PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 453/2011
ze dne 4. května 2011
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz furfurylaldehydu pocházejícího z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 a 5 a čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 95/95 (2) ze dne 21. ledna 1995 konečné antidumpingové opatření ve formě zvláštního cla na dovoz furfurylaldehydu pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Sazba specifického cla byla stanovena na 352 EUR za tunu.
(2)
Na základě prozatímního přezkumu zahájeného v květnu 1997 na žádost čínského vývozce byla opatření zachována nařízením (ES) č. 2722/1999 (3) na další období čtyř let.
(3)
V dubnu 2005 na základě přezkumu před pozbytím platnosti prodloužila rada nařízením (ES) č. 639/2005 (4) opatření o dalších pět let.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(4)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (5) platných konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 28. ledna 2010 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podali dva výrobci v Unii, společnost Lenzing AG a společnost Tanin Sevnica kemična industrija d.d. (dále jen „žadatelé“), kteří představují významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby furfurylaldehydu v Unii.
(5)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek pokračování dumpingu a obnovení újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(6)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 27. dubna 2010 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (6) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Šetření
4.1 Období šetření
(7)
Šetření pravděpodobnosti pokračování dumpingu se týkalo období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“). Přezkum tendencí, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti obnovení újmy, se týkal období od 1. ledna 2007 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(8)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce v dotčené zemi, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce dotčené země.
(9)
Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
4.3 Výběr vzorku
(10)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR bylo považováno za vhodné přezkoumat v souladu s článkem 17 základního nařízení, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se přihlásily do patnácti dnů ode dne zahájení přezkumu a aby Komisi poskytly informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu. Vzhledem k tomu, že se žádní vyvážející výrobci ke spolupráci nepřihlásili, nebyl výběr vzorku nutný.
4.4 Ověření získaných informací
(11)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení přezkumu.
(12)
Odpovědi na dotazníky byly obdrženy od dvou výrobců z Unie, jednoho dovozce/uživatele a jednoho výrobce ze srovnatelné země - Argentiny. Žádný z čínských vyvážejících výrobců při současném šetření nespolupracoval.
(13)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Kontrolní návštěvy se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
a)
Výrobci v Unii
-
Lenzing AG, (dále jen „Lenzing“), Rakousko,
-
Tanin Sevnica kemična industrija d.d. (dále jen „Tanin“)., Slovinsko;
b)
Dovozce/uživatel, který není ve spojení
-
International Furan Chemicals BV (dále jen „IFC“), Rotterdam.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(14)
Výrobek dotčený tímto přezkumem je stejný jako v původním šetření a následných přezkumech uvedených v 2. a 3. bodě odůvodnění, tedy furfurylaldehyd pocházející z ČLR, v současné době kódu KN 2932 12 00 a (dále jen „dotčený výrobek“). Furfurylaldehyd je též známý pod názvem 2-furaldehyd nebo furfural.
(15)
Furfurylaldehyd je nažloutlá kapalina s charakteristickým čpavým zápachem, která se získává zpracováním různých druhů zemědělského odpadu. Furfurylaldehyd má dvě hlavní oblasti použití: jako selektivní rozpouštědlo při rafinaci ropy nafty pro výrobu mazacích olejů a jako surovina pro zpracování na furfurylalkohol, používaný pro výrobu umělé pryskyřice na slévárenské licí formy.
2. Obdobný výrobek
(16)
Shodně s předchozími šetřeními také toto šetření potvrdilo, že furfurylaldehyd vyráběný v ČLR a vyvážený do Unie, furfurylaldehyd vyráběný a prodávaný na domácím trhu srovnatelné země Argentiny a furfurylaldehyd vyráběný a prodávaný v Unii výrobci z Unie mají tytéž základní fyzikální a chemické vlastnosti a tytéž základní způsoby použití. Byly proto považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ DUMPINGU
(17)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by pozbytí platnosti současných opatření vedlo k pokračování nebo obnovení dumpingu.
1. Obecně
(18)
Ze 34 známých čínských vyvážejících výrobců oslovených při zahájení přezkumu ani jeden nespolupracoval při šetření ani nepředložil žádné údaje. Proto zjištění o pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu uvedená níže musely vycházet z dostupných skutečností, zejména z informací předložených spolupracujícím dovozcem / průmyslovým uživatelem, údajů Eurostatu, úředních statistických údajů o vývozu ČLR a údajů obsažených v žádosti o přezkum.
2. Srovnatelná země
(19)
Vzhledem k tomu, že ČLR je hospodářstvím v procesu transformace, bylo v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení nutné určit běžnou hodnotu na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty získané v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek ze srovnatelné země do jiných zemí včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo ceny, kterou je třeba zaplatit, za obdobné výrobky v Unii, která se v případě nutnosti náležitě opraví o přiměřené ziskové rozpětí.
(20)
Stejně jako při původním šetření byla v oznámení o zahájení jako vhodná srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty navržena Argentina. Po zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu nebyly obdrženy žádné připomínky k navrhované srovnatelné zemi.
(21)
Jeden výrobce furfurylaldehydu v Argentině spolupracoval při šetření a odpověděl na dotazník. Šetření ukázalo, že Argentina má konkurenční trh pro furfurylaldehyd, který je asi ze 90 % zásobován domácí produkcí a zbytek tvoří dovoz ze třetích zemí. Objem argentinské výroby představuje více než 70 % objemu čínského vývozu dotčeného výrobku do Unie v režimu zušlechťovacího styku. Argentinský trh byl proto vyhodnocen jako dostatečně reprezentativní pro stanovení běžné hodnoty v případě ČLR.
(22)
Byl proto učiněn závěr, stejně jako při původním šetření, že Argentina představuje vhodnou srovnatelnou zemi v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
3.1 Běžná hodnota
(23)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě údajů poskytnutých spolupracujícím výrobcem ve srovnatelné zemi, tj. na základě ceny, kterou odběratelé, kteří nejsou ve spojení, na argentinském domácím trhu zaplatili nebo ceny, kterou musí zaplatit, neboť bylo zjištěno, že tento prodej je prováděn v rámci běžného obchodního styku.
(24)
Běžná hodnota byla proto stanovena jako vážená průměrná cena, za niž spolupracující výrobce v Argentině prodává dotčený výrobek odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na domácím trhu.
(25)
Nejprve bylo stanoveno, zda je celkový domácí prodej obdobného výrobku odběratelům, kteří nejsou ve spojení, reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení, tj. zda činí nejméně 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku vyváženého do Unie. Prodej jediného spolupracujícího výrobce z Argentiny na domácím trhu byl v období přezkumného šetření shledán dostatečně reprezentativním.
(26)
Komise následně zkoumala, zda může být prodej obdobného výrobku na domácím trhu považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto zkoumání proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje obdobného výrobku odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na domácím trhu Argentiny v období přezkumného šetření. Vzhledem k tomu, že veškerý prodej obdobného výrobku v období přezkumného šetření byl ziskový, byla běžná hodnota vypočtena jako vážený průměr všech prodejních cen.
3.2 Vývozní cena
(27)
Vzhledem k tomu, že žádný z čínských vývozců do Unie při šetření nespolupracoval, byly vývozní ceny stanoveny na základě dostupných údajů. Nejvhodnějším východiskem se ukázaly být údaje poskytnuté spolupracujícím výrobcem a údaje Eurostatu o dovozech dotčeného výrobku do Unie. Třebaže většina tohoto dovozu byla prováděna v režimu aktivního zušlechťovacího styku (čínský furfurylaldehyd byl dále zpracováván na furfurylalkohol pro vývoz), neexistoval žádný důvod k domněnce, že by neměl představovat přiměřenou základnu pro stanovení vývozních cen.
3.3 Srovnání
(28)
Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny a dále v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení se formou úprav přihlédlo k některým rozdílům v dopravném a pojistném, které se promítly do cen a jejich srovnatelnosti.
3.4 Dumpingové rozpětí
(29)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen při stejné úrovni obchodování. Toto srovnání ukázalo existenci značného dumpingu.
4. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(30)
Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření byla zkoumána též pravděpodobnost pokračování dumpingu v případě zrušení platných opatření. Vzhledem k tomu, že žádný vyvážející výrobce z ČLR při tomto šetření nespolupracoval, spočívají níže uvedené závěry na údajích dostupných v souladu s článkem 18 základního nařízení, jmenovitě na údajích poskytnutých spolupracujícím dovozcem, údajích Eurostatu, úředních statistických údajích o vývozu ČLR a údajích obsažených v žádosti o přezkum.
(31)
V této souvislosti byly analyzovány tyto prvky: vývoj dovozu do Unie z ČLR v režimu aktivního zušlechťovacího styku, vývoj čínského vývozu do třetích zemí a volná kapacita čínských výrobců.
4.1 Vývoj dovozu z ČLR
(32)
Podle čínských úředních statistických údajů o vývozu vzrostl celkový vývoz dotčeného výrobku do celého světa z ČLR v posuzovaném období o 117 %. Tento růst byl absorbován převážně trhem USA a trhy ostatních třetích zemí.
(33)
Pokud jde o vývoz do Unie, je třeba v souladu s údaji Eurostatu a ověřenými vývozními údaji konstatovat, že se v období přezkumného šetření dotčený výrobek dovážel z ČLR do Unie z 99,9 % v režimu aktivního zušlechťovacího styku a z 0,1 % ve volném oběhu. V letech 2007 a 2008 se neuskutečňoval dovoz za účelem volného oběhu. Aby byly údaje úplné, byl dovoz za účelem volného oběhu zohledněn v celkovém dovezeném objemu, avšak podrobná analýza vývoje cen tohoto dovozu se považovala vzhledem k dotčeným zanedbatelným objemům za nepodstatnou.
(34)
Objem dovozu z ČLR v režimu aktivního zušlechťovacího styku a ve volném oběhu se snížil o 67 % od roku 2007 do období přezkumného šetření, což se časově shodovalo se snižující se spotřebou na trhu Unie o 24 %, jak se konstatuje níže v 45. bodě odůvodnění. Čínský furfurylaldehyd dovážený v režimu aktivního zušlechťovacího styku byl dále zpracováván na furfurylalkohol, který byl pak vyvážen. Neexistují dostupné údaje o tom, jak byl dovoz za účelem volného oběhu v Unii využit, lze se však oprávněně domnívat, že v případě zrušení opatření by alespoň část výrobků v současnosti dovážených v režimu aktivního zušlechťovacího styku mohla být dovážena za účelem volného oběhu jako takového nebo jako následně navazující konečný výrobek (furfurylalkohol) prodávaný na trhu Unie.
(35)
Cena čínského vývozu se na jednotlivých trzích v období mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření lišila. Zatímco v tomto období došlo k výraznému snížení vývozní ceny do Unie (o 11 %), ostatní vývozní trhy zažívaly růst o přibližně 10 %. Přesto je patrné, že ceny pro trh USA byly v období přezkumného šetření na přibližně stejné úrovni jako v Unii, zatímco podle čínských statistických údajů o vývozu byl vývoz na ostatní trhy o 19 % na tunu dražší. Vzhledem k tomu, že dotčený výrobek je velmi stejnorodý, lze takový cenový vysvětlit pouze úmyslnou cenovou strategií čínských vývozců, kteří dosahují vyšších cen a zisků na trzích s menší konkurencí než na trzích, jako jsou Unie nebo USA, kde panují nižší ceny. Vzhledem k tomu, že vývoz do Unie a USA představoval 46 % celkového čínského vývozu, vede to k závěru, že pokud by cla přestala platit, mohla by tato cenová diskriminace být zachována a dále by docházelo k dumpingu přinejmenším na trhu Unie.
4.2 Volná kapacita vývozců
(36)
Vzhledem k tomu, že o čínském odvětví furfurylaldehydu je k dispozici jen málo veřejných informací, opírají se následující údaje převážně o informace obsažené v žádosti o přezkum.
(37)
Podle žádosti o přezkum před pozbytím platnosti čínská výroba furfurylaldehydu stabilně rostla od roku 1999 a v roce 2009 objem výroby dosáhl přibližně 320 000 tun. Čínská míra využívání kapacit údajně dosahuje asi 94 %, což znamená, že v ČLR existuje volná kapacita asi 20 000 tun ročně, tj. zhruba polovina celkové spotřeby Unie. V současnosti je v ČLR v provozu údajně více než 200 závodů na výrobu furfurylaldehydu, přičemž stále více z nich se podílí na vývozní činnosti.
(38)
Vzhledem k uvedeným skutečnostem lze uzavřít, že v případě zrušení opatření lze očekávat, že by vývoz dotčeného výrobku z ČLR vstupoval na trh Unie mimo režim aktivního zušlechťovacího styku ve významném objemu a pravděpodobně by i nadále byl dumpingový.
5. Závěr o pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(39)
Vzhledem k tomu, že v ČLR je k dispozici velká výrobní kapacita, ke schopnosti čínských výrobců rychle zvýšit objem výroby a směrovat ji na vývoz a také k cenám tohoto vývozu lze důvodně předpokládat, že by zrušení opatření vyústilo v opětovné zahájení vývozu z ČLR do Unie nad rámec režimu aktivního zušlechťovacího styku.
(40)
Současné vývozní ceny v režimu aktivního zušlechťovacího styku nezahrnují antidumpingové clo. Má se tedy za to, že takové ceny naznačují úroveň budoucích cen, pokud by byla opatření zrušena. V tomto ohledu bylo zjištěno, že čínské vývozní ceny v režimu aktivního zušlechťovacího styku byly dumpingové a míra podbízení činila 11 % oproti cenám výrobců v Unii, jak se konstatuje níže v 70. bodě odůvodnění.
(41)
Vzhledem k výše uvedeným zjištěním lze dospět k závěru, že vývoz z ČLR je stále prováděn za dumpingové ceny a že je pravděpodobné, že by došlo k pokračování dumpingu na trhu Unie, pokud by stávající antidumpingová opatření přestala platit.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(42)
Výrobní odvětví Unie zahrnuje dvě společnosti: společnost Lenzing AG (Rakousko) a společnost Tanin Sevnica kemična industrija d.d. (Slovinsko), které dohromady představují 100 % výroby dotčeného výrobku v období přezkumného šetření v Unii. Obě společnosti odpověděly na dotazníky a plně při šetření spolupracovaly. Na tomto základě uvedení dva výrobci z Unie tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Z důvodů ochrany důvěrných informací jsou údaje o výsledcích výrobního odvětví Unie uváděny pouze v podobě indexu.
(43)
Oproti původnímu šetření se výrobní odvětví Unie významně změnilo: společnost Furfural Español S.A., nyní pod názvem Nutrafur, španělský výrobce, který podal původní stížnost v roce 1994, ukončil v říjnu 2008 výrobu. Společnost Nutrafur, jež podporuje současnou žádost o přezkum, v tomto řízení nespolupracovala. Společnost Nutrafur je však stále aktivní na trhu jako obchodník nakupující dotčený výrobek od svých dřívějších konkurentů do Unie. Údaje o výrobě společnosti Nutrafur za roky 2007 a 2008 uvedené v žádosti byly zařazeny do spotřeby na trhu Unie.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba na trhu Unie
(44)
Spotřeba furfurylaldehydu v Unii se stanovila na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie (včetně prodeje společnosti Nutrafur, dokud vyráběla furfurylaldehyd) a dovozu v režimu aktivního zušlechťovacího styku z ČLR a dovozů z dalších třetích zemí do volného oběhu na základě z ověřených údajů dovozce, tj. IFC, a Eurostatu. Jelikož Eurostat nezveřejňuje veškeré údaje z důvodů ochrany důvěrných informací, byly údaje Eurostatu použity pouze pro dovoz ze třetích zemí kromě ČLR a Dominikánské republiky, protože IFC je jediným dovozcem furfurylaldehydu z těchto zdrojů.
(45)
V posuzovaném období se tak spotřeba Unie snížila o 24 %, z 48 534 tun v roce 2007 na 36 725 tun v období přezkumného šetření.
Tabulka 1 - Spotřeba v Unii
Rok
2007
2008
2009
Období přezkumného šetření
Tuny
48 534
45 738
38 175
36 725
Index (2007 = 100)
100
94
79
76
Meziroční vývoj
-6
-15
-3
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie a IFC na dotazník, žádost o přezkum a Eurostat.
2. Dovoz z ČLR
2.1 Objem, podíl na trhu a ceny
(46)
Podle čínských statistických údajích o vývozu se v období přezkumného šetření uskutečnil jen nevýznamný čínský dovoz za účelem volného oběhu (2,5 tuny) a většina čínského dovozu se uskutečnila v režimu aktivního zušlechťovacího styku. Objem čínského dovozu v režimu aktivního zušlechťovacího styku se snížil z 8 264 tun v roce 2007 na 2 749 tun v období přezkumného šetření, tj. o 67 %. V roce 2008 dosáhl čínský dovoz v režimu aktivního zušlechťovacího styku vrcholu, přibližně 10 000 tun, a v následujících letech se postupně snižoval. V posuzovaném období klesl podíl čínského dovozu v režimu aktivního zušlechťovacího styku na trhu z 17 % na 8 %, tj. o 9 procentních bodů.
(47)
Cena čínského dovozu v režimu aktivního zušlechťovacího styku klesla o 12 % ze 774 EUR v roce 2007 na 685 EUR v období přezkumného šetření.
Tabulka 2 - Dovoz z ČLR
Rok
2007
2008
2009
Období přezkumného šetření
Tuny
8 264
10 002
5 159
2 749
Index (2007 = 100)
100
121
62
33
Meziroční vývoj
21
-59
-29
Podíl na trhu
17 %
22 %
14 %
7 %
Cena (v EUR za tunu)
774
1 014
690
685
Index (2007 = 100)
100
131
89
88
Zdroj: Ověřené odpovědi IFC na dotazník.
3. Objem a ceny dovozu z jiných třetích zemí
(48)
Je třeba konstatovat, že stejně jako při původním šetření tvořil dovoz z Dominikánské republiky výhradně zásilky od mateřské společnosti její evropské dceřiné společnosti pro účely výroby furfurylalkoholu. Ceny uplatňované při těchto transakcích jsou proto cenami mezi společnostmi ve spojení a nemusí vyjadřovat reálné tržní ceny. Podle údajů Eurostatu se objemy dovozu furfurylaldehydu do Unie z dalších zemí kromě ČLR a jejich průměrné ceny vyvíjely takto:
Tabulka 3 - Dovoz do Unie z Dominikánské republiky
Rok
2007
2008
2009
Období přezkumného šetření
Tuny
32 003
27 662
24 996
25 959
Index (2007 = 100)
100
86
78
81
Meziroční vývoj
-14
-8
3
Podíl na trhu
66 %
60 %
65 %
71 %
Cena (v EUR za tunu)
809
982
582
670
Index (2007 = 100)
100
121
72
83
Tabulka 4 - Dovoz do Unie z jiných třetích zemí
Rok
2007
2008
2009
Období přezkumného šetření
Tuny
1 687
1 583
1 226
1 158
Index (2007 = 100)
100
94
73
69
Meziroční vývoj
-6
-21
-4
Podíl na trhu
3 %
3 %
3 %
3 %
Cena (v EUR za tunu)
800
997
632
621
Index (2007 = 100)
100
125
79
78
(49)
V posuzovaném období objem dovozu furfurylaldehydu z Dominikánské republiky a všech jiných třetích zemí výrazně klesl o 19 %, resp. o 13 %. I přes tento pokles vývozu z Dominikánské republiky vzrostl jeho podíl na trhu z 66 % na 71 %. Veškerý tento dovoz byl však začleněn do výroby furfurylalkoholu evropskou dceřinou společností výrobce v Dominikánské republice. Ceny uplatňované při těchto transakcích jsou proto cenami mezi společnostmi ve spojení a nemusí vyjadřovat0 reálné tržní ceny.
3.1 Objem vývozu a ceny z ČLR do ostatních třetích zemí
(50)
V posuzovaném období se objem vývozu zvýšil o 105 % (což odpovídá přibližně 9 % celkového prodeje v Unii v období přezkumného šetření). Konstatuje se, že vývoz výrobního odvětví Unie do ostatních třetích zemí se v období přezkumného šetření uskutečnil za nízké ceny. To lze vysvětlit hospodářskou soutěží velkých množství za nízké ceny s čínským furfurylaldehydem v ostatních třetích zemích.
Tabulka 5 - Objem ceny a vývozu výrobního odvětví Unie do ostatních třetích zemí
Rok
2007
2008
2009
Období přezkumného šetření
Objem - Index (2007 = 100)
100
136
211
205
Meziroční vývoj
36
75
-6
Ceny - Index (2007 = 100)
100
114
88
82
Meziroční vývoj
14
-26
-6
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(51)
Hospodářská situace výrobního odvětví Unie, tj. dvou společností Lenzing a Tanin, je analyzována níže.
4.1 Výroba
(52)
Celková výroba dotčeného výrobku výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvýšila o 14 %.
Tabulka 6 - Výroba v Unii
Rok
2007
2008
2009
Období přezkumného šetření
Index (2007 = 100)
100
109
114
114
Meziroční vývoj
9
5
0
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
4.2 Výrobní kapacita a využití kapacity
(53)
Celková výrobní kapacita výrobního odvětví Unie zůstala v posuzovaném období stejná. Vytížení kapacity výrobního odvětví Unie se zvýšilo o 12 procentních bodů z 85 % na 97 %, což znamená, že výroba dosáhla téměř plné kapacity.
Tabulka 7 - Kapacita Unie
Rok
2007
2008
2009
Období přezkumného šetření
Index (2007 = 100)
100
100
100
100
Využití kapacity
85 %
92 %
96 %
97 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
4.3 Úroveň zásob
(54)
Níže uvedená tabulka ukazuje, že se míra zásob výrobního odvětví Unie v posuzovaném období zvýšila o 26 %. Zvýšení stavu zásob bylo zvláště výrazné v letech 2007 a 2008, kdy zásoby vzrostly o 193 %.
Tabulka 8 - Zásoby
Rok
2007
2008
2009
Období přezkumného šetření
Index (2007 = 100)
100
293
165
126
Meziroční vývoj
193
- 128
-40
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
4.4 Objem prodeje a podíl na trhu
(55)
Objem tržeb výrobního odvětví Unie pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie se v období přezkumného šetření zvýšil o 13 %. V návaznosti na zvýšení tržeb vzrostl podíl výrobního odvětví Unie na trhu v posuzovaném období o 5 procentních bodů.
Tabulka 9 - Objem prodeje a podíl na trhu Unie
Rok
2007
2008
2009
Období přezkumného šetření
Index (2007 = 100)
100
100
112
113
Rozpětí podílu na trhu
10-20 %
10-20 %
14-24 %
15-25 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
4.5 Průměrné prodejní ceny
(56)
V posuzovaném období došlo k snížení průměrných prodejních cen účtovaných výrobním odvětvím Unie na trhu Unie o 1 %. V roce 2008 dosáhla průměrná prodejní cena vrcholu při nárůstu o 11 %, ale poté se v následujícím roce prudce snížila. Mírný pokles prodejní ceny je třeba nahlížet v souvislosti se zvýšením výrobních jednotkových nákladů o 5 %, jež výrobní odvětví Unie nemohlo zohlednit.
Tabulka 10 - Průměrná prodejní cena v Unii
Rok
2007
2008
2009
Období přezkumného šetření
Index (2007 = 100)
100
111
98
99
Meziroční vývoj
11
-13
1
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
4.6 Průměrné výrobní náklady
(57)
V posuzovaném období se průměrné výrobní náklady zvýšily o 5 %, zejména kvůli vyšší zaměstnanosti a tudíž vyšším mzdovým nákladům.
Tabulka 11 - Průměrné výrobní náklady
Rok
2007
2008
2009
Období přezkumného šetření
Index (2007 = 100)
100
105
105
105
Meziroční vývoj
5
0
0
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
4.7 Ziskovost a peněžní toky
(58)
Zisky dosažené výrobním odvětvím Unie se v posuzovaném období výrazně snížily, stejně jako peněžní toky, jež se snížily o 56 %. K tomu došlo i přes růst výroby a prodeje v důsledku tlaku na prodejní ceny.
Tabulka 12 - Ziskovost a peněžní toky
Rok
2007
2008
2009
Období přezkumného šetření
Ziskovost - Index (2007 = 100)
100
175
-7
-4
Meziroční vývoj
75
- 182
3
Peněžní toky - Index (2007 = 100)
100
144
49
44
Meziroční vývoj
44
-95
-5
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
4.8 Investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál
(59)
Investice mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření klesly o 95 %. Návratnost investic vyjádřená jako zisky/ztráty dotčeného výrobku vztažené k čisté účetní hodnotě investic v posuzovaném období podstatně klesla a sledovala tak vývoj investic. V důsledku snížení ziskovosti a peněžních toků se v posuzovaném období významně zhoršila schopnost žadatelů opatřit si kapitál. Toto zhoršení lze také jasně vidět na investicích žadatelů, které se v posuzovaném období snížily o 95 %.
Tabulka 13 - Investice a návratnost investic
Rok
2007
2008
2009
Období přezkumného šetření
Investice - Index (2007 = 100)
100
61
2
5
Meziroční vývoj
-39
-59
3
Návratnost investic - Index (2007 = 100)
100
196
-7
-4
Meziroční vývoj
96
- 203
3
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
4.9 Zaměstnanost a produktivita
(60)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie v posuzovaném období vzrostla o 8 %. Produktivita, měřená výstupem v tunách na zaměstnance, vzrostla o 6 %. Mzdové náklady se však v posuzovaném období zvýšily o 16 %.
Tabulka 14 - Zaměstnanost a produktivita
Rok
2007
2008
2009
Období přezkumného šetření
Zaměstnanost - Index
100
109
109
108
Produktivita (tuny/zaměstnanci) - Index
100
100
105
106
Náklady na pracovní sílu - Index
100
114
115
116
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
4.10 Rozsah dumpingového rozpětí
(61)
Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dumpingového dovozu z ČLR nelze považovat dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný.
4.11 Zotavení z účinků dumpingu
(62)
Jak naznačuje kladný vývoj většiny výše uvedených ukazatelů, výrobní odvětví Unie se v posuzovaném období částečně ekonomicky zotavilo ze škodlivých účinků dumpingového dovozu pocházejícího z ČLR.
4.12 Růst
(63)
Spotřeba Unie v posuzovaném období klesla o 24 %, zatímco výroba výrobního odvětví Unie, objem prodejů a tržní podíl během téhož období rostly. Zároveň klesl objem a tržní podíl dovozu z ČLR. Výrobní odvětví Unie však mohlo mít z opatření prospěch jen do určité míry, jelikož čínský tlak na prodejní ceny jim nedovolil dosahovat zisků, ani dosáhnout cílového zisku.
5. Závěr o hospodářské situaci výrobního odvětví Unie
(64)
Furfurylaldehyd z Dominikánské republiky není na volném trhu Unie dostupný. Nebyly proto nalezeny žádné známky toho, že by tento dovoz jakkoli přispěl k problematické situaci výrobního odvětví Unie. S ohledem na dovoz ze třetích zemí se jeho objem výrazně snížil na takovou úroveň, že ačkoli se uskutečnil za velmi nízké ceny, nelze jeho účinek považovat za významný.
(65)
Opatření vůči ČLR měla pozitivní dopad na hospodářskou situaci ve výrobním odvětví Unie, neboť většina ukazatelů újmy vykázala příznivý vývoj: výroba, objem prodeje a hodnota prodeje vzrostly. Přes klesající spotřebu dokázalo výrobní odvětví Unie zvýšit svůj podíl na trhu. Ziskovost však v období přezkumného šetření výrazně klesla. Výrobní odvětví Unie nedokázalo dosáhnout cílového zisku, který byl s ohledem na zajištění jeho vývoje v původním šetření stanoven na 5 %. V tomto smyslu se uzavírá, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení a že jeho finanční situace zůstává obtížná.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(66)
V 39. a 40. bodě odůvodnění byl učiněn závěr, že pozbytí platnosti opatření by pravděpodobně vedlo k významnému zvýšení dumpingového vývozu z ČLR do Unie.
(67)
Jak se uvádí výše, v případě zrušení opatření mají čínští výrobci schopnost přesměrovat velký objem vývozu na trh Unie. Podle žádosti o přezkum dosáhla čínská výrobní kapacita 320 000 tun v roce 2009, s volnou kapacitou nejméně 20 000 tun. Mimoto se zdá, že jiné vývozní trhy, jako jsou Japonsko, Thajsko a Spojené státy americké, by nemohly pojmout takovou volnou kapacitu, jež by byla tudíž s největší pravděpodobností přesměrována na trh Unie.
(68)
Pokud jde o ceny, čínské statistické údaje o vývozu ukazují, že cena dotčeného výrobku do USA byla podobná cenám vývozu do Unie v režimu aktivního zušlechťovacího styku. Čínské vývozní ceny pro ostatní trhy byly vyšší.
(69)
Vzhledem k tomu, že se čínské ceny podbízejí oproti cenám výrobního odvětví Unie o 11 %, pokud by se doba platnosti opatření nechala uplynout, je pravděpodobné, že čínští vývozci budou pokračovat ve svém počínání, aby získaly zpět ztracený podíl na trhu. Takové chování ve spojení se schopností dodat významné množství dotčeného výrobku na trh Unie by měl velmi nepříznivý dopad na výrobní odvětví Unie, a zejména na jeho ziskovost.
(70)
Na základě výše uvedeného se vyslovuje závěr, že zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo k opakovanému výskytu újmy vyplývající z dumpingového dovozu z ČLR.
G. ZÁJEM UNIE
1. Předběžná poznámka
(71)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se ověřovalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem celé Unie.
(72)
Stanovení zájmu Unie se opíralo o ohodnocení všech různých předmětných zájmů, tj. zájmů výrobních odvětví Unie, dovozců/obchodníků a dále uživatelů a dodavatelů dotčeného výrobku.
(73)
V předchozím šetření se přijetí opatření nepovažovalo za příčící se zájmům Unie. Mimoto současné šetření představuje přezkum před pozbytím platnosti, tudíž také analýzu situace, kdy antidumpingová opatření existují.
(74)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěru, že existuje pravděpodobnost pokračování dumpingu a opakovaného výskytu újmy, existují přesvědčivé důvody, jež by vedly k závěru, že není v zájmu Unie v tomto konkrétním případě opatření zachovat.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(75)
Výrobní odvětví Unie se osvědčilo jako životaschopné, schopné přizpůsobovat se měnícím se podmínkám na trhu. To bylo potvrzeno zejména příznivým vývojem výroby a prodeje v souvislosti s klesající spotřebou v Unii. Avšak vzhledem k obrovskému tlaku na prodejní ceny nemohla ziskovost následovat stejně příznivou tendenci.
(76)
Vzhledem k existující volné kapacitě furfurylaldehydu v ČLR ve spojení se skutečností, že ostatní vývozní trhy (jako jsou Japonsko, Thajsko a USA) nemohou v případě, že by se doba platnosti opatření nechala uplynout, takovou volnou kapacitu pojmout, by čínští vývozci se vší pravděpodobností pokusili znovuzískat ztracené podíly na trhu tím, že by pokračovaly ve svém dumpingovém chování na trhu Unie.
(77)
Bez zachování antidumpingových opatření by se tedy situace ve výrobním odvětví Unie se vší pravděpodobností prudce zhoršila v důsledku čínského levného dumpingového dovozu, jak bylo vysvětleno v 66. až 69. bodě odůvodnění.
3. Zájem dovozců
(78)
V řízení spolupracoval jen jeden dovozce v Unii: IFC, se sídlem v Nizozemsku, vlastněná výrobcem furfurylaldehydu v Dominikánské republice. IFC je jediným aktivním dovozcem furfurylaldehydu v Unii, několik jiných společností dováží dotčený výrobek pouze příležitostně. IFC je důležitým hráčem na trhu furfurylaldehydu (a furfurylalkoholu) v Unii, neboť představuje okolo 80 % spotřeby v Unii. Společnost IFC dováží z Dominikánské republiky a ČLR v režimu aktivního zušlechťovacího styku a ostatních třetích zemí. Dále je IFC hlavním zákazníkem výrobního odvětví Unie a nakupuje zhruba 32 % veškerého prodeje. Zakoupený furfurylaldehyd je pak dále zpracováván na furfurylalkohol společností TFC, která je společností ve spojení s IFC a sídlí v Geelu, Belgii.
(79)
Tento dovozce je vcelku nezaujatý, pokud jde o řízení, neboť na jedné straně má zájem o přístup k čínskému furfurylaldehydu bez jakýchkoli omezení a zátěže spojené s vyplňováním celních požadavků v souvislosti s režimem aktivního zušlechťovacího styku, a na druhé straně by rád zachoval průmyslové odvětví Unie, aby mohl dotčený výrobek v krátkých termínech získávat. Pokračování v opatřeních navíc odstraňuje soutěž s dovozem od mateřského výrobce v Dominikánské republice a konsoliduje pozici skupiny, pokud jde o trhy s furfurylaldehydem a furfurylalkoholem (včetně režimu aktivního zušlechťovacího styku) v Unii.
4. Zájem uživatelů
(80)
Komise rozeslala dotazníky dvaceti sedmi průmyslovým uživatelům furfurylaldehydu. Pouze tři uživatelé v řízení spolupracovali, avšak ti furfurylaldehyd nezískávali v ČLR, nýbrž přímo od výrobního odvětví v Unii. Pro tyto uživatele je význam furfurylaldehydu pro jejich podnikání, rafinaci nafty nebo výrobu mazacích olejů zanedbatelný. Proto se necítí být antidumpingovými opatřeními zvlášť dotčeni.
5. Závěr týkající se zájmu Unie
(81)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, proč by stávající antidumpingová opatření neměla být zachována.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(82)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky. Příslušné předložené připomínky byly analyzovány, ale nevedly ke změně podstatných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto antidumpingová opatření zachovat.
(83)
Z těchto důvodů by měla být v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení antidumpingová opatření uložená nařízením (ES) č. 639/2005 na dovoz furfurylaldehydu pocházejícího z ČLR zachována. Tato opatření mají podobu zvláštního cla.
(84)
Avšak vzhledem k tomu, že toto zvláštní clo bylo stanoveno na základě zjištění původního šetření v roce 1995 a nikdy nebylo revidováno, považovalo se za vhodné zhodnotit, zda výše cla je stále přiměřená. V tomto ohledu Komise zváží zahájení prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení z moci úřední,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz 2-furaldehydu (známého též pod názvem furfurylaldehyd nebo furfural), v současné době kódu KN 2932 12 00, pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Použitelná sazba cla je 352 EUR za tunu.
3. V případech, kdy je zboží před propuštěním do volného oběhu poškozeno a cena, která skutečně byla nebo má být zaplacena, je proto poměrně rozdělena za účelem stanovení celní hodnoty podle článku 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (7), se výše antidumpingového cla vypočtená na základě odstavce 2 tohoto článku snižuje o procentní podíl, který odpovídá poměrnému rozdělení ceny, která skutečně byla nebo má být zaplacena.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 4. května 2011.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 453/2011
(2011. gada 4. maijs),
ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu, piemēro galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes furfuraldehīda importam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. un 5. punktu un 9. panta 4. punktu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Spēkā esošie pasākumi
(1)
Padome pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) ar Regulu (EK) Nr. 95/95 (2) uzlika galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes furfuraldehīda importam īpaša maksājuma veidā (“galīgie antidempinga pasākumi”). Īpašā maksājuma likme tika noteikta EUR 352 par tonnu.
(2)
Pēc starpposma pārskatīšanas, kas tika sākta 1997. gada maijā pēc kāda Ķīnas eksportētāja pieprasījuma, pasākumi ar Regulu (EK) Nr. 2722/1999 (3) tika saglabāti spēkā vēl četrus gadus.
(3)
Pēc termiņbeigu pārskatīšanas Padome 2005. gada aprīlī ar Regulu (EK) Nr. 639/2005 (4) pagarināja pasākumu termiņu vēl uz pieciem gadiem.
2. Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums
(4)
Pēc paziņojuma publicēšanas par spēkā esošo galīgo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (5) Komisija 2010. gada 28. janvārī saņēma pieprasījumu veikt minēto pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu, ievērojot pamatregulas 11. panta 2. punktu. Pieprasījumu iesniedza divi Savienības ražotāji - Lenzing AG un Tanin Sevnica kemična industrija d.d. (“pieprasījuma iesniedzēji”), kuri ražo nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 50 %, no Savienības furfuraldehīda produkcijas.
(5)
Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pasākumu izbeigšana, iespējams, izraisīs dempinga turpināšanos un Savienības ražošanas nozarei (“SRN”) nodarītā kaitējuma atkārtošanos.
3. Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana
(6)
Noteikusi, ka ir pietiekoši pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, un apspriedusies ar Padomdevēju komiteju, Komisija ar 2010. gada 27. aprīlīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēto paziņojumu (6) (“paziņojums par procedūras sākšanu”) paziņoja par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu, ievērojot pamatregulas 11. panta 2. punktu.
4. Izmeklēšana
4.1. Izmeklēšanas periods
(7)
Izmeklēšana par iespējamu dempinga turpināšanos attiecās uz laikposmu no 2009. gada 1. aprīļa līdz 2010. gada 31. martam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendenču izpēte saistībā ar kaitējuma turpināšanās iespējamības novērtēšanu attiecās uz laikposmu no 2007. gada 1. janvāra līdz PIP beigām (“attiecīgais periods”).
4.2. Šajā izmeklēšanā iesaistītās personas
(8)
Par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzējus, ražotājus eksportētājus attiecīgajā valstī, importētājus, lietotājus, kuri zināmi kā ieinteresētās personas, un attiecīgās valsts pārstāvjus.
(9)
Ieinteresētajām personām bija dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausa. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās ir jāuzklausa.
4.3. Atlase
(10)
Ņemot vērā ĶTR ražotāju eksportētāju acīmredzami lielo skaitu, tika uzskatīts par lietderīgu pārbaudīt, vai ir jāizmanto atlase atbilstīgi pamatregulas 17. pantam. Lai Komisija varētu lemt par to, vai atlase ir vajadzīga, un attiecīgā gadījumā izveidot izlasi, iepriekšminētajām personām tika lūgts paziņot par sevi 15 dienu laikā pēc pārskatīšanas sākšanas un sniegt Komisijai informāciju, kas pieprasīta paziņojumā par procedūras sākšanu. Tā kā nepieteicās neviens ražotājs eksportētājs, kas vēlētos sadarboties, atlase nebija vajadzīga.
4.4. Saņemtās informācijas pārbaude
(11)
Komisija nosūtīja aptaujas anketas visām zināmajām iesaistītajām personām, un personām, kuras bija pieteikušās līdz paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajam datumam.
(12)
Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no diviem Savienības ražotājiem, viena importētāja/lietotāja un viena ražotāja analogajā valstī Argentīnā. Neviens ĶTR ražotājs eksportētājs šajā izmeklēšanā nesadarbojās.
(13)
Komisija meklēja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un tā izraisītā kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica šādu ieinteresēto personu telpās:
a)
ražotāji Savienībā
-
Lenzing AG (“Lenzing”), Austrija
-
Tanin Sevnica kemična industrija d.d (“Tanin”), Slovēnija;
b)
nesaistīts importētājs/lietotājs
-
International Furan Chemicals BV (“IFC”), Roterdama.
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
1. Attiecīgais ražojums
(14)
Ražojums, uz ko attiecas šī pārskatīšana, ir tas pats, uz kuru attiecās sākotnējā izmeklēšana un 2. un 3. apsvērumā minētās tai sekojošās pārskatīšanas, proti, ĶTR izcelsmes furfuraldehīds, ko patlaban klasificē ar KN kodu 2932 12 00 (“attiecīgais ražojums”). Furfuraldehīds ir arī pazīstams kā 2-furaldehīds vai furfurāls.
(15)
Furfuraldehīds ir gaiši dzeltens šķidrums, kuram ir īpaša kodīga smaka un kuru iegūst dažādu lauksaimniecības atkritumu pārstrādes rezultātā. Furfuraldehīdu izmanto galvenokārt divējādi: kā selektīvu šķīdinātāju naftas pārstrādē smēreļļu ražošanai un kā izejvielu pārstrādei furfurilspirtā, ko izmanto sintētisko sveķu ražošanā lietņu veidnēm.
2. Līdzīgais ražojums
(16)
Tāpat kā iepriekšējās izmeklēšanās, arī šajā izmeklēšanā ir apstiprinājies, ka furfuraldehīdam, ko ražo ĶTR un eksportē uz Eiropas Savienību, furfuraldehīdam, ko ražo un pārdod vietējā tirgū analogajā valstī Argentīnā, un furfuraldehīdam, ko ražo un Savienības tirgū pārdod Savienības ražotāji, ir vienādas galvenās fizikālās un ķīmiskās īpašības un vienādi pamatizmantojuma veidi. Tāpēc šie ražojumi ir uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
C. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA
(17)
Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai esošo pasākumu izbeigšana var izraisīt dempinga turpināšanos vai atkārtošanos.
1. Vispārēji apsvērumi
(18)
Neviens no zināmajiem 34 Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, ar kuriem Komisija sazinājās, uzsākot procedūru, nesadarbojās izmeklēšanā un arī nesniedza nekādu informāciju. Tādēļ turpmāk izklāstītie konstatējumi par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību bija jābalsta uz pieejamajiem faktiem, jo īpaši uz informāciju, ko iesniedza importētājs/rūpnieciskais lietotājs, kurš sadarbojās, Eurostat datiem, ĶTR oficiālo eksporta statistiku un informāciju pārskatīšanas pieprasījumā.
2. Analogā valsts
(19)
Tā kā ĶTR ekonomika ir pārejas ekonomika, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālā vērtība bija jānosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto normālo vērtību, kas iegūta atbilstīgā trešā valstī ar tirgus ekonomiku (“analogā valsts”), vai uz cenu, par kādu šī analogā valsts pārdod preces uz citām valstīm, tostarp Savienību, vai, ja tas nav iespējams, izmantojot jebkuru citu saprātīgu pamatu, tostarp cenu, kāda Savienībā ir faktiski samaksāta vai ir maksājama par līdzīgo ražojumu, šo cenu vajadzības gadījumā atbilstīgi koriģējot, lai ietvertu saprātīgu peļņas normu.
(20)
Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā arī paziņojumā par procedūras sākšanu Argentīna tika ierosināta kā piemērota analogā valsts normālās vērtības noteikšanai. Pēc tam, kad bija publicēts paziņojums par procedūras sākšanu, netika saņemtas nekādas piezīmes par ierosināto analogo valsti.
(21)
Viens furfuraldehīda ražotājs Argentīnā sadarbojās ar izmeklēšanu, atbildot uz anketas jautājumiem. Izmeklēšana pierādīja, ka Argentīnas furfuraldehīda tirgū ir konkurence un apmēram 90 % no tirgus apjoma nodrošina vietējie ražotāji, bet pārējo daļu - imports no trešām valstīm. Ražošanas apjoms Argentīnā veido vairāk nekā 70 % no tā attiecīgā ražojuma apjoma, ko ĶTR eksportē uz Savienību ievešanai pārstrādei. Tāpēc Argentīnas tirgus tika uzskatīts par pietiekami reprezentatīvu, lai noteiktu normālo vērtību attiecībā uz ĶTR.
(22)
Tādējādi tiek secināts, ka tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā Argentīna ir uzskatāma par piemērotu analogo valsti saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu.
3. Imports par dempinga cenām PIP
3.1. Normālā vērtība
(23)
Ievērojot pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz informāciju, ko saņēma no analogās valsts ražotāja, kurš sadarbojās, t. i., pamatojoties uz nesaistītu pircēju samaksāto vai maksājamo cenu Argentīnas iekšzemes tirgū, jo tika konstatēts, ka attiecīgie pārdevumi notikuši parastā tirdzniecības apritē
(24)
Tādējādi par normālo vērtību noteica Argentīnas ražotāja, kas sadarbojās, vidējo svērto pārdošanas cenu iekšzemes tirgū nesaistītiem pircējiem.
(25)
Vispirms tika pārbaudīts, vai līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdevumu apjoms neatkarīgiem klientiem ir reprezentatīvs saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu, proti, vai tas veido vismaz 5 % vai vairāk no attiecīgā ražojuma kopējā pārdevumu apjoma, kas eksportēts uz Savienību. Argentīnas ražotāja, kurš sadarbojās, pārdevumu apjoms iekšzemes tirgū PIP tika uzskatīts par pietiekami reprezentatīvu.
(26)
Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai līdzīgā ražojuma pārdevumu apjomu iekšzemes tirgū var uzskatīt par tādu, kas iegūts parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. To veica, nosakot, kāds īpatsvars ir Argentīnas tirgū PIP pārdotā līdzīgā ražojuma rentablajiem pārdevumiem neatkarīgiem klientiem. Tā kā visi līdzīgā ražojuma pārdevumi PIP bija rentabli, normālo vērtību balstīja uz visu iekšzemes pārdevumu vidējo svērto rādītāju.
3.2. Eksporta cena
(27)
Tā kā neviens no ĶTR eksportētājiem uz Savienību ar izmeklēšanu nesadarbojās, eksporta cenas tika noteiktas, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Tika secināts, ka šim nolūkam vispiemērotākā ir informācija, ko sniedza importētājs, kurš sadarbojās, un Eurostat dati par attiecīgā ražojuma importu Savienībā. Lai arī lielākā daļa attiecīgā ražojuma importa notika saskaņā ar ievešanas pārstrādei režīmu (“IPR”) (Ķīnas furfuraldehīds tika tālāk pārstrādāts furfurilspirtā eksportam), nebija iemesla uzskatīt, ka tas nav ticams pamats eksporta cenu noteikšanai.
3.3. Salīdzinājums
(28)
Lai nodrošinātu normālās vērtības un eksporta cenas taisnīgu salīdzināšanu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu pienācīga uzmanība, izdarot attiecīgas korekcijas, tika pievērsta dažām atšķirībām transporta un apdrošināšanas izmaksās, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību.
3.4. Dempinga starpība
(29)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpība tika noteikta, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību ar vidējo svērto eksporta cenu vienādā tirdzniecības līmenī. Šis salīdzinājums liecināja par ievērojamu dempingu.
4. Importa izmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā
(30)
Papildus analīzei par dempinga esamību PIP tika pārbaudīta arī dempinga turpināšanās iespējamība, ja pasākumi tiktu atcelti. Ņemot vērā, ka ĶTR ražotāji eksportētāji ar izmeklēšanu nesadarbojās, turpmāk izklāstītie secinājumi saskaņā ar pamatregulas 18. pantu ir balstīti uz pieejamajiem faktiem, proti, uz informāciju no importētāja, kurš sadarbojās, uz Eurostat datiem, uz ĶTR oficiālo eksporta statistiku un uz pārskatīšanas pieprasījumu.
(31)
Tika analizēti šādi elementi: kā attīstījies imports ES no ĶTR saskaņā ar IPR, kā attīstījies ĶTR eksports uz trešām valstīm un kāda ir ĶTR ražotāju rezerves jauda.
4.1. ĶTR importa attīstība
(32)
Saskaņā ar ĶTR oficiālo eksporta statistiku kopējais attiecīgā ražojuma ĶTR eksporta apjoms visā pasaulē attiecīgajā periodā pieauga par 117 %. Šis pieaugums visvairāk izpaudās ASV un citos trešo valstu tirgos.
(33)
Par eksportu uz Savienību jānorāda, ka saskaņā ar Eurostat un pārbaudītiem importa datiem PIP laikā 99,9 % visa attiecīgā ražojuma importa Savienībā no ĶTR ieveda pārstrādei, bet atlikušais 0,1 % bija paredzēts laišanai brīvā apgrozībā. Nekāds importa apjoms nebija paredzēts laišanai brīvā apgrozībā 2007. un 2008. gadā. Lai dati būtu pilnīgi, kopējā importa apjomā tika iekļauts arī laišanai brīvā apgrozībā paredzētais imports, tomēr nelielo daudzumu dēļ netika uzskatīts par vajadzīgu veikt šā importa cenu attīstības sīkāku analīzi.
(34)
Saskaņā ar IPR veiktā un brīvā apgrozībā laistā importa apjoms no ĶTR laikā no 2007. gada līdz PIP samazinājās par 67 %, un tas sakrita ar patēriņa samazināšanos Savienības tirgū par 24 %, kā izklāstīts turpmāk 45. apsvērumā. Saskaņā ar IPR importētais ĶTR furfuraldehīds tika tālāk pārstrādāts furfurilspirtā, kas pēc tam tika eksportēts. Nav pieejama informācija par to, kā Savienībā tika izmantots laišanai brīvā apgrozībā paredzētais imports, tomēr var pieņemt, ka pasākumu atcelšanas gadījumā vismaz daļu no pašreizējā importa apjoma saskaņā ar IPR varētu ievest laišanai brīvā apgrozībā kā attiecīgo ražojumu vai kā galaproduktu (furfurilspirtu) pārdošanai Savienības tirgū.
(35)
ĶTR eksporta cena laikā no 2007. gada līdz PIP dažādos tirgos ir atšķirīga. Lai gan šajā periodā vērojama strauja cenas pazemināšanās eksportam uz Savienību (par 11 %), citos tirgos tā ir pieaugusi par apmēram 10 %. Tomēr redzams, ka cenas ASV tirgū PIP ir apmēram tādā pašā līmenī kā Savienības tirgū, lai gan saskaņā ar ĶTR eksporta statistiku eksports uz citiem tirgiem ir bijis par 19 % tonnā dārgāks. Tā kā attiecīgais ražojums ir ļoti viendabīgs, šādas cenu atšķirības skaidrojamas tikai ar ĶTR eksportētāju tīši izvēlētu cenu stratēģiju, gūstot augstākas cenas un peļņu tirgos ar mazāku konkurenci nekā tādos tirgos kā Savienība un ASV, kuros valda zemākas cenas. Tā kā eksports uz Savienību un ASV bija 46 % no visa ĶTR eksporta, jāsecina, ka šī cenu diskriminācija turpinātu pastāvēt, ja maksājumus atceltu, lai saglabātu dempingu vismaz Savienības tirgū.
4.2. Eksportētāju neizmantotā jauda
(36)
Tā kā publiski pieejamā informācija par ĶTR furfuraldehīda ražošanas nozari ir niecīga, turpmākie secinājumi pamatojas galvenokārt uz pārskatīšanas pieprasījumā ietverto informāciju.
(37)
Saskaņā ar pārskatīšanas pieprasījumu ĶTR furfuraldehīda produkcija kopš 1999. gada ir pakāpeniski palielinājusies, un 2009. gadā tās apjoms sasniedza apmēram 320 000 tonnas. Domājams, ka ĶTR izmanto apmēram 94 % ražošanas jaudas, un tas nozīmē, ka ĶTR rezerves jauda ir apmēram 20 000 tonnu gadā, t. i., apmēram puse no Savienības kopējā patēriņa. Domājams, ka šobrīd ĶTR darbojas vairāk nekā 200 furfuraldehīda ražotņu, un aizvien lielāks ražotņu skaits nodarbojas ar eksportu.
(38)
Ņemot vērā iepriekš minēto, var secināt, ka pasākumu atcelšanas gadījumā varētu sagaidīt, ka attiecīgā ražojuma eksports no ĶTR nonāks Savienības tirgū ārpus IPR ievērojamos daudzumos, un ir ļoti iespējams, ka tas joprojām būs par dempinga cenām.
5. Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību
(39)
Ņemot vērā ĶTR esošo lielo ražošanas jaudu, ĶTR ražotāju spēju strauji palielināt produkcijas apjomu un novirzīt to eksportam, kā arī šā eksporta cenu, var uzskatīt, ka pasākumu atcelšanas gadījumā atsāktos tāds eksports no ĶTR uz Savienību, kas nav veikts saskaņā ar IPR.
(40)
Pašreizējām eksporta cenām saskaņā ar IPR nepiemēro antidempinga maksājumu. Tādējādi tiek uzskatīts, ka šīs cenas rāda arī turpmāko cenu līmeni, ja pasākumi tiktu atcelti. Šajā sakarā tika konstatēts, ka ĶTR eksporta cenas saskaņā ar IPR bija dempinga cenas un tās PIP laikā bija par 11 % zemākas nekā Savienības ražotāju cenas, kā izklāstīts turpmāk 69. apsvērumā.
(41)
Ņemot vērā iepriekš aprakstītos konstatējumus, var secināt, ka eksports no ĶTR vēl joprojām notiek par dempinga cenām un ka pastāv dempinga turpināšanās iespējamība Savienības tirgū, ja beigsies spēkā esošie antidempinga pasākumi.
D. SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA
(42)
SRN ietilpst divi uzņēmumi - Lenzing AG (Austrija) un Tanin Sevnica kemična industrija d.d. (Slovēnija), kas kopā aptver 100 % Savienības attiecīgā ražojuma produkcijas PIP. Abi uzņēmumi atbildēja uz anketas jautājumiem un pilnībā sadarbojās izmeklēšanā. Tādējādi abi Savienības ražotāji veido SRN pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē. Lai ievērotu konfidencialitāti, SRN darbības rādītāji sniegti tikai indeksētā veidā.
(43)
Salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu SRN ir ievērojami mainījusies - Furfural Español S.A., šobrīd Nutrafur, Spānijas ražotājs, kurš iesniedza sākotnējo sūdzību 1994. gadā, pārtrauca ražošanu 2008. gada oktobrī. Nutrafur, kas atbalsta pašreizējo pārskatīšanas pieprasījumu, šajā procedūrā nesadarbojās. Tomēr Nutrafur joprojām ir aktīvs tirgus dalībnieks, kā tirgotājs iepērkot attiecīgo ražojumu no bijušajiem konkurentiem Savienībā. Pieprasījumā norādītie Nutrafur produkcijas dati par 2007. un 2008. gadu ir iekļauti Savienības tirgus patēriņa datos.
E. STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ
1. Patēriņš Savienības tirgū
(44)
Savienības furfuraldehīda patēriņu noteica, pamatojoties uz SRN pārdevumu apjomu Savienības tirgū (ietverot Nutrafur pārdevumus, kamēr tas vēl ražoja furfuraldehīdu), tam pieskaitot importu saskaņā ar IPR no ĶTR un importu no citām trešām valstīm laišanai brīvā apgrozībā, izmantojot pārbaudītus datus no importētāja International Furan Chemicals BV (“IFC”) un Eurostat. Tā kā Eurostat konfidencialitātes iemeslu dēļ neatklāj pilnīgu informāciju, Eurostat datus izmantoja tikai saistībā ar importu no citām trešām valstīm, izņemot ĶTR un Dominikānas Republiku, jo IFC ir vienīgais furfuraldehīda importētājs no šīm valstīm.
(45)
Saskaņā ar minēto attiecīgajā periodā Savienības patēriņš samazinājās par 24 % - no 48 534 tonnām 2007. gadā līdz 36 725 tonnām PIP laikā.
1. tabula - Savienības patēriņš
Gads
2007
2008
2009
PIP
Tonnas
48 534
45 738
38 175
36 725
Indekss (2007=100)
100
94
79
76
Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu
-6
-15
-3
Avots: pārbaudītas SRN un IFC atbildes uz anketas jautājumiem, pārskatīšanas pieprasījums un Eurostat
2. Imports no ĶTR
2.1. Apjoms, tirgus daļa un cenas
(46)
Saskaņā ar ĶTR eksporta statistiku PIP laikā bija tikai neievērojams daudzums (2,5 tonnas) ĶTR importa laišanai brīvā apgrozībā, bet lielākā daļa ĶTR importa notika saskaņā ar IPR. ĶTR importa apjoms saskaņā ar IPR samazinājās no 8 264 tonnām 2007. gadā līdz 2 749 tonnām PIP, proti, par 67 %. Augstāko punktu ĶTR imports saskaņā ar IPR sasniedza 2008. gadā, kad tas bija apmēram 10 000 tonnas, bet turpmākajos gados tas samazinājās. Attiecīgajā periodā ĶTR tirgus daļa IPR samazinājās no 17 % līdz 8 %, t. i., par 9 %.
(47)
ĶTR importa cenas saskaņā ar IPR samazinājās par 12 % - no 774 EUR 2007. gadā līdz 685 EUR PIP laikā.
2. tabula - Imports no ĶTR
Gads
2007
2008
2009
PIP
Tonnas
8 264
10 002
5 159
2 749
Indekss (2007=100)
100
121
62
33
Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu
21
-59
-29
Tirgus daļa
17 %
22 %
14 %
7 %
Cena (EUR/t)
774
1 014
690
685
Indekss (2007=100)
100
131
89
88
Avots: pārbaudīta IFC atbilde uz anketas jautājumiem
3. Citu trešo valstu importa apjomi un cenas
(48)
Būtu jāatzīmē, ka tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā imports no Dominikānas Republikas bija vienīgi ražojuma sūtījumi no mātesuzņēmuma uz tā filiāli Eiropā, lai ražotu furfurilspirtu. Tādējādi šajos darījumos izmantotās cenas ir transfertcenas darījumos starp saistītiem uzņēmumiem, un tās neatspoguļoja patiesās tirgus cenas. Saskaņā ar Eurostat datiem furfuraldehīda importa apjomi Savienībā no citām trešām valstīm, izņemot ĶTR, un vidējās cenas mainījās šādi.
3. tabula - Imports Savienībā no Dominikānas Republikas
Gads
2007
2008
2009
PIP
Tonnas
32 003
27 662
24 996
25 959
Indekss (2007=100)
100
86
78
81
Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu
-14
-8
3
Tirgus daļa
66 %
60 %
65 %
71 %
Cena (EUR/t)
809
982
582
670
Indekss (2007=100)
100
121
72
83
4. tabula - Imports Savienībā no citām trešām valstīm
Gads
2007
2008
2009
PIP
Tonnas
1 687
1 583
1 226
1 158
Indekss (2007=100)
100
94
73
69
Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu
-6
-21
-4
Tirgus daļa
3 %
3 %
3 %
3 %
Cena (EUR/t)
800
997
632
621
Indekss (2007=100)
100
125
79
78
(49)
Attiecīgajā periodā furfuraldehīda importa apjoms no Dominikānas Republikas un visām pārējām trešām valstīm samazinājās ievērojami - attiecīgi par 19 % un 31 %. Tomēr, neraugoties uz Dominikānas Republikas importa apjoma samazinājumu, tā tirgus daļa tomēr palielinājās no 66 % līdz 71 %. Tomēr viss šis imports tika izmantots furfurilspirta ražošanai, ko veica Dominikānas Republikas ražotāja Eiropas filiāle. Tādējādi šajos darījumos izmantotās cenas bija transfertcenas darījumos starp saistītiem uzņēmumiem, un tās var neatspoguļot patiesās tirgus cenas.
3.1. ĶTR eksporta uz citām trešām valstīm apjoms un cenas
(50)
Attiecīgajā periodā eksporta apjoms pieauga par 105 % (atbilst apmēram 9 % no Savienības kopējiem pārdevumiem PIP). Jāatzīmē, ka SRN eksporta pārdevumi uz citām trešām valstīm PIP laikā notika par zemām cenām. To var skaidrot ar konkurenci - ĶTR furfuraldehīda lielajiem apjomiem un zemajām cenām citās trešās valstīs.
5. tabula - SRN eksporta uz citām trešām valstīm apjoms un cenas
Gads
2007
2008
2009
PIP
Daudzumu indekss (2007=100)
100
136
211
205
Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu
36
75
-6
Cenas indekss (2007=100)
100
114
88
82
Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu
14
-26
-6
4. Saimnieciskais stāvoklis SRN
(51)
Turpmāk analizēts saimnieciskais stāvoklis SRN, proti, uzņēmumos Lenzing un Tanin.
4.1. Produkcija
(52)
Attiecīgā ražojuma kopējā SRN produkcija attiecīgajā periodā pieauga par 14 %.
6. tabula - Savienības produkcija
Gads
2007
2008
2009
PIP
Indekss (2007=100)
100
109
114
114
Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu
9
5
0
Avots: pārbaudītas Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem
4.2. Ražošanas jauda un jaudas izmantojums
(53)
SRN kopējā ražošanas jauda attiecīgajā periodā saglabājās nemainīga. SRN jaudas izmantojums pieauga par 12 % (no 85 % līdz 97 %), liecinot, ka ražošana notika gandrīz ar pilnu jaudu.
7. tabula - Savienības ražošanas jauda
Gads
2007
2008
2009
PIP
Indekss (2007=100)
100
100
100
100
Jaudas izmantojums
85 %
92 %
96 %
97 %
Avots: pārbaudītas Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem
4.3. Krājumu līmenis
(54)
Turpmāk tabulā redzams, ka SRN krājumi attiecīgajā periodā palielinājās par 26 %. Krājumi īpaši palielinājās laikā no 2007. līdz 2008. gadam, kad tie pieauga par 193 %.
8. tabula - Krājumi
Gads
2007
2008
2009
PIP
Indekss (2007=100)
100
293
165
126
Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu
193
- 128
-40
Avots: pārbaudītas Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem
4.4. Pārdošanas apjoms un tirgus daļa
(55)
SRN pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū PIP laikā palielinājās par 13 %. Pēc pārdošanas apjoma pieauguma attiecīgajā periodā SRN tirgus daļa palielinājās par 5 %.
9. tabula - Pārdošanas apjoms un Savienības tirgus daļa
Gads
2007
2008
2009
PIP
Indekss (2007=100)
100
100
112
113
Tirgus daļas apjoms
10-20 %
10-20 %
14-24 %
15-25 %
Avots: pārbaudītas Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem
4.5. Vidējās pārdošanas cenas
(56)
Attiecīgajā periodā Savienības tirgū vidējās pārdošanas cenas, ko prasīja SRN, samazinājās par 1 %. Vidējā pārdošanas cena sasniedza augstāko punktu 2008. gadā, palielinoties par 11 %, bet tad nākamajā gadā strauji samazinājās. Nelielais pārdošanas cenu samazinājums jāskata kopā ar vienas vienības ražošanas izmaksu pieaugumu 5 % apjomā, kam SRN nespēja pielāgoties.
10. tabula - Vidējā pārdošanas cena Savienībā
Gads
2007
2008
2009
PIP
Indekss (2007=100)
100
111
98
99
Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu
11
-13
1
Avots: pārbaudītas Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem
4.6. Vidējās ražošanas izmaksas
(57)
Attiecīgajā periodā vidējās ražošanas izmaksas pieauga par 5 % galvenokārt sakarā ar nodarbināto skaita pieaugumu un tādējādi sakarā ar kopējo darbaspēka izmaksu pieaugumu.
11. tabula - Vidējās ražošanas izmaksas
Gads
2007
2008
2009
PIP
Indekss (2007=100)
100
105
105
105
Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu
5
0
0
Avots: pārbaudītas Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem
4.7. Rentabilitāte un naudas plūsma
(58)
SRN peļņa attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās; par 56 % samazinājās arī naudas plūsma. Tas notika dēļ spiediena uz pārdošanas cenām, neraugoties gan uz produkcijas, gan pārdevumu pieaugumu.
12. tabula - Rentabilitāte un naudas plūsma
Gads
2007
2008
2009
PIP
Rentabilitātes indekss (2007=100)
100
175
-7
-4
Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu
75
- 182
3
Naudas plūsmas indekss (2007=100)
100
144
49
44
Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu
44
-95
-5
Avots: pārbaudītas Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem
4.8. Ieguldījumi, ienākumi no ieguldījumiem un kapitāla piesaistes spēja
(59)
No 2007. gada līdz PIP ieguldījumi samazinājās par 95 %. Ienākumi no ieguldījumiem, izsakot kā attiecīgā ražojuma peļņu/zaudējumus iepretim ieguldījumu neto bilances vērtībai, attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās ar tādu pašu tendenci kā ieguldījumi. Attiecīgajā periodā, samazinoties rentabilitātei un naudas plūsmai, pieprasījuma iesniedzēju kapitāla piesaistes spēja ir ievērojami samazinājusies. Šī samazināšanās ir skaidri redzama arī saistībā ar pieprasījuma iesniedzēju ieguldījumiem, kas attiecīgajā periodā ir samazinājušies par 95 %.
13. tabula - Ieguldījumi un ienākumi no ieguldījumiem
Gads
2007
2008
2009
PIP
Ieguldījumu indekss (2007=100)
100
61
2
5
Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu
-39
-59
3
Ienākumu no ieguldījumiem indekss (2007=100)
100
196
-7
-4
Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu
96
- 203
3
Avots: pārbaudītas Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem
4.9. Nodarbinātība un ražīgums
(60)
Nodarbinātības līmenis SRN attiecīgajā periodā palielinājās par 8 %. Ražīgums, to izsakot kā izlaidi tonnās uz vienu nodarbināto, palielinājās par 6 %. Savukārt kopējās darbaspēka izmaksas attiecīgajā periodā palielinājās par 16 %.
14. tabula - Nodarbinātība un ražīgums
Gads
2007
2008
2009
PIP
Nodarbinātības indekss
100
109
109
108
Ražīguma (tonnas/nodarbinātie) indekss
100
100
105
106
Darbaspēka izmaksu indekss
100
114
115
116
Avots: pārbaudītas Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem
4.10. Dempinga starpības apjoms
(61)
Ņemot vērā ĶTR importa par dempinga cenām apjomu, tirgus daļu un cenas, nevar uzskatīt, ka faktisko dempinga starpību ietekme uz SRN ir niecīga.
4.11. Atgūšanās no dempinga sekām
(62)
Tas, ka lielākā daļa minēto rādītāju ir mainījušies pozitīvā virzienā, liecina, ka attiecīgajā periodā SRN finansiālā stāvokļa ziņā ir daļēji atguvusies no kaitējuma, ko izraisīja ĶTR imports par dempinga cenām.
4.12. Izaugsme
(63)
Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā samazinājās par 24 %, bet SRN produkcija, pārdevumu apjomi un tirgus daļa tajā pašā periodā palielinājās. Vienlaikus samazinājās ĶTR importa apjoms un tā tirgus daļa. Tomēr SRN varēja gūt tikai ierobežotu labumu no pasākumiem, jo ĶTR spiediens uz pārdošanas cenām neļāva tai ne gūt peļņu, ne sasniegt peļņas mērķi.
5. Secinājums par SRN saimniecisko stāvokli
(64)
Dominikānas Republikas furfuraldehīds nav pieejams brīvā tirgū Savienībā. Tāpēc nav iegūti nekādi pierādījumi tam, ka šis imports būtu veicinājis riska situāciju SRN. Importa apjoms no citām trešām valstīm ievērojami samazinājās līdz tādam līmenim, ka pat pie ļoti zemām cenām tā ietekme nav uzskatāma par ievērojamu.
(65)
Pasākumi pret ĶTR ir labvēlīgi ietekmējuši SRN saimniecisko stāvokli, jo lielākā daļa kaitējuma rādītāju ir attīstījušies pozitīvā virzienā - produkcija, pārdevumu apjoms un pārdošanas vērtība ir pieaugusi. Neraugoties uz patēriņa samazināšanos, SRN ir spējusi palielināt savu tirgus daļu. Tomēr rentabilitāte PIP ir ievērojami samazinājusies. SRN nav spējusi sasniegt peļņas mērķi, kas sākotnējā izmeklēšanā tika noteikts 5 % apjomā, lai nodrošinātu nozares attīstību. Tādējādi tiek secināts, ka SRN ir piedzīvojusi būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē un ka tās saimnieciskais stāvoklis joprojām ir nestabils.
F. KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
(66)
Iepriekš 39. un 40. apsvērumā secināts, ka pasākumu izbeigšanas rezultātā, iespējams, ievērojami palielinātos ĶTR imports Savienībā par dempinga cenām.
(67)
Kā minēts iepriekš, ĶTR ražotāji spēj novirzīt lielus eksporta apjomus uz Savienības tirgu, ja pasākumi tiktu atcelti. Pārskatīšanas pieprasījumā minēts, ka ĶTR ražošanas jauda 2009. gadā sasniedza 320 000 tonnas, bet tās rezerves jauda ir apmēram 20 000 tonnu. Turklāt šķiet, ka citi eksporta tirgi, piemēram, Japāna, Taizeme un ASV, nespētu uzņemt šo rezerves jaudu, kas tādā gadījumā visticamāk tiktu novirzīta uz Savienības tirgu.
(68)
Par cenām ĶTR eksporta statistika liecina, ka attiecīgā ražojuma eksporta cena uz ASV bija līdzīga eksporta cenai uz Savienību saskaņā ar IPR. ĶTR cenas uz citiem eksporta tirgiem bija augstākas.
(69)
Tomēr, ņemot vērā to, ka ĶTR cenas bija par 11 % zemākas nekā SRN cenas, pasākumu izbeigšanās gadījumā iespējams, ka ĶTR eksportētāji atkal turpinās ierasto darbību, lai atgūtu zaudēto tirgus daļu. Tas kopā ar spēju piegādāt Savienības tirgum ievērojamus daudzumus attiecīgā ražojuma ļoti negatīvi ietekmētu SRN un jo īpaši tās rentabilitāti.
(70)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka pasākumu atcelšana, visticamāk, novestu pie kaitējuma atkārtošanās, ko rada ĶTR imports par dempinga cenām.
G. SAVIENĪBAS INTERESES
1. Ievada piezīme
(71)
Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana kopumā būtu pretrunā Savienības interesēm.
(72)
Savienības intereses tika noteiktas, novērtējot visu iesaistīto personu intereses, t. i., SRN, importētāju/tirgotāju, kā arī attiecīgā ražojuma lietotāju un piegādātāju intereses.
(73)
Iepriekšējās izmeklēšanās tika atzīts, ka pasākumu pieņemšana nebūtu pretrunā Savienības interesēm. Turklāt pašreizējā izmeklēšana ir termiņbeigu pārskatīšana, tādējādi tiek analizēta situācija, kurā ir spēkā antidempinga pasākumi.
(74)
Tādēļ, neraugoties uz secinājumu, ka ir iespējama dempinga turpināšanās un kaitējuma atkārtošanās, tika pārbaudīts, vai tomēr nav pārliecinošu iemeslu, kas ļautu secināt, ka pasākumu saglabāšana šajā konkrētajā gadījumā nav Savienības interesēs.
2. SRN intereses
(75)
SRN ir pierādījusi, ka tā ir dzīvotspējīga ražošanas nozare, kas spēj pielāgoties mainīgiem tirgus apstākļiem. To apliecināja jo īpaši produkcijas un pārdevumu rādītāju pozitīvā attīstība iepretim Savienības patēriņa samazinājumam. Tomēr dēļ milzīgā spiediena uz pārdošanas cenām rentabilitātei tāda pat pozitīva tendence nebija iespējama.
(76)
Tā kā ĶTR furfuraldehīda ražošanā ir rezerves jauda un tā kā citi eksporta tirgi (piemēram, Japāna, Taizeme un ASV) nevar uzņemt šo rezerves jaudu, tad gadījumā, ja pasākumi izbeigtos, ir ļoti iespējams, ka ĶTR eksportētāji censtos atgūt zaudēto tirgus daļu, turpinot dempingu Savienības tirgū.
(77)
Tādēļ bez antidempinga pasākumu turpināšanas ir ļoti iespējams, ka SRN stāvoklis ievērojami pasliktināsies dēļ ĶTR importa par zemām dempinga cenām, kā paskaidrots 65. un 68. apsvērumā.
3. Importētāju intereses
(78)
Procedūrā sadarbojās tikai viens importētājs Savienībā, proti, IFC - Nīderlandē esošs uzņēmums, kas pieder furfuraldehīda ražotājam Dominikānas Republikā. IFC ir vienīgais aktīvais furfuraldehīda importētājs Savienībā; vēl daži citi uzņēmumi attiecīgo ražojumu importē tikai laiku pa laikam. IFC ir ievērojama loma Savienības furfuraldehīda (un furfurilspirta) tirgū, aptverot apmēram 80 % no Savienības patēriņa. IFC importē no Dominikānas Republikas, no ĶTR saskaņā ar IPR un no citām trešām valstīm. IFC arī ir galvenais SRN klients, iepērkot apmēram 32 % no tās kopējā pārdevuma. Tad nopirkto furfuraldehīdu furfurilspirtā pārstrādā uzņēmums TFC, kas ir ar IFC saistīts uzņēmums un atrodas Hēlā (Geel), Beļģijā.
(79)
Šis importētājs ir visai neitrāls attiecībā uz procedūru, jo tas vēlētos gan piekļūt ĶTR furfuraldehīdam bez kādiem ierobežojumiem un nepieciešamības izpildīt IPR muitas formalitātes, gan arī saglabāt SRN, lai vajadzības gadījumā varētu iegādāties attiecīgo ražojumu īsā termiņā. Turklāt pasākumu turpināšana likvidē konkurenci ar tā Dominikānas Republikas mātesuzņēmuma saražoto importu un nostiprina grupas pozīcijas gan furfuraldehīda, gan furfurilspirta tirgū (ietverot IPR) Savienībā.
4. Lietotāju intereses
(80)
Komisija nosūtīja anketas divdesmit septiņiem furfuraldehīda rūpnieciskajiem lietotājiem. Ar izmeklēšanu sadarbojās tikai trīs lietotāji, tomēr tie neiegādājās furfuraldehīdu ĶTR, bet gan tieši no SRN. Šiem lietotājiem furfuraldehīda nozīme uzņēmējdarbībā - naftas produktu pārstrādē un smēreļļu ražošanas nozarē - ir niecīga. Tādēļ antidempinga pasākumi tos īpaši neietekmē.
5. Secinājums par Savienības interesēm
(81)
Ņemot vērā iepriekš minēto, jāsecina, ka nav nekādu pārliecinošu iemeslu nesaglabāt pašreizējos antidempinga pasākumus.
H. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
(82)
Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem bija paredzēts ieteikt spēkā esošo pasākumu saglabāšanu. Turklāt tika noteikts termiņš, kurā minētās personas pēc šīs informēšanas varēja iesniegt paskaidrojumus. Iesniegtās piezīmes tika izvērtētas, taču tās nemainīja būtiskos faktus un apsvērumus, kas pamatoja lēmumu saglabāt antidempinga pasākumus.
(83)
No iepriekšminētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu būtu jāturpina piemērot antidempinga pasākumus, kas ar Regulu (EK) Nr. 639/2005 noteikti ĶTR izcelsmes furfuraldehīda importam. Pasākumi ir īpaša maksājuma veidā.
(84)
Tomēr, ievērojot to, ka šis īpašais maksājums tika noteikts, pamatojoties uz 1995. gada sākotnējās izmeklēšanas konstatējumiem, un nekad nav pārskatīts, tika uzskatīts par lietderīgu izvērtēt, vai maksājuma līmenis joprojām ir atbilstīgs. Šim nolūkam Komisija ir nolēmusi ex officio uzsākt starpposma pārskatīšanu, ievērojot pamatregulas 11. panta 3. punktu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo uzliek galīgo antidempinga maksājumu ĶTR izcelsmes 2-furaldehīda (pazīstams arī kā furfuraldehīds vai furfurāls), ko pašreiz klasificē ar KN kodu 2932 12 00, importam.
2. Piemērojamais maksājums ir 352 EUR par tonnu.
3. Ja preces pirms to laišanas brīvā apgrozībā ir bojātas un tāpēc muitas vērtības noteikšanas nolūkā faktiski maksāto vai maksājamo cenu aprēķina proporcionāli saskaņā ar 145. pantu Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93 (1993. gada 2. jūlijs), ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (7), to antidempinga maksājuma apjomu, kas aprēķināts saskaņā ar šā panta 2. punktu, proporcionāli samazina atbilstīgi faktiski maksātās vai maksājamās cenas samazinājumam.
4. Piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem, ja nav noteikts citādi.
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2011. gada 4. maijā