PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 13/2012
ze dne 6. ledna 2012
o změně nařízení (ES) č. 1292/2007, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z Indie
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Předchozí šetření a stávající antidumpingová opatření
(1)
V srpnu 2001 Rada nařízením (ES) č. 1676/2001 (2) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího mimo jiné z Indie. Opatření měla podobu valorického antidumpingového cla v rozmezí od 0 % do 62,6 % uloženého na dovoz jednotlivě vyjmenovaných vyvážejících výrobců se zbytkovou celní sazbou 53,3 % na dovoz od všech ostatních společností.
(2)
V srpnu 2001 Komise rozhodnutím 2001/645/ES (3) přijala cenové závazky, které nabídlo pět indických výrobců. Přijetí závazků bylo následně odvoláno (4) v březnu 2006.
(3)
V březnu 2006 Rada nařízením (ES) č. 366/2006 (5) změnila opatření uložená nařízením (ES) č. 1676/2001. S přihlédnutím ke zjištěním z přezkumu konečných vyrovnávacích cel před pozbytím platnosti uvedeným v nařízení (ES) č. 367/2006 (6) bylo uloženo antidumpingové clo v rozmezí od 0 % do 18 %.
(4)
V září 2006 Rada na základě žádosti nového vyvážejícího výrobce nařízením (ES) č. 1424/2006 (7) změnila nařízení (ES) č. 1676/2001, pokud jde o jednoho vývozce z Indie. Se zohledněním rozpětí vývozní subvence dotčené společnosti, které bylo zjištěno v antisubvenčním šetření vedoucím k přijetí nařízení (ES) č. 367/2006, stanovilo pozměněné nařízení dumpingové rozpětí 15,5 % pro spolupracující společnosti nezahrnuté do vzorku a sazbu antidumpingového cla 3,5 % pro dotčenou společnost. Jelikož pro tuto společnost nebylo stanoveno individuální vyrovnávací clo, byla použita sazba stanovená pro všechny ostatní společnosti.
(5)
V listopadu 2007 Rada na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení uložila nařízením (ES) č. 1292/2007 (8) konečné antidumpingové clo na dovoz PET filmu pocházejícího z Indie. Tímtéž nařízením byl zastaven částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, který byl omezen na šetření dumpingu, pokud jde o jednoho indického vyvážejícího výrobce.
(6)
Nařízení (ES) č. 1292/2007 rovněž zachovalo rozšíření opatření na Brazílii a Izrael, přičemž některé společnosti byly z těchto opatření vyňaty. Poslední změna nařízení (ES) č. 1292/2007 byla v tomto ohledu provedena prováděcím nařízením Rady (EU) č. 806/2010 (9).
(7)
V lednu 2009 Rada na základě částečného prozatímního přezkumu týkajícího se subvencování pěti indických výrobců PET filmu, který Komise zahájila z vlastního podnětu, změnila nařízením (ES) č. 15/2009 (10) konečná antidumpingová cla uložená těmto společnostem nařízením (ES) č. 1292/2007 a konečná vyrovnávací cla uložená těmto společnostem nařízením (ES) č. 367/2006.
(8)
V květnu 2011 Rada prováděcím nařízením (EU) č. 469/2011 (11) změnila nařízení (ES) č. 1292/2007, a tím upravila sazby antidumpingové clo sazby vzhledem k pozbytí platnosti vyrovnávacího cla uloženého nařízením (ES) č. 367/2006 dne 9. března 2011 (12).
(9)
Žadatel o tento prozatímní přezkum - společnost Ester Industries Limited - v současnosti podléhá konečnému antidumpingovému clu ve výši 29,3 %.
2. Žádost o částečný prozatímní přezkum
(10)
V červenci 2010 Komise obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Žádost, omezená na zkoumání dumpingu, byla podána společností Ester Industries Limited, vyvážejícím výrobcem z Indie (dále jen „Ester“ nebo „žadatel“). Ve své žádosti žadatel uvedl, že okolnosti, na jejichž základě byla opatření uložena, se změnily a že tyto změny jsou trvalé povahy. Žadatel poskytl důkazy prima facie o tom, že k vyrovnání účinků dumpingu působícího újmu není nutno nadále zachovávat současnou úroveň opatření.
3. Zahájení přezkumu
(11)
Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že existují dostatečné důkazy odůvodňující zahájení částečného prozatímního přezkumu, a zveřejněním oznámení dne 29. října 2010 v Úředním věstníku Evropské unie (13) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájila v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení částečný prozatímní přezkum omezený na přezkoumání dumpingu vzhledem k žadateli.
(12)
V oznámení o zahájení přezkumu bylo uvedeno, že má částečný prozatímní přezkum také posoudit, zda je třeba v závislosti na zjištěních přezkumu změnit celní sazbu platnou pro dovoz dotčeného výrobku od vyvážejících výrobců v dotčené zemi, kteří nejsou jednotlivě vyjmenováni v čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1292/2007, tj. antidumpingovou celní sazbu platnou pro „všechny ostatní společnosti“ v Indii.
4. Šetření
(13)
Šetření míry dumpingu se týkalo období od 1. října 2009 do 30. září 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“).
(14)
Komise o zahájení šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu oficiálně informovala žadatele, orgány země vývozu a výrobní odvětví v Unii. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a být vyslechnuty.
(15)
S cílem získat informace nezbytné pro šetření zaslala Komise žadateli dotazník a ve lhůtě stanovené k tomuto účelu obdržela odpověď.
(16)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro stanovení dumpingu. V provozovnách žadatele se uskutečnila inspekce na místě.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(17)
Výrobkem, jehož se tento přezkum týká, je výrobek vymezený v nařízení (ES) č. 1292/2007, kterým se ukládají platná opatření, v platném znění, tedy polyethylentereftalátový (PET) film pocházející z Indie, v současnosti kódů KN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90.
2. Obdobný výrobek
(18)
Jako v předchozích šetřeních se i během tohoto šetření ukázalo, že PET film vyráběný v Indii a vyvážený do Unie a PET film vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Indii a také PET film vyráběný a prodávaný v EU výrobci v Unii mají tytéž základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejné základní využití.
(19)
Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
a) Běžná hodnota
(20)
Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejdříve přezkoumala, zda byl domácí prodej obdobného výrobku uskutečněný žadatelem nezávislým odběratelům reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje činil alespoň 5 % celkového objemu odpovídajícího vývozu do Unie.
(21)
Komise poté určila ty druhy obdobného výrobku prodávané dotčenou společností na domácím trhu, které jsou totožné nebo přímo srovnatelné s druhy výrobku prodávanými na vývoz do Unie.
(22)
Potom bylo zjišťováno, zda prodej žadatele na domácím trhu byl u každého druhu výrobku reprezentativní, tj. zda prodej každého druhu výrobku na domácím trhu představoval alespoň 5 % objemu prodeje stejného druhu výrobku vyváženého do Unie. U těchto druhů výrobků prodávaných v reprezentativním množství bylo dále zjišťováno, zda se tento prodej uskutečnil v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení.
(23)
Zjišťování, zda u prodeje jednotlivých druhů výrobku v reprezentativních množstvích na domácím trhu lze mít za to, že byl uskutečněn v běžném obchodním styku, vycházelo ze stanovení podílu ziskového prodeje příslušného druhu nezávislým odběratelům. Ve všech případech, kdy byl prodej určitého druhu výrobku na domácím trhu uskutečněn v dostatečném množství a v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočítané jako vážený průměr veškerého prodeje tohoto druhu na domácím trhu během období přezkumného šetření.
(24)
Nicméně u zbývajících druhů výrobku, jejichž prodej na domácím trhu nebyl reprezentativní nebo se neuskutečnil v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota stanovena početně v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení. Běžná hodnota byla stanovena jako součet výrobních nákladů vyvážených druhů výrobku, jenž byl v případě potřeby upraven o přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady a o přiměřený zisk, a to na základě skutečných údajů ohledně výroby a prodeje v běžném obchodním styku obdobného výrobku vyvážejícím výrobcem, který byl předmětem šetření, podle první věty čl. 2 odst. 6 základního nařízení.
b) Vývozní cena
(25)
V předchozím prozatímním přezkumu, který vedl k přijetí nařízení (ES) č. 366/2006, bylo zjištěno, že cenové závazky ovlivnily vývozní ceny v minulosti, v důsledku čehož nebyly tyto ceny spolehlivé pro stanovení budoucího chování vývozců při vývozu. V uvedeném prozatímním přezkumu, vzhledem k tomu, že společnost Ester dotčený výrobek prodávala na světovém trhu ve značném množství, bylo rozhodnuto stanovit vývozní cenu na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba platit všem třetím zemím.
(26)
Je třeba připomenout, že přijetí cenových závazků bylo odvoláno v březnu 2006, tj. více než tři roky před současným obdobím přezkumného šetření. Proto nebyly v současném období přezkumného šetření vývozní ceny společnosti Ester do Unie ovlivněny žádnými cenovými závazky. Lze tedy vyvodit závěr, že uvedené ceny mohou být považovány za spolehlivé pro stanovení budoucího chování vývozců při vývozu.
(27)
Jelikož byl vývoz žadatele do Unie uskutečněn přímo nezávislým odběratelům, byla vývozní cena stanovena na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba platit, za dotčený výrobek v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
c) Srovnání
(28)
Srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům činitelů, které ovlivňovaly ceny a srovnatelnost cen. Za tímto účelem byly v odůvodněných případech provedeny náležité úpravy, které se týkaly nákladů na dopravu a pojištění, manipulačních nákladů, nákladů při nakládání a vedlejších nákladů, provizí, finančních nákladů a nákladů na balení, které žadatel platí.
(29)
Žadatel uvedl, že v porovnání s předchozím šetřením v rámci prozatímního přezkumu nabízí odběratelům širší škálu chemických povrchových úprav a že toto hledisko by mělo být vzato v úvahu při zařazování dotčeného výrobku podle různých typů výrobků. Společnost nicméně neprokázala, že různé typy chemických povrchových úprav ovlivnily srovnatelnost cen, a zejména, že odběratelé platí trvale různé ceny na domácím trhu a na vývozním trhu EU, v závislosti na typu chemické povrchové úpravy. Proto by zařazení výrobku použité v předchozích šetřeních mělo být zachováno a uvedený požadavek musí být zamítnut.
(30)
Žadatel také požadoval úpravu vývozní ceny na základě subvencí získaných při vývozu v rámci režimu Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPB) po uskutečnění vývozu. V této souvislosti bylo shledáno, že v rámci tohoto režimu se částky připsané za vývoz dotyčného výrobku dají použít na kompenzaci cla splatného za dovoz jakéhokoli zboží nebo se dají volně prodat jiným společnostem. Navíc neexistují žádná omezení, že by se dovážené zboží mělo používat pouze k výrobě dotčeného vyváženého výrobku. Společnost Ester neprokázala, že subvence v rámci režimu DEPB ovlivnila srovnatelnost cen, a zejména, že v důsledku subvencí v rámci režimu DEPB platili odběratelé na domácím trhu trvale odlišné ceny. Tento požadavek bylo proto zamítnut.
(31)
Žadatel také požadoval úpravu vývozní ceny na základě subvencí získaných v rámci režimu Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCG) a v rámci režimu „Export Credit“. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že podobně jako u ostatních výše uvedených režimů neexistuje omezení, že dovážené zboží v rámci režimu EPCG by mělo být používáno pouze při výrobě dotčeného vyváženého výrobku. Za druhé, žadatel nepředložil žádné důkazy o zřejmé souvislosti mezi tvorbou cen u vyváženého zboží a subvencemi obdrženými v rámci režimů EPCG a „Export Credit“. Žadatel dále neprokázal, že subvence v rámci těchto dvou režimů ovlivnily srovnatelnost cen, a zejména, že v důsledku subvencí v rámci režimů EPCG a „Export Credit“ platili odběratelé na domácím trhu trvale odlišné ceny. Proto musí být uvedený požadavek zamítnut.
d) Dumpingové rozpětí
(32)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání vážené průměrné běžné hodnoty podle druhu výrobku a vážené průměrné vývozní ceny odpovídajícího druhu dotčeného výrobku. V návaznosti na připomínky ke zveřejnění informací uvedené v 44. a 45. bodě odůvodnění dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí 8,3 %.
D. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
(33)
Podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení se také posuzovalo, zda lze změněné okolnosti přiměřeně považovat za okolnosti trvalé povahy.
(34)
V tomto ohledu šetření ukázalo, že Ester skutečně přijal řadu opatření pro snížení nákladů a zlepšení účinnosti. Společnost se zejména zmodernizovala a vybudovala novou výrobní linku. Dále se v důsledku výrazného zvýšení výroby podstatně snížily režijní náklady. Společnost rovněž začala získávat suroviny efektivněji (z bližšího místa), a tím se jí podařilo značně snížit náklady za přepravu. Toto snížení nákladů má přímý vliv na dumpingové rozpětí. Tato změna okolností může být proto považována za změnu trvalé povahy.
(35)
Pokud jde o vývozní cenu, šetření prokázalo určitou dlouhodobou stabilitu cenové politiky společnosti Ester od roku 2006 (rok, kdy byl cenový závazek zrušen) do roku 2010 (téměř konec období přezkumného šetření). Vzhledem k uvedené změně metodiky pro stanovení vývozní ceny společnosti Ester do Unie, která je popsána v 24. a 25. bodě odůvodnění, a výše uvedené stabilitě cen, je nově vypočtené dumpingové rozpětí pravděpodobně trvalé povahy.
(36)
Proto se má za to, že okolnosti, kvůli nimž byl tento prozatímní přezkum zahájen, se pravděpodobně v dohledné době nezmění způsobem, který by měl vliv na zjištění tohoto prozatímního přezkumu. Proto byl učiněn závěr, že se tyto změny považují za trvalé a že zachování současné výše opatření již nemá opodstatnění.
E. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(37)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že průměrné dumpingové rozpětí vzorku by mělo být přepočteno v případě, že současný prozatímní přezkum bude mít za následek nižší dumpingové rozpětí pro Ester (což byla jedna ze společností ve vzorku), než jaké bylo stanoveno dříve. Je třeba připomenout, že rozsah stávajícího částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení je výslovně omezen na přezkum dumpingového rozpětí žadatele, jednotlivého vývozce, konkrétně společnosti Ester. Proto bylo šetření omezeno na zvláštní okolnosti žadatele, s přihlédnutím ke všem podstatným a náležitě doloženým důkazům (14). Závěry stanovené na tomto základě nejsou relevantní pro ostatní společnosti ve vzorku nebo jakéhokoli jiného vyvážejícího výrobce v dotčené zemi.
(38)
Má se za to, že stanovení průměrného dumpingového rozpětí nového vzorku podle čl. 9 odst. 6 základního nařízení za těchto okolností není ani právně možné, ani ekonomicky vhodné z následujících důvodů. Je třeba připomenout, že výpočet průměrného dumpingového rozpětí vzorku se použije pouze tehdy, jestliže se v souvislosti s daným šetřením má za to, že počet vývozců je tak velký, že jednotlivé šetření všech spolupracujících vývozců by pro instituce představovalo neúměrnou zátěž a ohrozilo by dokončení šetření v povinné lhůtě stanovené v základním nařízení. Dále se předpokládá, že výpočet váženého průměrného rozpětí na základě dumpingového rozpětí vývozců zařazených do vzorku je reprezentativní pro dumpingové rozpětí spolupracujících vývozců nezařazených do vzorku. Tak tomu může být pouze v případě, jestliže se takový výpočet provádí na základě dumpingových rozpětí, které se vztahují ke stejnému časovému období. V případě částečného prozatímního přezkumu omezeného původně na jednu společnost ve vzorku, jako je stávající šetření, však žádná z výše uvedených okolností nenastala. V důsledku toho byl učiněn závěr, že faktické okolnosti současného částečného prozatímního přezkumu jsou takové, že se ustanovení čl. 9 odst. 6 jednoznačně nepoužijí.
(39)
Je třeba připomenout, že prohlášením v oznámení o zahájení přezkumu, podle něhož „bude-li stanoveno, že by opatření v případě tohoto žadatele měla být zrušena nebo změněna, může být nezbytné změnit celní sazbu, která se v současnosti uplatňuje na dovoz dotčeného výrobku od jiných společností v Indii“, se rozumí, že v důsledku přezkumu může být zbytkové clo zvýšeno, aby se zabránilo obcházení (15). Vzhledem k tomu, že se clo žadatele snižuje, není výše uvedené ustanovení oznámení o zahájení přezkumu relevantní.
(40)
S ohledem na důvody popsané v 37. až 39. bodě odůvodnění je nutno zamítnout tvrzení, že by průměrné dumpingové rozpětí vzorku mělo být přepočítáno.
(41)
Zúčastněné strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí navrhnout změnu celní sazby uplatňované na žadatele, a bylo jim umožněno vyjádřit své připomínky.
(42)
Žadatel zopakoval své požadavky ohledně zařazení výrobku uvedeného v 29. bodě odůvodnění, jakož i své požadavky ohledně úpravy vývozní ceny související s vrácením cla v důsledku subvencí v režimu DEPB, EPCG a „Export Credit“, jak je popsáno v 30. a 31. bodě odůvodnění. Vzhledem k tomu, že nebyly poskytnuty žádné nové informace, které by mohly změnit zjištění Komise, však tyto požadavky musely být zamítnuty.
(43)
Žadatel dále zpochybnil metodu výpočtu hodnoty CIF transakcí, které byly provedeny na základě FOB. Při stanovení jednotkové hodnoty CIF Komise vztáhla celkové náklady na přepravu placené společností na všechny vývozní transakce včetně transakcí FOB. Společnost uvedla, že by se celkové náklady na přepravu měly týkat pouze transakcí CIF. Toto tvrzení bylo přijato.
(44)
Žadatel dále uvedl, že ne všechny prodeje vzorku byly vyloučeny ze stanovení dumpingového rozpětí. Toto tvrzení bylo rovněž přijato.
(45)
V návaznosti na přezkumné šetření činí navržené revidované dumpingové rozpětí a sazba antidumpingového cla, které by byly použitelné pro dovoz dotčeného výrobku vyráběného společností Ester Industries Limited, 8,3 %,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V tabulce v čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1292/2007 se položka týkající se společnosti Ester Industries Limited nahrazuje tímto:
„Ester Industries Limited, DLF City, Phase II, Sector 25, Gurgaon, Haryana - 122022, Indie
8,3
A026“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 6. ledna 2012.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 13/2012
(2012. gada 6. janvāris),
ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1292/2007, ar ko piemēro galīgu antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēves importam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), (“pamatregula”) un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu un 11. panta 3., 5. un 6. punktu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Iepriekšējās izmeklēšanas un spēkā esošie antidempinga pasākumi
(1)
Padome 2001. gada augustā ar Regulu (EK) Nr. 1676/2001 (2) piemēroja galīgo antidempinga maksājumu polietilēntereftalāta (PET) plēves importam, kuras izcelsme, inter alia, ir Indijā. Noteiktie pasākumi bija ad valorem antidempinga maksājums 0 % līdz 62,6 % apmērā, ko piemēroja atsevišķi nosauktu ražotāju eksportētāju veiktajam importam, un atlikusī maksājuma likme 53,3 % apmērā, ko piemēroja visu pārējo uzņēmumu veiktajam importam.
(2)
Komisija 2001. gada augustā ar Lēmumu 2001/645/EK (3) pieņēma piecu Indijas ražotāju piedāvātās cenu saistības. Pēc tam attiecīgo cenu saistību pieņemšanu atcēla (4) 2006. gada martā.
(3)
Padome 2006. gada martā ar Regulu (EK) Nr. 366/2006 (5) grozīja pasākumus, kas bija piemēroti ar Regulu (EK) Nr. 1676/2001. Noteiktais antidempinga maksājums bija starp 0 % un 18 %, ņemot vērā galīgo kompensācijas maksājumu termiņa beigu pārskatīšanas konstatējumus, kas sīkāk izklāstīti Padomes Regulā (EK) Nr. 367/2006 (6).
(4)
Pēc jauna ražotāja eksportētāja lūguma Padome 2006. gada septembrī ar Regulu (EK) Nr. 1424/2006 (7) grozīja Regulu (EK) Nr. 1676/2001 attiecībā uz vienu Indijas eksportētāju. Ar grozīto regulu uzņēmumiem, kas sadarbojās, bet nebija iekļauti izlasē, noteica dempinga starpību 15,5 % apmērā, savukārt attiecīgajam uzņēmumam - antidempinga maksājuma likmi 3,5 % apmērā, ņemot vērā uzņēmuma eksporta subsīdiju starpību, kas noskaidrota antisubsidēšanas izmeklēšanā, kuras rezultātā pieņēma Regulu (EK) Nr. 367/2006. Uzņēmumam nebija noteikts individuāls kompensācijas maksājums, tāpēc tam piemēroja visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājuma likmi.
(5)
Padome 2007. gada novembrī pēc termiņa beigu pārskatīšanas, ievērojot pamatregulas 11. panta 2. punktu, ar Regulu (EK) Nr. 1292/2007 (8) noteica galīgo antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes PET plēves importam. Ar to pašu regulu izbeidza daļēju starpposma pārskatīšanu, kas attiecās tikai uz viena Indijas ražotāja eksportētāja dempinga pārbaudi, ievērojot pamatregulas 11. panta 3. punktu.
(6)
Ar Regulu (EK) Nr. 1292/2007 šie pasākumi tika attiecināti arī uz Brazīliju un Izraēlu, tomēr uz dažiem uzņēmumiem tie neattiecās. Šajā sakarā jaunākie grozījumi Regulā (EK) Nr. 1292/2007 tika izdarīti ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 806/2010 (9).
(7)
Pēc daļējas starpposma pārskatīšanas, kuru Komisija pēc savas iniciatīvas sāka attiecībā uz piecu Indijas PET plēves ražotāju subsidēšanu, Padome 2009. gada janvārī ar Regulu (EK) Nr. 15/2009 (10) grozīja šiem uzņēmumiem ar Regulu (EK) Nr. 1292/2007 piemērotos galīgos antidempinga maksājumus un ar Regulu (EK) Nr. 367/2006 piemērotos galīgos kompensācijas maksājumus.
(8)
Ņemot vērā to, ka ar Regulu (EK) Nr. 367/2006 piemērotā kompensācijas maksājuma piemērošanas termiņš bija 2011. gada 9. marts (11), Padome 2011. gada maijā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 469/2011 (12) grozīja Regulu (EK) Nr. 1292/2007, tādējādi koriģējot antidempinga maksājuma likmes.
(9)
Pieprasījuma iesniedzējam, kurš pieprasīja šo starpposma pārskatīšanu, - Ester Industries Limited - šobrīd piemēro galīgo antidempinga maksājumu 29,3 % apmērā.
2. Daļējas starpposma pārskatīšanas pieprasījums
(10)
Komisija 2010. gada jūlijā saņēma pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu, ievērojot pamatregulas 11. panta 3. punktu. Pieprasījums attiecās tikai uz dempinga pārbaudi, un to iesniedza Ester Industries Limited, ražotājs eksportētājs Indijā (“Ester” jeb “pieprasījuma iesniedzējs”). Pieprasījumā tā iesniedzējs apgalvoja, ka apstākļi, pamatojoties uz kuriem bija noteikti pasākumi, ir mainījušies un ka šīs pārmaiņas ir noturīgas. Pieprasījuma iesniedzējs sniedza prima facie pierādījumus tam, ka turpmāka pasākuma piemērošana noteiktajā apmērā, lai kompensētu kaitējumu radošu dempingu, vairs nebija vajadzīga.
3. Pārskatīšanas sākšana
(11)
Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju un konstatējot, ka ir pietiekami pierādījumi, kas pamato daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu, Komisija, 2010. gada 29. oktobrī publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (13) (“paziņojums par pārskatīšanas sākšanu”), saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu paziņoja par daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu tikai attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēja dempinga pārbaudi.
(12)
Paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu norādīja, ka atkarībā no pārskatīšanas konstatējumiem daļējas starpposma pārskatīšanas izmeklēšanā arī novērtēs, vai ir jāgroza maksājuma likme, kuru šobrīd piemēro attiecīgā ražojuma importam, ko veic attiecīgās valsts ražotāji eksportētāji, kuri nav atsevišķi nosaukti Regulas (EK) Nr. 1292/2007 2. panta 2. punktā, t. i., maksājums, kas jāpiemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” Indijā.
4. Izmeklēšana
(13)
Izmeklēšana attiecībā uz dempinga apjomu aptvēra periodu no 2009. gada 1. oktobra līdz 2010. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”).
(14)
Par daļējas starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas sākšanu Komisija oficiāli paziņoja pieprasījuma iesniedzējam, eksportētājvalsts iestādēm un Savienības ražošanas nozarei. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski izteikt savu viedokli un pieprasīt, lai tās uzklausa.
(15)
Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskatīja par vajadzīgu izmeklēšanā, tā pieprasījuma iesniedzējam nosūtīja anketu un saņēma atbildi noteiktajā termiņā.
(16)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu dempinga noteikšanai. Tika veikts pārbaudes apmeklējums pieprasījuma iesniedzēja telpās.
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
1. Attiecīgais ražojums
(17)
Ražojums, uz ko attiecas šī pārskatīšana, ir tas pats, kas definēts Regulā (EK) Nr. 1292/2007 (ar jaunākajiem grozījumiem), ar kuru piemēro spēkā esošos pasākumus, proti, attiecīgais ražojums ir Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēve, ko patlaban klasificē ar KN kodiem ex 3920 62 19 un ex 3920 62 90.
2. Līdzīgais ražojums
(18)
Tāpat kā iepriekšējās izmeklēšanas, arī šī izmeklēšana liecināja, ka Indijā ražotajai PET plēvei, kas tiek eksportēta uz Savienību, un PET plēvei, kas tiek ražota un pārdota Indijas iekšzemes tirgū, kā arī PET plēvei, ko Savienības ražotāji ražo un pārdod ES, ir vienādas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un vienāds pamatlietojums.
(19)
Tāpēc pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē šie ražojumi ir uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem.
C. DEMPINGS
a) Normālā vērtība
(20)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu Komisija vispirms pārbaudīja, vai pieprasījuma iesniedzēja līdzīgā ražojuma pārdevumi neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū bija reprezentatīvi, t. i., vai šādu pārdevumu kopējais apjoms bija vismaz 5 % no kopējā eksporta pārdevumu uz Savienību apjoma.
(21)
Pēc tam Komisija noteica tos līdzīgā ražojuma veidus, kurus uzņēmums pārdeva iekšzemes tirgū un kuri bija identiski vai tieši salīdzināmi ar tiem ražojuma veidiem, ko pārdeva eksportam uz Savienību.
(22)
Pēc tam tika pārbaudīts, vai pieprasījuma iesniedzēja pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū bija reprezentatīvi attiecībā uz katru ražojuma veidu, t. i., vai katra iekšzemes tirgū pārdotā ražojuma veida apjoms bija vismaz 5 % no tā paša ražojuma veida apjoma, kas pārdots eksportam uz Savienību. Pēc tam attiecībā uz ražojuma veidiem, kas pārdoti reprezentatīvos daudzumos, tika pārbaudīts, vai šādi pārdevumi ir veikti parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu.
(23)
Lai pārbaudītu, vai katra ražojuma veida reprezentatīvo pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū var uzskatīt par tādu, kas pārdots parastā tirdzniecības apritē, tika noteikts nesaistītiem pircējiem veikto attiecīgā veida rentablo pārdošanas darījumu īpatsvars. Visos gadījumos, kad konkrētais ražojuma veids iekšzemes tirgū tika pārdots pietiekamā daudzumā un parastā tirdzniecības apritē, normālo vērtību noteica, balstoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū, kuru aprēķina kā visu iekšzemes tirgū pārdoto attiecīgā ražojuma veidu vidējo svērto cenu PIP laikā.
(24)
Attiecībā uz pārējiem ražojuma veidiem, kuru pārdevumu apjomi iekšzemes tirgū nebija reprezentatīvi vai kuri nebija veikti parastajā tirdzniecības apritē, normālo vērtību noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta pirmo teikumu normālo vērtību noteica, eksportēto veidu ražošanas izdevumiem, kurus vajadzības gadījumā koriģēja, pieskaitot samērīgus procentus par pārdošanas, vispārīgajiem un administratīvajiem izdevumiem un samērīgu peļņas normu, izmantojot faktiskos datus par līdzīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu parastajā tirdzniecības apritē, ko veicis ražotājs eksportētājs, uz kuru attiecas izmeklēšana.
b) Eksporta cena
(25)
Iepriekšējā starpposma pārskatīšanā, kuras rezultātā pieņēma Regulu (EK) Nr. 366/2006, noteica, ka cenu saistības ietekmēja līdzšinējās eksporta cenas un ka tās nav uzticamas turpmākas eksporta attīstības noteikšanai. Ņemot vērā to, ka Ester attiecīgo ražojumu pasaules tirgū pārdeva ievērojamos apjomos, minētajā starpposma pārskatīšanā tika nolemts eksporta cenu noteikt, pamatojoties uz visām trešām valstīm faktiski samaksātajām vai maksājamām cenām.
(26)
Jāatgādina, ka cenu saistības tika atceltas 2006. gada martā, t. i., vairāk nekā trīs gadus pirms šā PIP. Tādējādi cenu saistības neietekmēja Ester cenas eksportam uz Savienību šajā PIP. Attiecīgi var secināt, ka tās ir uzskatāmas par uzticamām turpmākas eksporta attīstības noteikšanai.
(27)
Pieprasījuma iesniedzējs visus pārdevumus eksportam uz Savienību bija veicis tieši neatkarīgiem pircējiem, eksporta cenu noteica, pamatojoties uz faktiski samaksātām vai maksājamām cenām par attiecīgo ražojumu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu.
c) Salīdzinājums
(28)
Vidējās svērtās normālās vērtības un vidējās svērtās eksporta cenas salīdzinājumu veica, pamatojoties uz ražotāja cenām un cenām tajā pašā tirdzniecības līmenī. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu ņēma vērā atšķirības faktoros, kas ietekmēja cenas un cenu salīdzināmību. Šajā nolūkā pēc vajadzības un pamatotos gadījumos veica atbilstošas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirīgās transporta, apdrošināšanas, kravas apstrādes, iekraušanas izmaksas un papildu izmaksas, komisijas maksas, finanšu izmaksas un iepakojuma izmaksas, ko bija samaksājis pieprasījuma iesniedzējs.
(29)
Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka salīdzinājumā ar iepriekšējo starpposma pārskatīšanas izmeklēšanu šobrīd tas pircējiem piedāvā plašāku izvēli attiecībā uz ķīmisko pārklājumu un ka šis aspekts būtu jāņem vērā, klasificējot attiecīgo ražojumu dažādos ražojuma veidos. Tomēr uzņēmums nepierādīja to, ka atšķirīgie ķīmiskā pārklājuma veidi ietekmēja cenu salīdzināmību un jo īpaši to, ka klienti vietējā tirgū un ES eksporta tirgū pastāvīgi maksāja dažādas cenas atkarībā no ķīmiskā pārklājuma veida. Tāpēc būtu jāturpina ražojumam piemērot klasifikāciju, kuru piemēroja iepriekšējās izmeklēšanās, un apgalvojums ir jānoraida.
(30)
Pieprasījuma iesniedzējs arī pieprasīja eksporta cenas korekciju, pamatojoties uz atvieglojumiem, ko pēc eksportēšanas piešķir saskaņā ar Piešķīruma shēmu ievedmuitas maksājumiem (“DEPB shēma”). Šajā sakarā konstatēja, ka saskaņā ar šo shēmu par attiecīgā ražojuma eksportēšanu saņemtos kredītus var izmantot, lai kompensētu muitas nodokļus par jebkuru preču importu, vai tos var brīvi pārdot citiem uzņēmumiem. Turklāt nepastāv ierobežojumi, kas nosaka, ka importētās preces būtu jāizmanto vienīgi attiecīgā eksportētā ražojuma ražošanai. Ester nepierādīja, ka saskaņā ar DEPB shēmu piešķirtie atvieglojumi ietekmēja cenas salīdzināmību un jo īpaši to, ka klienti iekšzemes tirgū pastāvīgi maksāja dažādas cenas saskaņā ar DEPB shēmas piešķirto atvieglojumu dēļ. Tāpēc šo apgalvojumu noraidīja.
(31)
Turklāt pieprasījuma iesniedzējs pieprasīja eksporta cenas korekciju, pamatojoties uz atvieglojumiem, ko piešķir saskaņā ar Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēmu (“EPCG shēma”) un Eksporta kredītu shēmu. Šajā sakarā jāpiemin, ka līdzīgi kā iepriekš minētajās shēmās arī attiecībā uz precēm, kas importētas saskaņā ar EPCG shēmu, nav ierobežojumu, kas nosaka, ka importētās preces būtu jāizmanto vienīgi attiecīgā eksportētā ražojuma ražošanai. Otrkārt, pieprasījuma iesniedzējs neiesniedza pierādījumus, kas apliecina tiešu sakaru starp eksportēto preču cenām un saskaņā ar EPCG un Eksporta kredītu shēmām piešķirtajiem atvieglojumiem. Visbeidzot, pieprasījuma iesniedzējs nepierādīja, ka saskaņā ar šīm divām shēmām piešķirtie atvieglojumi ietekmēja cenas salīdzināmību un jo īpaši to, ka klienti iekšzemes tirgū pastāvīgi maksāja dažādas cenas saskaņā ar EPCG un Eksporta kredītu shēmām piešķirto atvieglojumu dēļ. Tāpēc šis apgalvojums ir jānoraida.
d) Dempinga starpība
(32)
Kā paredzēts pamatregulas 2. panta 11. punktā, katra ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu. Pamatojoties uz 44. un 45. apsvērumā minētajām piezīmēm, dempinga starpība, kas izteikta kā procentuālā daļa no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas, ir 8,3 % apmērā.
D. APSTĀKĻU MAIŅAS NOTURĪGUMS
(33)
Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu pārbaudīja arī, vai apstākļu pārmaiņas varētu pamatoti uzskatīt par noturīgām.
(34)
Šajā sakarā izmeklēšana liecināja, ka Ester patiešām ir veicis vairākus cenu pazemināšanas un efektivitātes uzlabošanas pasākumus. Uzņēmums ir modernizējis un izveidojis jaunu ražošanas līniju. Turklāt, ievērojami palielinoties ražošanas apjomam, būtiski samazinājās pieskaitāmās izmaksas. Tāpat uzņēmums sāka efektīvāk izvēlēties izejvielas (no tuvākas vietas), tādējādi ievērojami samazinot pārvadāšanas izmaksas. Šī izmaksu samazināšana tiešā veidā ietekmē dempinga starpību. Tāpēc šīs apstākļu pārmaiņas var uzskatīt par noturīgām.
(35)
Attiecībā uz eksporta cenu izmeklēšana liecināja, ka Ester cenu politika ilgu laiku, proti, no 2006. gada (gads, kurā tika atceltas cenu saistības) līdz 2010. gadam (gandrīz PIP beigas), ir bijusi stabila. Ņemot vērā izmaiņas Ester eksporta cenas aprēķina metodē, kā aprakstīts 24. un 25. apsvērumā, un iepriekš minēto cenu stabilitāti, no jauna aprēķinātā dempinga starpība ir uzskatāma par noturīgu.
(36)
Tāpēc uzskatīja, ka apstākļi, pamatojoties uz kuriem sāka šo starpposma pārskatīšanu, tuvākajā nākotnē nevarētu mainīties tā, ka tie ietekmētu starpposma pārskatīšanas konstatējumus. Tādējādi secināja, ka apstākļu pārmaiņas uzskatāmas par noturīgām un pasākuma piemērošana pašreizējā apmērā vairs nav pamatota.
E. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
(37)
Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka būtu jāpārrēķina izlasē iekļauto uzņēmumu vidējā svērtā dempinga starpība, ja šajā starpposma pārskatīšanā uzņēmumam Ester, kas bija viens no atlasē iekļautajiem uzņēmumiem, noteiktu zemāku dempinga starpību nekā iepriekš. Jāatgādina, ka, ievērojot pamatregulas 11. panta 3. punktu, šī daļējā starpposma pārskatīšana attiecas tikai uz pieprasījuma iesniedzēja - individuāla eksportētāja, proti, uzņēmuma Ester, - dempinga starpības pārbaudi. Tāpēc izmeklēšanu veica tikai attiecībā uz konkrētiem pieprasījuma iesniedzēja apstākļiem, ņemot vērā visus būtiskos un atbilstoši dokumentētos pierādījumus (14). Secinājumi, kas izdarīti, pamatojoties uz šiem faktiem, nav attiecināmi uz citiem uzņēmumiem, kuri bija iekļauti izlasē, vai citiem attiecīgās valsts ražotājiem eksportētājiem.
(38)
Uzskata, ka šādos apstākļos jaunas dempinga starpības noteikšana izlases kārtībā, ievērojot pamatregulas 9. panta 6. punktu, turpmāk uzskaitīto iemeslu dēļ nav ne likumiski iespējama, ne arī ekonomiski piemērota. Vēl jo vairāk būtu jāatgādina, ka uz izlases kārtībā noteiktu vidējo dempinga starpību var atsaukties tikai tad, ja konkrētajā izmeklēšanā tiek noskaidrots, ka eksportētāju skaits ir tik liels, ka, veicot izmeklēšanu attiecībā uz katru eksportētāju atsevišķi, iestādes tiktu pārmērīgi noslogotas un pastāvētu risks, ka izmeklēšanu nevar pabeigt pamatregulā noteiktajā termiņā. Šādā gadījumā pieņem, ka svērtās dempinga starpības aprēķināšana, pamatojoties uz izlasē iekļauto eksportētāju vidējo dempinga starpību, ir reprezentatīva attiecībā uz tādu izlasē neiekļauto eksportētāju dempinga starpību, kas sadarbojās. Tas iespējams tikai tādos gadījumos, ja šāds aprēķins tiek veikts, pamatojoties uz dempinga starpībām, kas attiecas uz to pašu periodu. Neviens no iepriekš minētajiem apstākļiem nav konstatēts saistībā ar daļēju starpposma izmeklēšanu attiecībā uz tikai vienu sākotnēji izlasē iekļautu uzņēmumu, kāda ir arī šī izmeklēšana. Attiecīgi secina, ka šīs daļējās starpposma pārskatīšanas faktiskie apstākļi ir tādi, kam nepiemēro 9. panta 6. punktu.
(39)
Jāatgādina, ka paziņojuma par pārskatīšanas sākšanu teksts: “Konstatējot, ka pasākumi attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēju ir jāatceļ vai jāgroza, var rasties vajadzība grozīt maksājuma likmi, kas šobrīd piemērojama attiecīgā ražojuma importam no citiem uzņēmumiem Indijā” nozīmē, ka, lai novērstu apiešanu, pārskatīšanas rezultātā varētu paaugstināt atlikušo maksājuma likmi (15). Ņemot vērā to, ka pieprasījuma iesniedzēja maksājums ir samazināts, uz to neattiecas iepriekšminētais pazinojuma par pārskatīšanas sākšanu noteikums.
(40)
Ņemot vērā 37. līdz 39. apsvērumā minēto pamatojumu, jānoraida apgalvojums par to, ka izlasē iekļauto uzņēmumu vidējā svērtā dempinga starpība būtu jāpārrēķina.
(41)
Ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem bija plānots ierosināt grozīt pieprasījuma iesniedzējam piemērojamo maksājuma likmi, un tām tika dota iespēja izteikt piezīmes.
(42)
Pieprasījuma iesniedzējs vairākkārt atkārtoja savus apgalvojumus par produkta klasifikāciju, kas minēti 29. apsvērumā, kā arī apgalvojumus par nodokļu atmaksas apmēra korekciju atbilstoši eksporta cenai, pamatojoties uz saskaņā ar DEPG, EPCG un Eksporta kredīta shēmām piešķirtajiem atvieglojumiem, kas aprakstīti 30. un 31. apsvērumā. Tomēr, tā kā netika iesniegti jauni dati, pamatojoties uz kuriem varētu mainīt Komisijas konstatējumus, šos apgalvojumus noraidīja.
(43)
Tāpat pieprasījuma iesniedzējs iebilda pret šādu darījumu CIF vērtības aprēķinu, ko veica pamatojoties uz FOB. Nosakot vienas vienības CIF vērtību, Komisija uzņēmuma kopējās pārvadāšanas izmaksas attiecināja uz visiem eksporta darījumiem, ietverot FOB darījumus. Uzņēmums apgalvoja, ka kopējās pārvadāšanas izmaksas būtu jāattiecina tikai uz CIF darījumiem. Šo apgalvojumu pieņēma.
(44)
Visbeidzot, pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka no dempinga starpības aprēķina nav izņemti visi paraugu pārdevumi. Arī šo apgalvojumu pieņēma.
(45)
Pēc pārskatīšanas izmeklēšanas ierosinātā labotā dempinga starpība un antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama Ester Industries Limited izgatavota attiecīgā ražojuma importam, ir 8,3 %,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulas (EK) Nr. 1292/2007 2. panta 2. punkta tabulā ierakstu attiecībā uz Ester Industries Limited aizstāj ar šādu:
“Ester Industries Limited, DLF City, Phase II, Sector 25, Gurgaon, Haryana - 122022, Indija
8,3
A026”
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2012. gada 6. janvārī