tomēr ne ar vienu no tiem nevarēja skaidrot tirgus daļas, ražošanas un pārdošanas apjoma kraso sarukumu 2008. un 2009. gadā, kas sakrīt ar importa par dempinga cenām apjoma palielināšanos.
(92)
Pamatojoties uz iepriekš minēto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi noteikta un nodalīta no kaitējumu radošās ietekmes, ko izraisīja imports par dempinga cenām, provizoriski jāsecina, ka imports no BiH ir radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē.
7. SAVIENĪBAS INTERESES
7.1. Vispārējas piebildes
(93)
Komisija izvērtēja, vai ir bijuši neapstrīdami iemesli, kas ļautu secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā pasākumu pieņemšana nav Savienības interesēs, lai arī bija provizoriski secināts, ka pastāv dempings, kas rada kaitējumu. Šajā nolūkā un saskaņā ar pamatregulas 21. panta 1. punktu iespējamo pasākumu ietekmi uz visām procedūrā iesaistītajām personām un arī pasākumu nepieņemšanas sekas apsvēra, pamatojoties uz visiem iesniegtajiem pierādījumiem.
7.2. Savienības ražošanas nozares intereses
(94)
Kaitējuma analīze skaidri parādīja, ka Savienības ražošanas nozare ir cietusi no importa par dempinga cenām. Importa par dempinga cenām palielināšanās pēdējos gados izraisīja pārdošanas apjomu samazinājumu Savienības tirgū un sašaurināja Savienības ražošanas nozares tirgus daļu. Tas neļāva Savienības ražošanas nozarei sasniegt rentabilitātes līmeni, kas līdzīgs līmenim, kāds panākts attiecībā uz citiem ražojumiem.
(95)
Izmeklēšana parādīja, ka tirgus daļas pieaugums importam par dempinga cenām no attiecīgās valsts panākts tieši uz Savienības ražošanas nozares rēķina. Neraugoties uz restrukturizāciju, kas notika attiecībā uz Savienības ražotājiem (divi uzņēmumi pārtrauca ražošanu), situācija nav uzlabojusies. Šajā sakarā jānorāda, ka ceolīta A pulveris ir svarīgs ražojums izlasē iekļauto uzņēmumu apgrozījuma ziņā, un tas veido līdz 30 % minēto uzņēmumu pārdošanas apgrozījuma. Nenosakot pasākumus, situācija Savienības ražošanas nozarē nepārprotami turpinās pasliktināties. Pasākumu noteikšana atjaunos importa cenu tādā līmenī, kas nenodara kaitējumu, ļaujot Savienības ražošanas nozarei konkurēt godīgas tirdzniecības apstākļos.
(96)
Tāpēc provizoriski jāsecina, ka pasākumu noteikšana nepārprotami būs Savienības ražošanas nozares interesēs.
7.3. Importētāju intereses
(97)
Pasākumu gaidāmo ietekmi uz importētājiem aplūkoja saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu. Šajā ziņā jānorāda, ka nesaistītie importētāji, kuri pieteicās, vienlaikus bija arī lietotāji. Tādējādi uz tiem attiecināmā analīze sniegta attiecīgajā iedaļā par lietotāju interesēm.
7.4. Lietotāju un patērētāju intereses
(98)
Pēc tam, kad bija publicēts paziņojums par procedūras sākšanu, netika saņemtas patērētāju organizāciju piezīmes. Tāpēc analīzē tiek pētīta tikai pasākumu ietekmi uz lietotājiem.
(99)
Anketas tika nosūtītas astoņiem zināmiem lietotājiem. Tomēr tikai no diviem tika saņemts vērā ņemamas piezīmes. Tāpēc Savienības interešu analīzes pamatā ir piezīmes, kas saņemtas no diviem samērā lieliem lietotājiem, kuri kopā veido gandrīz 40 % no patēriņa Savienībā.
(100)
Divi sadarbībā iesaistītie Savienības lietotāji pārstāv lielus uzņēmumus Savienības veļas mazgāšanas līdzekļu un ūdens mīkstinātāju ražošanas nozarē. Tie abi iebilda pret pasākumu noteikšanu.
(101)
Izmeklēšana noteica, ka mazāk kā 1/3 no sadarbībā iesaistīto Savienības lietotāju patēriņa veido imports no Bosnijas ražotāja eksportētāja. Atlikušo daļu sedz iepirkums no Savienības ražotājiem, kuri joprojām ir galvenais sadarbībā iesaistīto lietotāju piegādes avots. Ņemot vērā Savienības ražotāju zemo jaudas izmantošanas līmeni, kā aprakstīts iepriekš 47. un 48. apsvērumā, ir skaidrs, ka nav gaidāms, ka pasākumu noteikšana izraisīs piedāvājuma deficītu vai tam sekojošu cenu paaugstināšanos.
(102)
Papildus iepriekš minētajam šķiet, ka Savienības lietotāju nozare jau ir sākusi pētīt iespējas veikt importu no Ķīnas. Tas, ka šāda izvēles iespēja pastāv un tiek uzskatīta par drošu, parāda, ka pasākumu noteikšana nekādā ziņā neizraisīs attiecīgā ražojuma deficītu.
(103)
Tika aplūkots arī tādu galaproduktu apgrozījuma īpatsvars, kuros iestrādāts attiecīgais ražojums. Šajā sakarā jānorāda, ka abos gadījumos attiecīgie ražojumi veido mazāk kā 10 % no to apgrozījuma.
(104)
Turklāt tika aplūkots, cik daudz no attiecīgā ražojuma ir iestrādāts galaproduktos. Izmeklēšana noteica, ka kopumā šis rādītājs ir ārkārtīgi mazs (vidēji mazāk par 5 % no kopējām izmaksām), un tāpēc attiecīgais ražojums nav ļoti nozīmīgs gatavo produktu izmaksu elements.
(105)
Komisija pārbaudīja arī, vai pasākumu noteikšanai būtu nozīmīga negatīva finansiāla ietekme uz šo divu lietotāju situāciju. Tā noteica divus scenārijus, t. i., sliktāko scenāriju un reālistiskāko scenāriju.
(106)
Sliktākajā scenārijā pieņemts, ka gan imports, gan Savienības cenas palielinājās maksājuma apmērā. Tas vidēji palielinātu lietotāju izmaksas par mazāk nekā 2 %.
(107)
Iepriekš minētā situācija jāsalīdzina ar sadarbībā iesaistīto Savienības lietotāju rentabilitātes līmeni. Lietotāju rentabilitāte attiecībā uz ražojumiem, kuros iestrādāts attiecīgais ražojums, ir aptuveni 11 %, un visiem to ražojumiem tā pārsniedza 20 %. Ņemot vērā šādu rentabilitātes līmeni, pat ja pasākumi pilnībā ietekmētu gan importu, gan Savienības cenas, tiem nebūtu nesamērīga ietekme uz šo ieinteresēto personu finansiālo situāciju.
(108)
Patiesībā daudz reālāks būtu scenārijs, ka pasākumu noteikšana izraisītu situāciju, kurā palielinātos tikai BiH importa cenas, bet Savienības ražošanas nozarei izveidotos priekšrocības, ko noteiktu apjomradītu ietaupījumu pieaugums. Kā skaidrots iepriekš, situācija attiecīgā ražojuma piedāvājuma ziņā ES tiešām ir pilnībā pietiekama, jo vairākums Savienības ražotāju darbībā nebūt nesasniedz pilnu jaudu.
(109)
Turklāt izmeklēšanā konstatēja, ka ir ražojumi, kurus varētu aizstāt ar attiecīgo ražojumu. Ir skaidrs, ka gan sadarbībā iesaistītie, gan sadarbībā neiesaistītie lietotāji ražo arī veļas mazgāšanas līdzekļus, kuros neizmanto attiecīgo ražojumu. Šajā reālākajā scenārijā sadarbībā iesaistīto lietotāju izmaksas palielināsies tikai par viena procenta daļu. Citiem vārdiem, ņemot vērā rentabilitātes līmeni, pasākumu noteikšana vien nenozīmīgi ietekmēs lietotājus.
(110)
Ņemot vērā iepriekš minēto, ir skaidrs, ka pasākumu noteikšanai nebūtu nozīmīgas ietekmes uz lietotājiem, tādējādi ir pavisam maz ticams, ka patērētāju cenas vispār varētu palielināties.
7.5. Secinājums par Savienības interesēm
(111)
Kopumā gaidāms, ka pasākumi nepārprotami nāks par labu Savienības ražošanas nozarei. Vispirms jau nozare varētu iegūt, palielinot apjomradītos ietaupījumus, pateicoties augstākai jaudas izmantošanai, ko noteiks ražošanas un pārdošanas apjoma kāpums.
(112)
Ņemot vērā iepriekš minēto, provizoriski jāsecina, ka pasākumu noteikšanai attiecībā uz attiecīgā ražojuma importu par dempinga cenām no Bosnijas un Hercegovinas nebūs nozīmīgas ietekmes uz Savienības lietotājiem un ka kopumā tas ir Savienības interesēs.
8. PRIEKŠLIKUMS PAR ANTIDEMPINGA PAGAIDU PASĀKUMIEM
(113)
Ņemot vērā minētos secinājumus par dempingu, tā izraisīto kaitējumu un Savienības interesēm, jānosaka pagaidu pasākumi attiecīgā ražojuma importam no Bosnijas un Hercegovinas, lai nepieļautu, ka imports par dempinga cenām arī turpmāk rada kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
8.1. Kaitējuma novēršanas līmenis
(114)
Pagaidu antidempinga pasākumi jānosaka tādā līmenī, lai novērstu kaitējumu, ko Savienības ražošanas nozarei nodarījis imports par dempinga cenām, nepārsniedzot konstatēto dempinga starpību.
(115)
Aprēķinot kaitējumu izraisošā dempinga novēršanai nepieciešamā maksājuma apjomu, tika uzskatīts, ka pasākumiem jābūt tādiem, lai Savienības ražošanas nozare varētu segt radušās izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu samaksas, ko būtu iespējams pamatoti panākt normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nebūtu importa par dempinga cenām. Peļņas norma pirms nodokļu samaksas, ko izmantoja šim aprēķinam, bija 5,9 % no apgrozījuma. Tas bija peļņas līmenis, ko Savienības ražošanas nozare sasniedza IP attiecībā uz visiem tās ražojumiem, tostarp attiecīgo ražojumu. Ņemot vērā, ka attiecīgā ražojuma rentabilitāti ietekmēja imports par dempinga cenām, ir skaidrs, ka šāds peļņas līmenis ir pietiekams un nav pārmērīgs. Tika izskatīts arī, vai būtu jāizmanto peļņas līmenis, ko Savienības ražošanas nozare sasniedza 2005.-2007. gadā, bet šis peļņas līmenis bija zems, salīdzinot ar rentabilitāti, ko uzņēmumi sasniedza līdzīgiem ražojumiem, un netika uzskatīts par reprezentatīvu dzīvotspējīgai ražošanas nozarei. Tas ir tāpēc, ka Bosnijas imports šajos trijos gados bija par cenām, kas ir 10-20 % zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, un šādām atšķirībām būtu nozīmīga loma sarunās par gada līgumu nosacījumiem. Tādējādi šīs peļņas normas nevarēja uzskatīt par tādām, kas atspoguļo normālo situāciju ES tirgū. Uz šā pamata Savienības ražošanas nozarei aprēķināja līdzīgā ražojuma cenu, kas nerada kaitējumu. Šādu cenu ieguva, ražošanas izmaksām pieskaitot iepriekš minēto peļņas normu.
(116)
Salīdzinot vidējo svērto importa cenu, ko noteica cenu samazinājuma aprēķiniem, ar vidējo kaitējumu neizraisošo cenu ražojumiem, kurus ES tirgū pārdeva Savienības ražošanas nozare, tika noteikts vajadzīgais cenas pieaugums. Šā salīdzinājuma rezultātā iegūto starpību tad izteica procentos no vidējās importa CIF vērtības. Tādējādi aprēķinātā cenu samazinājuma starpība bija 31,5 %.
8.2. Pagaidu pasākumi
(117)
Ņemot vērā iepriekš minēto un saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu tiek uzskatīts, ka pagaidu antidempinga pasākumi Bosnijas un Hercegovinas izcelsmes importam jānosaka atbilstoši konstatētajai dempinga starpībai.
(118)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, antidempinga pagaidu maksājuma likme attiecībā uz Bosniju un Hercegovinu ir 28,1 %.
9. INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA
(119)
Pienācīgas pārvaldības labad jānosaka periods, kurā ieinteresētās personas, kas pieteikušās paziņojumā par procedūras sākšanu norādītajā termiņā, var rakstveidā paust savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Turklāt jānorāda, ka konstatējumi attiecībā uz maksājuma noteikšanu, kas izdarīti šajā regulā, ir provizoriski un, nosakot galīgo maksājumu, tos iespējams pārskatīt,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo nosaka antidempinga pagaidu maksājumu tāda Bosnijas un Hercegovinas izcelsmes ceolīta A pulvera importam, kas pazīstams arī ar nosaukumu ceolīta NaA un ceolīta 4A pulveris un ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2842 10 00 (TARIC kods 2842100030).
2. Antidempinga pagaidu maksājums, ko piemēro 1. punktā aprakstītā ražojuma neto cenai līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas, ir 28,1 %.
3. Par 1. punktā norādītā ražojuma laišanu brīvā apgrozībā Savienībā jāiemaksā drošības nauda, kas vienāda ar pagaidu maksājuma summu.
4. Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
1. Neskarot Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 20. pantu, ieinteresētās personas viena mēneša laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas var pieprasīt, lai tām darītu zināmus būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula, kā arī var rakstveidā paziņot savu viedokli un lūgt mutvārdu uzklausīšanu Komisijā.
2. Atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 21. panta 4. punktam attiecīgās personas viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var sniegt piezīmes par šīs regulas piemērošanu.
3. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2010. gada 15. novembrī