ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 20. dubna 2011
o státní podpoře č. C 19/09 (ex N 64/09), kterou Dánsko hodlá poskytnout na restrukturalizaci společnosti TV2 Danmark A/S
(oznámeno pod číslem K(2011) 2614)
(Pouze dánské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/109/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (1), a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) uvedené dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany, aby v souladu s výše uvedenými ustanoveními (2) podaly připomínky, a s ohledem na jejich připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Dne 4. srpna 2008 oznámila Komise Dánsku své rozhodnutí, že nevznese námitky ohledně podpory na záchranu, která měla být poskytnuta společnosti TV2 Danmark A/S v podobě úvěru ve výši 1 miliardy DKK (dále jen „rozhodnutí o podpoře na záchranu“) (3). Uvedené rozhodnutí dospělo k závěru, že plánovaná podpora je slučitelná s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES, nynějším čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy o fungování Evropské unie, a zejména s pravidly stanovenými v pokynech Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (4) (dále jen „pokyny“).
(2)
Podle rozhodnutí o podpoře na záchranu a pokynů měl být Komisi předložen plán restrukturalizace nebo likvidace či důkaz, že půjčka byla plně splacena nejpozději do šesti měsíců po povolení opatření podpory na záchranu, tj. nejpozději do 4. února 2009.
(3)
Dne 4. února 2009 Dánsko oznámilo Komisi na základě čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES, nyní čl. 108 odst. 3 SFEU, plán restrukturalizace společnosti TV2 Danmark A/S.
(4)
Dopisem ze dne 2. července 2009 informovala Komise Dánsko o svém rozhodnutí zahájit ve věci podpory řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES, nyní čl. 108 odst. 2 SFEU.
(5)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (5). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily své připomínky.
(6)
Komise obdržela následující připomínky od zúčastněných stran.
-
1.10.2009
TDC A/S a You see
-
1.10.2009
Canal Digital Danmark
-
1.10.2009
MTV Networks
-
2.10.2009
Niels Jorgen Langkilde
-
2.10.2009
Boxer TV
-
2.10.2009
Discovery Networks Nordic
-
2.10.2009
TV2 Danmark (příjemce podpory)
-
2.10.2009
MTG Viasat (která předložila další přílohy dopisem ze dne 15. října 2009)
-
2.10.2009
Dánské sdružení kabelové televize (Danish Cable Television Association)
-
2.10.2009
SBS Broadcasting Networks Ltd a SBS TV A/S
-
7.10.2009
Telia Stofa A/S
(7)
Komise předala tyto připomínky Dánsku dne 27. října 2009. Naposledy obdržené připomínky od společnosti Telia Stofa byly Dánsku předány dne 30. listopadu 2009. Dánsku byla poskytnuta příležitost odpovědět a jeho připomínky byly předloženy ve dvou dopisech, které se zabývaly různými aspekty připomínek třetích stran: v dopise dánské vlády ze dne 29. ledna 2010, který byl zaslán přes stálé zastoupení a zaevidován dne 23. února 2010, v dopise ze dne 29. března 2010, jehož příjem byl zaevidován dne 30. března 2010, a v přílohách k posledně uvedenému dopisu, jejichž příjem byl zaevidován dne 14. dubna 2010. Dne 8. června 2010 předložila dánská vláda některé dodatečné informace o přijetí nové dohody o mediální politice na období 2011-2014.
(8)
Dne 9. června 2010 předložila společnost TV2 Danmark A/S informační memorandum o prodeji přenosové sítě TV2.
(9)
Dne 8. června 2010 jednala Komise s příjemcem podpory, společností TV2 Danmark A/S. V návaznosti na jednání zaslala Komise Dánsku dne 30. června 2010 otázky, na které Dánsko odpovědělo dne 9. července 2010.
(10)
Společnost Viasat předložila další informace e-mailem ze dne 26. května 2010 a dopisy, jejichž příjem byl zaevidován dne 1. června 2010 a dne 6. července 2010.
(11)
Na dodatečné otázky Komise ze dne 23. a 28. července 2010 Dánsko odpovědělo dne 17. srpna 2010. Komise s Dánskem jednala dne 14. září 2010 a Dánsko po jednání předložilo další připomínky v podání ze dne 15. října 2010.
(12)
Společnost Viasat předložila Komisi více informací dne 22. prosince 2010 a společnost SBS učinila totéž dne 7. února 2011.
(13)
Dne 14. ledna 2011 zaslala Komise Dánsku žádost o informace, na kterou Dánsko odpovědělo dopisem ze dne 3. února 2011. Dánsko požádalo dopisem ze dne 28. ledna 2011 o další jednání. Toto jednání proběhlo dne 7. února 2011. Další informace byly předloženy dne 24. února 2011.
(14)
Na žádost dánských orgánů proběhlo dne 4. března 2011 další jednání. Dánsko poté předložilo další informace dopisy, jejichž příjem byl zaevidován dne 11., 17. a 18. března 2011 a dne 6. a 14. dubna 2011. V dopise ze dne 11. března 2011 Dánsko informovalo Komisi, že části plánu restrukturalizace (tzv. systém „výlučné karty TV2“, jenž je podrobněji vysvětlen níže) nebudou provedeny. Dne 17. a 18. března a dne 6. a 14. dubna 2011 Dánsko předložilo pozměněné finanční údaje zohledňující tuto změnu.
(15)
Dále je nutno uvést, že společnost Viasat Broadcasting UK Ltd podala dne 24. března 2009 u Soudu prvního stupně Evropských společenství (nyní Tribunál) žalobu na neplatnost rozhodnutí o podpoře na záchranu (6). Viasat Broadcasting UK Ltd k tomu dne 15. května 2009 požádala, aby Komise zahájila řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU s cílem odvolat rozhodnutí o podpoře na záchranu (7). Tato podání se týkají odlišného rozhodnutí a nebrání Komisi v tom, aby zaujala názor ohledně plánu restrukturalizace. Usnesením ze dne 17. května 2010 bylo ovšem řízení v soudní věci pozastaveno až do té doby, než Komise přijme konečné rozhodnutí ve věci restrukturalizace (8).
(16)
Dne 14. prosince 2009 podala společnost MTG/Viasat stížnost, podle které Dánsko údajně porušuje mimo jiné články 106 a 102 SFEU tím, že zavádí uživatelské poplatky ve prospěch TV2.
II. PŘÍJEMCE: TV2 DANMARK A/S
(17)
Společnost TV2 Danmark A/S byla zapsána do obchodního rejstříku v roce 2003 jako soukromá akciová společnost v plném vlastnictví dánského státu. Společnost převzala činnosti autonomního veřejnoprávního subjektu TV2, který byl založen v roce 1986. Danmark A/S má podíly v řadě různých společností, které zahrnují plně vlastněné dceřiné společnosti, sdružení, společné podniky a holdingové společnosti s menšinovou účastí. Společnost TV2 Danmark A/S (dále jen „TV2“) je mateřskou společností skupiny TV2 Group a provozuje veřejnoprávní televizní kanál TV2 (dále uváděn také jako „hlavní kanál“).
(18)
Stávající obchodní model: hlavní kanál TV2 byl dříve financován z televizních koncesionářských poplatků a příjmů z reklamy. Ačkoliv regionální televizní stanice jsou nadále částečně financovány tímto způsobem, financování hlavního kanálu z televizních koncesionářských poplatků bylo ukončeno v červenci 2004 a zůstalo pouze financování prostřednictvím příjmů z reklamy. Tyto příjmy z reklamy jsou v současnosti jediným zdrojem příjmů hlavního kanálu, s výjimkou zisku z provozování komerčních kanálů. TV2 není v současné době oprávněna vybírat pro svůj hlavní kanál předplatné.
(19)
Závazky veřejné služby: oddíl 38a odst. 1 dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání stanoví pro TV2 závazky veřejné služby a uvádí, že „programové činnosti veřejné služby budou poskytovány široké veřejnosti v souladu se zásadami uvedenými v oddílu 10“. Tyto obecné povinnosti jsou doplněny podrobnějším popisem v licenci na poskytování veřejné služby a v jejích dodatcích.
(20)
Komise souhlasila s tím (9), že hlavní kanál TV2 plní závazek veřejné služby, v čemž ji Tribunál podpořil (10). Na činnost veřejné služby TV2 připadá více než […] (11) jejích nákladů (12).
(21)
Podle bodu 2.5 licence TV2 na poskytování veřejné služby (13) musí hlavní kanál TV2 dále v rámci závazku veřejné služby vysílat regionální programy. Regionální obsah produkují regionální stanice TV2. Osm regionálních stanice je na TV2 nezávislých. Řídí se oddílem 31 a násl. dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání (14). V čele každé z osmi regionálních stanic TV2 stojí výbor zástupců, jehož složení odráží široké spektrum různých aspektů regionální kultury a společenství. TV2 nesmí v těchto výborech zástupců zasedat. Regionální provozy jsou pověřeny veřejnou službou na základě oddílu 31 a násl. dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání a jejich programy musí zdůrazňovat regionální příslušnost. Činnost regionálních stanic je financována v první řadě z koncesionářských poplatků (15). TV2 má za povinnost vysílat tyto regionální programy ve „volných oknech“ svého běžného programu (16). TV2 nemá žádný vliv na zvolené uspořádání televizního programu, např. kvůli zajištění souladu s obecným televizním programem vysílaným na hlavním kanálu. Mezi celostátními a regionálními programy vysílá TV2 reklamy, jež jsou přímo zaměřeny na regionální trh, a příjmy z této reklamy si ponechává.
(22)
Povinnost ve veřejném zájmu („must-carry“): v současné době má hlavní kanál tuto povinnost na základě oddílu 6 dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání, podle kterého musí distributoři SMATV (včetně distributorů komerční kabelové televize) poskytovat ve všech svých balíčcích přístup ke kanálům, které jsou uvedeny v ustanovení (tj. TV2 a DR) (17).
Distributoři televizního vysílání, kteří používají jako hlavní nástroj satelit, nejsou povinni zahrnout do programových balíčků hlavní kanál TV2, ale přesto tak činí, protože je velmi oblíbený (18).
(23)
Šíření televizního vysílání v Dánsku: televizní vysílání je v Dánsku šířeno pěti různými způsoby na základě alternativních prostředků pro příjem televizního signálu. Jedná se o šíření pomocí kabelové sítě (distributoři YouSee a Stofa), SMATV (lokální kabelové šíření), šíření pomocí satelitních parabol (Viasat a Canal Digital), širokopásmové šíření (IPTV) a pozemní šíření. K 1. listopadu 2009 byl vypnut analogický pozemní signál a dánské pozemní televizní vysílání bylo digitalizováno. Veřejnou soutěž na komerčního „strážce“ vyhrála společnost Boxer, která je tak odpovědná za pozemní přenos televizních kanálů, u kterých se platí předplatné. V současné době je hlavní kanál TV2 vysílán „volně“, aniž by se jeho sledování podléhalo jakémukoliv předplatnému (19).
(24)
Činnosti TV2: TV2 vyvíjí činnost především v oblasti vysílání a prodeje televizní reklamy. Kromě toho také na mezinárodních trzích kupuje a prodává audiovizuální práva (např. Euro 2008 nebo olympijské hry), která může sama využít nebo je prodat dále. TV2 působí téměř výlučně na dánském trhu televizního vysílání a dalších dánských trzích spojených s médii. Hlavní kanál TV2 je spolu s Danmarks Radio (veřejnoprávní podnik, který je financován výlučně z koncesionářských poplatků a provozuje dva veřejnoprávní kanály) největším televizním kanálem.
V současné době si hlavní kanál TV2 konkuruje na trhu televizní reklamy např. s kanály TV3 a TV3 + společnosti Viasat. Viasat vlastní švédská společnost Modern Times Group A/S (MTG), která je rovněž činná jako distributor v segmentu satelitního vysílání. TV2 si u příjmů z reklamy konkuruje také s SBS A/S, kterou vlastní německá společnost ProSiebenSat. Placené televizní kanály TV2, jako jsou TV2 Zulu a TV2 Charlie, soutěží s ostatními komerčními kanály na velkoobchodním trhu při distribuci placených televizních balíčků.
(25)
Obchodní činnosti: TV2 provozuje řadu neveřejnoprávních komerčních kanálů, včetně TV2 Zulu, TV2 Charlie, TV2 Film a TV2 News. Vlastní také 50 % podíl v TV2 Sports. TV2 Zulu, TV2 Charlie a TV2 News jsou financovány z předplatného a reklamy, zatímco kanál TV2 Film je financován výlučně z předplatného.
(26)
Jak uznalo Dánsko (20), TV2 Danmark A/S a její konkurent Viasat (21), provozování hlavního kanálu je životně důležité pro dosažení příjmů vytvářených komerčními kanály.
(27)
Společnost TV2 je od roku 2001 povinna vést oddělené účetnictví pro své komerční a veřejnoprávní činnosti - viz vyhláška č. 740 (22). Účty kontrolují vnější auditoři.
(28)
Ostatní podnikatelská činnost: TV2 Danmark A/S k tomu vlastní několik dceřiných společností nebo se podílí na řadě společných podniků spojených s televizní činností jak z hlediska obsahu, tak šíření a dříve také společně s DR vlastnila přenosovou síť (Broadcast Service Denmark (BDS), DTT/Digi-TV, 4M a Fordelingsnet). Podle informací poskytnutých Dánskem se v případě Broadcast Service Denmark jedná o hlavního dánského poskytovatele vysílacích služeb, pokud jde o plánování, výstavbu, provozování a údržbu přenosových sítí. Přenosová síť byla vlastněna společnostmi Danske Radio a TV2 buď přímo nebo přes společně vlastněné partnerské společnosti (Fordelingsnet, 4M, Digi-TV). TV2 ovšem v rámci své restrukturalizace podíly v této síti prodala.
(29)
Vnitrostátní antimonopolní případy týkající se TV2: Komise bere na vědomí, že chování TV2 na reklamním trhu je předmětem vyšetřování dánských orgánů na ochranu hospodářské soutěže. Dánská Rada pro hospodářskou soutěž dne 21. prosince 2005 rozhodla, že TV2 porušila článek 102 SFEU a odpovídající vnitrostátní právní předpisy tím, že na reklamním trhu používala věrnostní slevy. Toto rozhodnutí bylo zrušeno odvolacím soudem pro hospodářskou soutěž dne 1. listopadu 2006, ale poté dne 22. června 2009 potvrzeno vrchním soudem pro východní Dánsko. Proti poslednímu rozhodnutí bylo podáno odvolání u nejvyššího soudu, který dne 18. března 2011 rozsudek vrchního soudu potvrdil. Tento případ následoval po předchozím případu ze dne 29. listopadu 2000, ve kterém dánská Rada pro hospodářskou soutěž shledala, že slevy poskytované TV2 v roce 2000 představovaly zneužití dominantního postavení.
III. DALŠÍ OTEVŘENÉ SOUDNÍ SPORY TÝKAJÍCÍ SE TV2
(30)
Podpora provozu TV2 z veřejných prostředků před jejím zapsáním do obchodního rejstříku a její následná rekapitalizace byly předmětem rozhodnutí Komise ze dne 19. května 2004 a 2. února 2005 (23). V prvním rozhodnutí Komise nařídila vrácení neslučitelné podpory poskytnuté TV2 ve výši 628,1 milionu DKK. Dánsko nařídilo příjemci podpory její vrácení s úroky a od TV2 získalo zpět částku 1,050 miliardy DKK. Druhé rozhodnutí nevzneslo žádné námitky vůči rekapitalizaci, jež spočívala v navýšení kapitálu ve výši 440 milionů DKK a další kapitalizaci dluhu ve výši 394 milionů DKK, pokud jde o její slučitelnost se společným trhem.
(31)
Dne 22. října 2008 Soud prvního stupně rozhodnutí Komise o vrácení zrušil (24). Dne 24. září 2009 (25) vydal Soud prvního stupně usnesení ve věci rozhodnutí o rekapitalizaci, v němž prohlásil, že nebyl žádný důvod rozhodnutí přijímat, protože rozhodnutí o rekapitalizaci, jež vycházelo z rozhodnutí o vrácení, bylo založeno na předpokladech, které již dávno neexistovaly, a rozhodnutí proto ztratilo jakoukoliv podstatu a smysl. Soud byl názoru, že obě rozhodnutí představují dva aspekty stejné právní otázky.
(32)
Šetření Komise ve výše uvedeném případě probíhalo souběžně s tímto řízením a její rozhodnutí ve výše uvedeném případě bude přijato ve stejném okamžiku jako toto rozhodnutí.
IV. PLÁN RESTRUKTURALIZACE
1. Souvislosti původního plánu restrukturalizace
(33)
Jak je zdůrazněno v rozhodnutí Komise, kterým se v roce 2008 povoluje podpora na záchranu ve výši 1 miliardy DKK, čelila společnost TV2 Danmark vážným problémům s likviditou, což byl důsledek vysokých investic zejména do rozhlasového vysílání, nižších příjmů z reklamy, než se očekávalo, a vyšších úroků. Tyto potřeby hotovosti nebylo možno řešit získáním úvěrů od soukromých věřitelů (bank). Po přijetí rozhodnutí o podpoře na záchranu Dánsko oznámilo plán restrukturalizace v šestiměsíční lhůtě, již stanoví pokyny.
(34)
Plán restrukturalizace předložený Komisi dne 4. února 2009 následoval po dohodě velké většiny dánských politických stran ohledně dodatku k dohodě o mediální politice na období 2007-2010, jež byla zveřejněna dne 9. ledna 2009.
(35)
Ve svém oznámení ze dne 4. února 2009 Dánsko oznámilo různá restrukturalizační podpůrná opatření, protože podle něj problémy s krátkodobou likviditou a se zadlužeností, které zjistilo rozhodnutí Komise o podpoře na záchranu, nadále přetrvávaly. Tyto problémy daly podnět k označení TV2 Danmark A/S jako podniku v obtížích ve smyslu pokynů (26), od čehož Komise neměla důvod se v rozhodnutí o zahájení řízení odchýlit a což podle Dánska nadále platí i poté, co TV2 obdržela podporu na záchranu. Uvedené lze prokázat na základě údajů uvedených v rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení (27).
(36)
V pozdější fázi řízení a zejména v reakci na připomínky třetích stran Dánsko předložilo další aktualizovanou studii vypracovanou společností PriceWaterhouse Coopers a věnovanou finanční situaci TV2. Aktualizované údaje jsou shrnuty v níže uvedené tabulce (28).
Vývoj společnosti TV2 Danmark A/S - Klíčové údaje
(v milionech DKK)
2006
2007
2008
2009
Zisk před zdaněním
142
- 213
18
-28
Obrat
1 980
2 251
2 206
2 029
Čistý peněžní tok
79
- 550
-73
-60
Čistý úročený dluh
232
564
622
659
Čisté úroky
10
19
41
31
Čistá hodnota aktiv
815
598
616
601
Podle Dánska vyplývají potíže TV mimo jiné z rostoucí nerentabilnosti veřejnoprávního kanálu (29), jenž nemá udržitelný obchodní model, a z některých ztrát vyvolaných neúspěšnými investicemi.
(37)
Ztráty: vzhledem ke skutečnosti, že příjmy z reklamy byly nižší, než se v rozpočtu počítalo, a ve spojení s neúspěšnými investicemi (jde zejména o TV2 Radio) vykázala společnost TV2 Danmark A/S v roce 2007 výrazné ztráty (214 milionů DKK s návratností kapitálu ve výši -36 %). Na konci března 2008 k tomu prognóza finančních výsledků na rok 2008 vykazovala další ztrátu před zdaněním ve výši […] milionů DKK, ačkoliv tato prognóza měla údajně velmi citlivě zohledňovat vývoj na trhu s reklamou. Společnost vykázala podobně ztráty i v roce 2009.
(38)
Obrat/podíl na trhu: v období před poskytnutím podpory na záchranu zaznamenával hlavní kanál TV2 klesající podíl na trhu a tento vývoj pokračuje i nadále. S ukončením analogického pozemního televizního vysílání došlo ke zrušení tradiční obchodní výhody TV2 a zavedení digitálního pozemního televizního vysílání vedlo počínaje listopadem 2009 k vyrovnanějšímu rozdělení příležitostí. Předpokládá se, že zrušení povinnosti ve veřejném zájmu („must carry“) (viz 52. bod odůvodnění) povede k dalšímu snížení podílu na trhu. Již v období 2003-2009 „komerční“ podíl hlavního kanálu TV2 na trhu (věková skupina 21 až 50 let, což je z obchodního hlediska nejzajímavější skupina diváků) klesl o 19 %, a to z 56,2 % na 45,6 % (30). Předpokládá se, že v roce 2013 bude komerční podíl TV2 na trhu ve výši […] % (31).
(39)
Rostoucí zadlužení / peněžní tok / úroky: jak vyplývá z tabulky, čistý úročený dluh TV2 Danmark A/S plynule rostl, a to z 232 milionů DKK v roce 2006 na 622 milionů DKK v roce 2008 (před prodejem sítě a splacením většiny dluhu počítal rozpočet v roce 2010 s čistým úročeným dluhem ve výši […] milionů DKK). Z tabulky dále vyplývá, že TV2 Danmark A/S vykazovala v období od 31. prosince 2006 do 31. prosince 2009 záporný peněžní tok, rostoucí zadlužení, vzrůstající úrokové platby a klesající čistou hodnotu aktiv.
(40)
Analýza optimistického/pesimistického scénáře: Původní plán restrukturalizace obsahuje základní, pesimistický a optimistický scénář s výpočty citlivosti. Vychází z tržních prognóz, které byly vypracovány mimo společnost (v podobě sestavené společností PriceWaterhouse Coopers). Scénáře předvídají skutečný růst HDP a z něj odvozují pravděpodobný růst (nebo pokles) na trhu televizní reklamy, který je ve spojení s prognózou podílu na trhu určující pro prognózy příjmů TV2 z reklamy. Základní scénář počítá s mírným růstem HDP ([…] % v roce 2009 a roce 2010, […] % v roce 2011 a […] % v roce 2012). U trhu televizní reklamy se mezi rokem 2009 a rokem 2012 počítá s […], a to z […] milionů DKK na […] milionů DKK ([…] %). Pesimistický scénář počítal s méně kladným růstem skutečného HDP (nulový růst v roce 2009 a roce 2010 a nárůst o […] % a […] % v roce 2011 a 2012) a u výdajů na reklamu s […] z […] milionů DKK v roce 2009 na […] milionů DKK v roce 2012 ([…] %). Optimistický scénář předpokládal mírně vyšší růst HDP, než s jakým počítal základní scénář, a proto i s mírným růstem na trhu televizní reklamy, a to z […] milionů DKK v roce 2009 na […] milionů DKK v roce 2012 ([…] %). Ve spojení s předpokládanou ztrátou podílu na trhu se odhadovaly příjmy TV2 z reklamy za období 2009-2012 podle základního, pesimistického a optimistického scénáře […] o […] %, […] % a […] %, což odpovídá […] ve výši […] %, […] % a […] %.
(41)
V období 1999-2009 rostly příjmy TV2 z reklamy v průměrné (geometrické) míře o 1,9 % se standardní odchylkou ve výši 12 % (32). Vzhledem k citlivosti, s jakou příjmy TV2 z reklamy reagují na hospodářské cykly, a k obecným hospodářským vyhlídkám pro období 2009-2012 proto nelze prognózy společnosti PriceWaterhouse Coopers odmítnout jako nepodložené.
(42)
Zpráva společnosti PriceWaterhouse Coopers byla v září 2009 aktualizována, aby zohlednila poslední předpoklady ohledně příjmů z reklamy, a přinesla horší výsledky, než s jakými se počítalo v základním scénáři (33). Ve srovnání s rokem 2008 zaznamenal trh televizní reklamy v roce 2009 pokles o 18,7 % (34). Příjmy TV2 z reklamy se v roce 2008 snížily o 4 % (z 1,667 miliardy DKK na 1,597 miliardy DKK) a v roce 2009 klesly o dalších 24 % (z 1,597 miliardy DKK na 1,220 miliardy DKK) (35).
(43)
Dánsko tvrdí, že potíže TV2 jsou výsledkem zadlužení, které vzniklo kvůli vysokým investicím v minulém období, nejistoty ohledně výsledku probíhajícího řízení ve věci státní podpory ve prospěch TV2 a v neposlední řadě obchodního modelu pro veřejnoprávní kanál, jenž je založen pouze na příjmech z reklamy. Výrazné ztráty vyvolalo od svého zahájení v roce 2007 zejména rozhlasové vysílání. V dubnu 2008 bylo rozhodnuto rozhlasové vysílání ukončit.
(44)
Chybějící vnější financování bankami: plán restrukturalizace zohledňuje pochybnosti, které mají banky financující TV2 ohledně současného obchodního modelu hlavního kanálu a možného výsledku probíhajících soudních řízení ve věci minulé podpory ve prospěch TV2. Plán restrukturalizace omezuje vystavení bank rizikům spojeným se společností pomocí dalšího snižování současných půjček či úvěrových facilit. Dánsko doložilo, že po zveřejnění účetní závěrky společnosti požádala její hlavní banka […] dne 22. dubna 2009 o snížení své půjčky a úvěrových facilit poskytnutých společnosti (36).
(45)
TV2 měla potíže se zastavením svých nemovitostí v Odense a oznámila, že se snížila nejenom hodnota budov, ale také výše možných hypoték (37). TV2 se nakonec podařilo získat od banky Nordea půjčku ve výši 80 milionů DKK, jež byla nižší, než se očekávalo. Dánsko poskytlo později aktualizované informace o nezájmu bank poskytovat komerční úvěry. Z těchto informací vyplývá, že žádná z kontaktovaných bank (([…], […], […] a […]) nepovažovala TV2 za důvěryhodnou pro poskytnutí úvěru. Důvodem byly předpoklady ohledně vývoje trhu s reklamou, který je jediným zdrojem příjmů TV2. Existovaly pochybnosti o schopnosti TV2 vytvářet zisk a za další rizikový faktor byla považována probíhající soudní řízení (38).
2. Popis původně oznámeného plánu restrukturalizace a jeho změn
(46)
Plán restrukturalizace TV2 v podobě, v jaké byl oznámen, probíhá od 4. února 2009 do 31. prosince 2012. Jeho cílem bylo vyřešit podnikatelské slabé stránky TV2, a to zejména nevyváženost krátkodobého dluhu v rozvaze a obchodní model veřejnoprávního kanálu, jenž je považován za neudržitelný kvůli své závislosti na financování z příjmů z reklamy, které jsou citlivé na hospodářské cykly. Plán se skládal z následujících pěti hlavních prvků: i) finanční restrukturalizace s dopadem na rozvahu, ii) provozní restrukturalizace, iii) nového způsobu financování veřejnoprávního kanálu TV2 zavedením nového obchodního modelu, iv) opatření podpory a v) kompenzačního/kompenzačních opatření.
(47)
Opatření finanční restrukturalizace měla spočívat v první řadě v následujících krocích: prodeji 50 % vlastnického podílu v přenosové síti BSD (39); zatížení obchodních nemovitostí v Odense (Kvaegtorvet) hypotékou, u níž se počítalo, že vynese […] milionů DKK; odložení a snížení kapitálových investic a převodu menšinových podílů v některých společnostech, které vyvíjejí činnost v příbuzných mediálních odvětvích, […], Momondo, […] a […]. U těchto opatření se očekávalo, že vynesou částku […] milionů DKK, z níž část měla být použita na snížení krátkodobého zadlužení.
(48)
Opatření provozní restrukturalizace se skládají z opatření na úsporu nákladů ve výši 280 milionů DKK, která byla zahájena již v roce 2008 a která zahrnují uzavření společnosti East Production a její zahrnutí do TV2, převod nebo snížení podílů TV2 v […] a další úspory nákladů v celkové hodnotě 40 milionů DKK. TV2 nadto po oznámení zařídila, aby byly do plánu přijatého dne 30. března 2009 zavedeny další úspory nákladů, které zahrnují snížení kapitálových investic v roce 2009 o 30 milionů DKK a dalších opakujících se nákladů v celkové výši 97 milionů DKK (40).
(49)
Zdroje stabilních příjmů veřejnoprávního kanálu TV2 má rozšířit nové finanční opatření (poplatek hrazený konečným uživatelem) (41). Rozhodnutí v tomto smyslu bylo přijato hlavními politickými stranami v dohodě ze dne 9. ledna 2009 o změně dohody o mediální politice na období 2007-2010.
(50)
Uložení předplatného: obchodní model hlavního kanálu se má stát udržitelný tím, že se TV2 povolí počínaje 1. lednem 2012 zavést poplatky hrazené konečným uživatelem, tj. předplatné, za účelem financování veřejnoprávního kanálu. TV2 k tomu bude nadále dostávat příjmy z reklamy.
(51)
Poplatky budou konečným uživatelům účtovány distributory. Výše poplatku, který bude muset konečný uživatel uhradit, nebude stanovena vládou, ale bude dohodnuta v rámci běžných obchodních vyjednávání mezi TV2 a distributory (tj. pro digitální pozemní televizi se společností Boxer). TV2 počítá s tím, že se měsíční poplatek účtovaný TV2 distributorovi bude pohybovat ve výši 10-12 DKK (bez DPH) na domácnost (42). Zavedení uživatelských poplatků počínaje rokem 2012 má za cíl poskytnout domácnostem, které jsou v současnosti vybaveny zařízeními používajícími technologii MPEG 2, jež umožňuje příjem „volného“ digitálního pozemního televizního vysílání (DR1, DR2 a TV2), dostatečný čas na přechod na zařízení ve formátu MPEG 4. Dánsko očekává, že zavedení tohoto prvku plánu restrukturalizace obnoví dlouhodobou životaschopnost TV2. TV2 počítá s tím, že v roce 2012 navýší z uživatelských poplatků své příjmy o částku odhadovanou na […] milionů DKK (43).
(52)
Žádný právní akt nebude nutit distributory, aby zahrnuli TV2 do svých balíčků. Po zavedení uživatelských poplatků bude naopak zrušena stávající povinnost ve veřejném zájmu („must-carry“) (44). Vyplývá to ze znění kap. 6 odd. 38a odst. 2 současného dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání, kde se uvádí, že v případě, povolí-li ministr kultury TV2 účtovat si uživatelské poplatky, přestává platit povinnost ve veřejném zájmu. Jinými slovy, zavedením uživatelských poplatků přestává povinnost ve veřejném zájmu automaticky platit. Očekává se, že hlavní kanál TV2 bude ve skutečnosti šířen kabelovou sítí a přes společné antény stejně jako dnes. Ve složení balíčků může dojít ke změně v tom, že TV2 nahradí jeden ze stávajících placených kanálů.
(53)
Původně se počítalo s tím, že při uložení poplatků konečným uživatelům budou moci existovat výjimky a že TV2 nebude požadovat poplatky po konečných uživatelích, kteří nepřijímají žádný jiný placený televizní kanál (systém známý pod názvem „výlučná karta TV2“). Znamenalo by to, že koneční uživatelé, kteří mohou přijímat pouze „volné“ kanály, by mohli nadále sledovat TV2, aniž by museli hradit poplatek. Tato možnost, již obsahovala předloha návrhu ministerstva kultury ze dne 18. listopadu 2010, nebude ale využita. TV2 proto uplatní počínaje rokem 2012 poplatek na všechny konečné uživatele, kteří si přejí přijímat TV2, aby mohli sledovat veřejnoprávní kanál. Možnost účtovat si poplatky hrazené konečnými uživateli vyžaduje změnit podmínky licence TV2, jež provede ministerstvo kultury.
(54)
Původně oznámená opatření podpory: jak bylo původně oznámeno, počítalo se při restrukturalizaci se třemi doprovodnými opatřeními podpory v celkové výši 1,375 miliard DKK. Jednalo se o
-
podřízenou půjčku ve výši 300 milionů DKK,
-
vystavení záruky v rámci prodeje přenosové sítě, při němž se předpokládalo, že se síť prodá za částku 475 milionů DKK, a
-
dočasnou úvěrovou facilitu v původní výši 600 milionů DKK, pokud si TV2 nebude schopna zajistit vnější financování.
(55)
Dánsko uvedlo, že se budou uplatňovat podobné úrokové míry a podobné poplatky za poskytnutí záruky jako v případě zdravých podniků. Tato opatření nebyla nikdy zavedena. Další podrobnosti lze nalézt v rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení (45).
(56)
Podpora na záchranu v podobě úvěrové facility ve výši 1 miliardy DKK, již povolilo rozhodnutí Komise ze dne 4. srpna 2008, zůstává zachována.
(57)
Dánsko předložilo informace o nákladech na restrukturalizaci a nabízí v tomto ohledu dvě různé možnosti výpočtu. Dánsko zaprvé tvrdí, že se u restrukturalizace TV2 jedná o finanční restrukturalizaci, při níž náklady spojené s odstraněním nedostatku hotovosti ve skutečnosti představují náklady spojené s restrukturalizací, tj. náklady na zajištění dlouhodobé životaschopnosti. Dánsko se domnívá, že bez ohledu na to, o jaké náklady se v tomto případě jedná, budou stejně plně hrazeny samotnou TV2. Důvodem pro toto tvrzení je skutečnost, že Dánsko má za to, že v době rozhodnutí Komise by buď nebyla všechna opatření podpory provedena, nebo by byla plně splacena (46). Dánsko také tvrdí, že ve zvláštním případě restrukturalizace TV2 je nutno chápat úspory nákladů rovněž jako náklady na restrukturalizaci, protože tyto úspory mají nejenom zvýšit konkurenceschopnost, ale také zajistit finanční životaschopnost TV2 z čistě obchodního hlediska (47). Alternativní tradičnější výpočet nákladů na restrukturalizaci, který nezohledňuje úspory nákladů, by se zaměřil na jednotlivé mimořádně vzniklé náklady, které Dánsko uvádí ve výši […] milionů DKK jako náklady na transakci ve spojení s přenosovou sítí, náklady spojené s přechodem na placenou televizi (uživatelské poplatky), náklady spojené s právními záležitostmi a poradenstvím a náklady spojené s ukončením zaměstnaneckých smluv (48).
(58)
Kompenzačním opatřením byl původně závazek TV2, že během restrukturalizačního období, tj. do 31. prosince 2012, nebude zahajovat vysílání nových televizních kanálů. Dánsko zdůrazňuje, že se ze strany společnosti jedná o oběť, protože by nové kanály učinily TV2 méně závislou na příjmech z reklamy. V digitálním světě se diváci oslovují častěji přes specializované divácké kanály a TV2 zdůrazňuje, že během tohoto období její konkurenti vysílání nových kanálů zahájili.
(59)
Pokud jde o délku trvání plánu restrukturalizace, který má podle oznámení probíhat do 31. prosince 2012, dánské orgány tvrdily, že je v zájmu TV2 vrátit celou státní podporu dříve, a tak umožnit ukončení restrukturalizačního období v pokud možno kratší lhůtě (49).
3. Další vývoj během restrukturalizace
(60)
Jak stanovil plán restrukturalizace, TV2 prodala dne 30. září 2010 svou přenosovou síť švédské společnosti Teracom AB, jež vlastní společnost Boxer. Výnos z prodeje přinesl TV2 částku ve výši přibližně 640 milionů DKK před zdaněním a byl použit ke snížení jejího zadlužení.
(61)
TV2 se také podařilo zastavit své obchodní nemovitosti v Odense, ale za menší částku, než se původně předpokládalo. Místo […] milionů DKK získala hypotéku pouze ve výši 80 milionů DKK.
(62)
Dne 4. října 2010 splatila TV2 všechna svá čerpání z dočasné úvěrové facility, již Komise povolila ve svém rozhodnutí o podpoře na záchranu. TV2 vyčerpala z podpory na záchranu celkovou částku ve výši 223 milionů DKK. Do konce roku 2008, tj. během šestiměsíčního období podpory na záchranu, vyčerpala TV2 částku ve výši 208 milionů (50). Vzhledem k prodeji přenosové sítě, jenž byl úspěšnější, než se v plánu restrukturalizace předpokládalo, zaslalo Dánsko následující upravené číselné údaje o finanční situaci TV2 (založené na předplatném na hlavní kanál) (51).
(v milionech DKK)
Skutečnost
2009
Odhad
2010
Plán
2011
Plán
2012
Plán
2013
Příjmy
2 029
2 147
(…)
(…)
(…)
Náklady
-1 910
-1 974
(…)
(…)
(…)
Hrubý hospodářský výsledek (EBIT)
-2
25
(…)
(…)
(…)
Zisk před zdaněním, pokračující činnosti
-28
42
(…)
(…)
(…)
Zisk před zdaněním, přerušované činnosti
1
397
(…)
(…)
(…)
Zisk po zdanění
-14
353
(…)
(…)
(…)
Kapitál na konci roku
601
952
(…)
(…)
(…)
Čistý úročený dluh na konci roku
659
-84
(…)
(…)
(…)
(63)
Dne 13. října 2010 nabídla […] TV2 poskytnutí dodatečných úvěrových facilit v celkové hodnotě […] milionů DKK. Tím by dlouhodobé facility TV2 u […] vzrostly z […] milionů DKK na […] milionů DKK (52). K této nabídce se však váží dvě následující podmínky:
a)
[…]
b)
[…].
(64)
Na tomto základě TV2 počítá s tím, že do konce roku 2012 bude mít finanční facility řádově ve výši okolo […] až […] milionů DKK. Spočívá to v […] až […] milionech DKK a dodatečných vnějších úvěrových facilitách ve výši […] milionů DKK (53).
(65)
Dánsko poskytlo také údaje o kapitálové struktuře TV2. Vzhledem k potížím se získáváním vnějšího financování, jež jsou zase spojeny s nejistotou obklopující probíhající soudní řízení a s obchodním modelem TV2, který je citlivý na příjem z reklamy, Dánsko tvrdilo, že TV2 by se měla spoléhat méně na zadlužení a více na vlastní kapitál. Komise také zjišťuje nesoulad mezi stupněm financování z vlastního kapitálu TV2 v porovnání s jejími protějšky.
(66)
Řečeno konkrétněji, kapitálovou strukturu lze posuzovat z hlediska míry solventnosti, tj. poměru účetního kapitálu k celkové rozvaze. Společnost PriceWaterhouse Coopers (finanční poradenská společnost Dánska) dokládá, že průměrná (mediánová) míra solventnosti protějšků TV2 je přibližně […] % ([…] % na konci roku 2009) (54). Průměrná míra solventnosti protějšků TV2 je výrazně nižší než míra solventnosti, která se u TV2 předpokládá na konci restrukturalizačního období. Po prodeji přenosové sítě dosahuje míra solventnosti TV2 na konci roku 2010 výše […] %. Předpokládá se, že na konci roku 2011 dosáhne výše […] % a na konci roku 2012 výše […] %. Podle posledních prognóz předložených TV2 by čistá míra zadlužení (čistý úročený dluh na EBITDA) měla dosáhnout […] na konci roku 2010, […] na konci roku 2011 a […] v roce 2012. Průměrné (mediánové) čisté zadlužení v poměru k vlastnímu kapitálu dosáhlo na konci roku 2009 výše […] ([…] u vzorku protějšků TV2) (55).
4. Dopad nových finančních parametrů na oznámený plán restrukturalizace
(67)
Dánsko potvrdilo, že žádné ze tří původně navržených opatření podpory v rámci plánu restrukturalizace nebylo nikdy provedeno, ale že v souladu s povinností pozastavení stanovenou v článku 3 nařízení (ES) č. 659/1999 čekalo na rozhodnutí Komise (56). Vzhledem k poslednímu vývoji zůstávají v rámci současné podoby plánu restrukturalizace relevantní pouze půjčka a úvěrová facilita (57). Oznámené opatření podpory v podobě navrhnuté záruky ve spojení s prodejem přenosové sítě přestalo být relevantní a funkční (58), protože prodej proběhl úspěšně i bez vystavení záruky (59). Mezitím existuje pouze dočasná úvěrová facilita.
Vzhledem ke zlepšené finanční pozici TV2 po prodeji přenosové sítě Dánsko prohlásilo, že lze zrušit všechna opatření podpory za podmínky, že bude schválen plán restrukturalizace (včetně možnosti zavést poplatky pro konečného uživatele) a že Komise přijme rozhodnutí v případech „staré“ státní podpory, které nebude obsahovat žádná dodatečná vrácení státní podpory dánské vládě (60). Při tomto scénáři TV2 tvrdí, že bude mít zajištěno dostatečné financování až do roku 2012, kdy bude zavedeno předplatné na hlavní kanál (61). Plán restrukturalizace jako takový stažen nebyl. Pokud jde o stále existující podporu na záchranu, nemůže z ní v současnosti TV2 čerpat žádné prostředky, protože nejsou splněny její podmínky (potřeba hotovosti potvrzená odborníkem) (62).
(68)
V původním plánu restrukturalizace Dánsko stanovilo závazek, že TV2 nezahájí vysílání žádného nového televizního kanálu. Tento závazek byl později vyjasněn v tom smyslu, že se týká také rozhlasových kanálů, ale dánské orgány zastávají názor, že toto kompenzační opatření by mělo skončit se zrušením všech opatření podpory, protože se domnívají, že tím končí období restrukturalizace (63). Během vyšetřování Komise se dánská vláda rozhodla nabídnout ve veřejné soutěži provozování veřejnoprávního rozhlasového kanálu (64). Cílem tohoto nového rozhlasového kanálu je zavést na dánském rozhlasovém trhu veřejnoprávních programů hospodářskou soutěž, protože tento trh je v současnosti ovládán veřejnoprávní rozhlasovou stanicí DR, jež má téměř 80 % poslechovost. TV2 se původně této veřejné soutěže, ve které bylo možno podat nabídku pouze po ukončení opatření podpory, hodlala zúčastnit. Během vyšetřování ovšem Dánsko potvrdilo, že se TV2 této veřejné soutěže kvůli probíhajícímu vyšetřování Komise nezúčastní (65).
(69)
TV2 prohlašuje, že dokud trvají soudní řízení, jsou jediným odpovídajícím měřítkem pro posouzení finanční situace TV2 v porovnání s jejími konkurenty ukazatele příjmů. TV2 přitom uznává, že míry vlastního kapitálu (jako je míra solventnosti) se stanou smysluplnými pouze v okamžiku, kdy budou vyřešeny nejistoty spojené s obchodním modelem a právními spory (66). Dánská vláda vyjádřila svůj záměr v tom smyslu, že by nemělo dojít k překapitalizování TV2, a je připravena zavést opatření, aby se zajistilo, že tento cíl bude po zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem v roce 2012 splněn. Dánská vláda jako vlastník TV2 zajistí, že po zavedení uživatelských poplatků a normalizaci finanční situace bude kapitálová struktura TV2 v souladu s běžnými tržními podmínkami.
(70)
Za tímto účelem se Dánsko zavázalo, že na konci roku 2012 nebo počátkem roku 2013 pověří nezávislého finančního odborníka, aby provedl analýzu kapitálové struktury TV2 ve srovnání s kapitálovou strukturou jiných relevantních mediálních společností. Pokud se kapitálová struktura TV2 bude výrazně lišit od středu nebo průměru příslušné skupiny protějšků TV2, přijala dánská vláda závazek, že kapitálovou strukturu během zasedání valné hromady v dubnu 2013 upraví, aby tento stav napravila. Pokud budou zásadní důvody kapitálovou strukturu neupravovat, oznámí dánská vláda Komisi změnu plánu restrukturalizace. Za účelem dosažení restrukturalizace základu kapitálu dánská vláda přistupuje k vyplácení dividend, jež musí schválit valná hromada v dubnu 2013, a ne k navýšení dluhu TV2, čímž uvolňuje rozvahu.
(71)
Dánsko také přislíbilo předložit Komisi tuto analýzu společně s plány vlády jednat v souladu s ní, a to v dostatečném časovém předstihu před zasedáním valné hromady v dubnu 2013.
V. SHRNUTÍ ROZHODNUTÍ KOMISE ZE DNE 2. ČERVENCE 2009 O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(72)
V rozhodnutí zahájit formální vyšetřování Komise shledala, že oznámené půjčky a záruka v rámci plánu restrukturalizace představují státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES (nyní čl. 107 odst. 1 SFEU), a přezkoumala slučitelnost plánu restrukturalizace podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES (nyní čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU) ve spojení s pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (67). Komise přitom vyzvala k podání připomínek k otázce, zda uplatnění článku 87 Smlouvy o ES (článku 107 SFEU) nebude bránit provedení úkolu veřejné služby v oblasti vysílání, jímž byla TV2 pověřena.
(73)
Komise vyjádřila pochyby o slučitelnosti oznámeného plánu restrukturalizace v následujících ohledech:
-
Zatímco Komise prozatím uznala, že se u TV2 Danmark A/S jedná o podnik v obtížích ve smyslu pokynů, vyzvala k podání připomínek vzhledem k tomu, že konkurenti TV2 zdůrazňovali, že potíže s peněžními toky si TV2 způsobila sama, že jsou snadno řešitelné a nemají vliv na zásadní životaschopnost společnosti. Konkurenti také tvrdili, že TV2 byla v roce 2008 zisková.
-
Při zohlednění skutečnosti, že plán restrukturalizace musí zahrnovat ukončení činností, jež by ze strukturálního hlediska zůstaly ztrátové i po restrukturalizaci (68), si Komise k tomu položila otázku, zda opatření obsažená v plánu restrukturalizace jsou schopna učinit z TV2 ziskovou a soběstačnou společnost. Komise nebyla schopna potvrdit platnost obecných tržních předpokladů, na kterých byl plán postaven (např. vývoj na reklamním trhu, růst HDP, zachování podílů TV2 na sledovanosti).
-
Vzhledem k hospodářské situaci, ve které byl plán restrukturalizace zahájen, vyvolalo jeho dlouhé trvání otázky.
-
Protože by úspěšné provedení finančních a provozních restrukturalizačních opatření zahrnutých do plánu restrukturalizace na období 2010-2011 mohlo vést k tomu, že by se zavedení uživatelských poplatků za sledování kanálu TV2 ukázalo jako zbytečné pro zajištění dlouhodobé životaschopnosti společnosti TV2 Danmark A/S, a protože neexistovalo žádné posouzení dopadů těchto poplatků na hospodářskou soutěž, vyvstala otázka, zda je automatické zavedení těchto poplatků v roce 2012, o kterém již bylo rozhodnuto, přiměřené.
-
Komise vyjádřila obavy, zda je jediné kompenzační opatření spočívající v pozastavení zahájení vysílání nových televizních kanálů úměrné podpoře, velikosti a relativnímu významu společnosti TV2 Danmark A/S na trzích, na nichž vyvíjí činnost (69).
-
Komise si položila otázku, zda by podpora nemohla být vedle přispění k nákladům na restrukturalizaci použita na financování agresivního tržního chování.
VI. SHRNUTÍ NÁZORŮ DÁNSKÝCH ORGÁNŮ
(74)
Je nutno poznamenat, že v následujícím shrnutí připomínek Dánska a třetích stran nejsou převzaty žádné připomínky, které se týkají provozování systému „výlučné karty TV2“, protože tato část plánu restrukturalizace nebude prováděna.
(75)
Dánské orgány tvrdí, že TV2 je podnikem v obtížích, jak dokládá zpráva společnosti PriceWaterhouse Coopers (70), jež byla později aktualizována (71). Na tomto názoru trvaly i v reakci na připomínky třetích stran (72).
(76)
Podle zprávy společnosti PriceWaterhouse Coopers, jež byla vypracována krátce před oznámením restrukturalizace, se společnost TV2 nemůže vzchopit prostřednictvím vlastních prostředků nebo pomocí tržního financování. Dánsko také tvrdí, že plán restrukturalizace předložený Komisi vychází z realistických předpokladů a scénářů a přitom prokazuje, že bude obnovena dlouhodobá životaschopnost společnosti. Situace na trhu s reklamou se přesto vzhledem k základnímu scénáři plánu restrukturalizace zhoršila. Trh s reklamou v první polovině roku 2009 zaznamenal pokles o 19 % a příjmy TV2 z reklamy se v roce 2009 propadly o 24 %. Restrukturalizační opatření budou prováděna co možná nejdříve, s výjimkou zavedení uživatelských poplatků, u nichž provozní a technické obtíže vyžadují, aby se odložily na rok 2012. Dánsko v pozdějším podání, jež opět vycházelo z prognóz společnosti PriceWaterhouse Coopers, tvrdilo, že od původního plánu restrukturalizace se výhledy ve skutečnosti zhoršily a že hrubý hospodářský výsledek TV2 (EBIT) byl v roce 2009 o […] milionů DKK nižší, než se v plánu restrukturalizace počítalo (73). Dánsko také zdůrazňuje a dokládá prohlášeními různých bank, že společnost není schopna získat vnější financování, protože banky mají pochyby o obchodním modelu hlavního kanálu, kriticky se staví k cyklickým příjmům z reklamy coby zdrojům příjmů a nahlížejí na nejistoty pramenící z probíhajících soudních řízení jako na problematické.
(77)
Provozní a finanční restrukturalizační opatření jsou analyzována jako maximum, jež může být podniknuto, aniž by došlo k ohrožení kvality programů na veřejnoprávním kanálu TV2. Opatření donutí TV2 k lepšímu nakládání se svými aktivy, a omezí tak podporu na nejnižší nutnou úroveň.
(78)
Protože se prodej přenosové sítě ukázal jako úspěšnější, než se předpokládalo, vláda později ujistila, že všechna opatření podpory mohou být zrušena a nebudou prováděna, jakmile Komise schválí plán restrukturalizace a probíhající záležitost státní podpory ze dne 19. května 2004 bude vyřešena bez vracení vyšších částek (74).
(79)
Poplatky uživatelů, které nepředstavují státní podporu, poskytují stabilnější provozní příjem a uklidní banky, pokud jde o obchodní model TV2. Výsledkem restrukturalizace bude, že se rozpětí hrubého hospodářského výsledku (EBIT) společnosti jako celku bude údajně pohybovat mezi […] a […] %, což jí umožní fungovat ze svých vlastních prostředků.
(80)
Ačkoliv je nemožné předvídat změny v cenách a ve složení balíčků distributorů, zavedení uživatelských poplatků ve prospěch TV2 by nemělo vést k nepřímému financování ze strany konkurentů TV2 nebo k omezení jejich kapacit. Toto nové financování je považováno za změnu ve výchozích podmínkách dlouhodobého financování, které postaví TV2 na stejnou úroveň s jejími soukromými konkurenty (75).
(81)
Dánské orgány nakonec tvrdí, že navrhované kompenzační opatření, jež spočívá v pozastavení zahájení vysílání nových televizních kanálů (a nyní také rozhlasových kanálů), představuje ze strany TV2 Danmark A/S skutečnou oběť kvůli jejímu zájmu na strategii diversifikace za účelem udržení svého celkového podílu na trhu, vzniklým ztrátám příjmu a výhodě průkopníka, kterou to poskytuje konkurentům, kteří v současné době zahajují vysílání nových kanálů a budou tak činit i nadále. Dánsko později vyjádřilo názor, že toto opatření by mělo skončit v okamžiku, kdy budou zrušena všechna opatření podpory, tj. v den přijetí tohoto rozhodnutí.
(82)
Pokud jde o myšlenku navrženou v rozhodnutí o zahájení řízení, tj. změnit schopnost TV2 vysílat prémiový obsah, Dánsko zdůrazňuje, že povinnost veřejné služby TV2 zahrnuje sportovní přenosy, včetně hlavních sportovních událostí, a podporu filmové produkci. Dánsko k tomu tvrdí, že standardní smlouvy předem TV2 znemožňují postoupit práva třetím stranám, což stojí v cestě jejich vydražování.
(83)
Dánsko se domnívá, že restrukturalizace je v souladu s ustanoveními čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Dánsko ale uznává, že podle prognóz společnosti PriceWaterhouse Coopers týkajících se příjmů zůstane provozování hlavního kanálu ztrátové i po konci restrukturalizačního období (76). Dánsko zdůrazňuje, že TV2 je povinna plnit úkoly veřejné služby, při jejichž výkonu nesmí selhat. Tuto zvláštní situaci TV2, která vyplývá z jejího pověření veřejnou službou, je nutno zohlednit při posuzování případu podle pokynů pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci nebo podle čl. 106 odst. 2 SFEU. Obchodně by bylo nesmyslné uzavřít veřejnoprávní kanál, protože vytváří významné součinnosti mezi hlavním kanálem a malými, úzce specializovanými kanály.
VII. SHRNUTÍ NÁZORŮ ZÚČASTNĚNÝCH TŘETÍCH STRAN
(84)
Ve svých připomínkách se TV2 nejprve obecně odvolává na to, co považuje za klíčové body při posuzování plánu restrukturalizace.
(85)
TV2 tvrdí, že její hlavní činnost spočívá v rozsáhlých a nákladných povinnostech veřejné služby, které ovládají hlavní kanál podniku. TV2 prohlašuje, že taková činnost v současnosti představuje více než […] % nákladů hlavního kanálu.
(86)
TV2 se odvolává na politické rozhodnutí, které k dnešní situaci vedlo. Dánská vláda a strany, jež podpořily současnou dohodu o mediální politice, se dohodly na tom, že v rámci restrukturalizačního plánu nebude zavedeno vyrovnání z veřejných prostředků za výdaje vzniklé TV2 při plnění jejích závazků veřejné služby. Bylo rozhodnuto zavést pro TV2 udržitelný obchodní model založený na trhu, který zajistí, že podnik bude na příslušných trzích konkurenceschopný bez ohledu na své povinnosti veřejné služby, což je rozhodnutí, které TV2 uvítala. TV2 tvrdí, že v těchto souvislostech je nejdůležitějším prvkem zrušení předchozího zákazu vybírat uživatelské poplatky za sledování hlavního veřejnoprávního kanálu, což vstoupí v platnost dne 1. ledna 2012. TV2 prohlašuje, že podpora nepředstavuje provozní nebo obchodní zvýhodnění, ale pouze zajišťuje, že TV2 bude schopna využívat finančních možností, ke kterým mají přístup její konkurenti. TV2 tvrdí, že na její hlavní kanál nelze nahlížet izolovaně, protože jak hlavní kanál, tak úzce specializované kanály vytvářejí základ finančního výsledku skupiny. TV2 nemůže v žádném případě při plnění svých úkolů veřejné služby selhat, což by mělo být při uplatňování pokynů nebo čl. 106 odst. 2 SFEU uznáno.
(87)
TV2 poznamenává, že bez ohledu na skutečnost, že na dánském trhu televizní reklamy zaujímá dominantní postavení, je konkurence na tomto trhu silná a vyznačuje se přítomností finančně silných nadnárodních skupin. TV2 také prohlašuje, že jejím hlavním konkurentům nic při vstupu na trh nebrání, protože na dánském televizním trhu zahájila vysílání řada nových kanálů (např. SBS 6 (Pro 7), TV3 Puls (MTG) a Canal 9 (Bonnier)).
(88)
V souvislosti se stavem hospodářské soutěže na dánském televizním trhu TV2 navíc tvrdí, že zažila výrazné snížení jak podílu na trhu, tak sledovanosti (77), které […], mezi jiným kvůli ukončení analogového vysílání v listopadu roku 2009. TV2 také tvrdí, že zákaz zahajovat vysílání nových televizních kanálů až do roku 2012 dále sníží její konkurenceschopnost, a tak podnik oslabí.
(89)
Pokud jde o trh placené televize, TV2 zdůrazňuje, že skupina na tomto trhu dominantní postavení nemá, přičemž poznamenává, že jediným hlavním dánským komerčním televizním kanálem, který na tomto trhu nepůsobí, je právě veřejnoprávní kanál TV2. TV2 k tomu odhaduje, že v současné době mají malé, úzce specializované kanály na trhu placené televize podíl ve výši přibližně […] %, a očekává, že celkový podíl stanice na trhu dosáhne okolo […] až […] %, jakmile TV2 začne v roce 2012 vybírat uživatelské poplatky za sledování hlavního veřejnoprávního kanálu.
(90)
TV2 zdůrazňuje, že nebyla schopna získat od bank žádnou půjčku a že měla dokonce potíže se zastavením svého majetku v Kvaegtorvet. Zdůrazňuje také, že nejistota vyplývající mimo jiné z neuzavřených případů státní podpory odrazovala banky od poskytnutí nezbytného financování. TV2 se domnívá, že délka plánu restrukturalizace je přiměřená, a zdůrazňuje, že zlepšení její finanční situace bude mít dopad pouze na její čerpání úvěrové facility a ne na její obchodní model, který by měl zajistit střednědobou a dlouhodobou ziskovost TV2.
(91)
TV2 tvrdí, že zavedení poplatků pro konečné uživatele u hlavního veřejnoprávního kanálu neznamená státní podporu, ale spíše poskytuje kanálu stejné možnosti jako v případě jejích konkurentů při používání nejběžnějších tržních prostředků při působení na trhu, což konkrétně znamená nechat platit uživatele, kteří se rozhodnou využít jejích služeb. Narušení hospodářské soutěže lze řešit uplatněním článku 101 nebo článku 102 SFEU. Podle TV2 neznamená poplatek konečného uživatele jako jeden z prvků plánu restrukturalizace žádné narušení hospodářské soutěže na příslušných trzích. TV2 v tomto ohledu tvrdí, že plán zajistí, aby skupina TV2, a především hlavní veřejnoprávní kanál, měla až do zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem dostatečnou likviditu. TV2 také prohlašuje, že z hlediska právních předpisů o státní podpoře představuje zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem lepší řešení než případné opětovné zavedení netržního financování jako vyrovnání za veřejnou službu.
(92)
TV2 klade důraz na skutečnost, že zákaz spouštění nových kanálů pro ni představuje skutečnou oběť. Zdůrazňuje, že přechodem na digitální televizi a prodejem své sítě přišla o dosavadní výhodu, kterou měla ze spoluvlastnictví sítě. Jako odpověď na otázku vznesenou v rozhodnutí o zahájení řízení, tj. zda by se měl zohlednit prodej některých programů třetím stranám nebo omezení v oblasti vysílání (např. u sportu), TV2 uvádí, že standardní smlouvy TV2 zabraňují postupovat práva třetím stranám. Dánská filmová tvorba a sport jsou součástí veřejnoprávního programu TV2.
(93)
Společnost SBS nevidí důvod, proč by řada případně špatných manažerských rozhodnutí měla vést ke změně finančního modelu se značně rušivými dopady na hospodářskou soutěž. SBS zdůrazňuje, že při ponechání neúspěšných investic stranou dosahovala TV2 v období 2004-2008 kladných výsledků a na trhu televizní reklamy zaujímá dominantní postavení. Společnost dále zastává názor, že plán restrukturalizace přesahuje nezbytně nutnou míru. Čistá současná hodnota práva vybírat poplatky od konečných uživatelů výrazně přesahuje odhadovaný optimální kapitál, jak je stanoven v rozhodnutí o rekapitalizaci. SBS také zdůrazňuje, že do posouzení dopadu plánu restrukturalizace by se měla zahrnout podpora poskytovaná regionálním televizním stanicím v podobě koncesionářských poplatků, které představují celkovou roční částku ve výši 400 milionů DKK.
(94)
SBS tvrdí, že podle pokynů pro restrukturalizaci není TV2 a ani žádná z jejích dceřiných společností způsobilá pro podporu. V tomto ohledu SBS zdůrazňuje, že TV2 Denmark vykázala ve své výroční zprávě za první polovinu roku 2009 čistý vlastní kapitál ve výši 644,9 milionu DKK a že společnost nesplňuje kritéria pro úpadkové řízení. Všechny ztráty vyplývající z plnění závazků veřejné služby by se měly analyzovat podle čl. 106 odst. 2 SFEU, který dánská vláda nezmínila.
(95)
SBS tvrdí, že je nutno řádně posoudit rozdělení nákladů mezi různé části skupiny TV2, a to zejména proto, že náklady úzce specializovaných kanálů jsou ve srovnání s náklady konkurentů velmi nízké. Hlavní kanál byl považován za samostatný subjekt, který lze dovést k ziskovosti vlastními standardy stanovení cen.
(96)
SBS trvá na tom, že TV2 Group byla v období 2004-2008 zisková, pokud se při výpočtu odhlédne od nyní ukončených ztrátových činností, jako bylo provozování TV2 Radio, a od dopadu rozhodnutí Komise o vrácení. V každém případě se TV2 ziskovou stát mohla, a to např. snížením nákladů.
(97)
SBS se dále kriticky staví k analýze trhu předložené Dánskem. SBS vyjadřuje nesouhlas zejména s výhledem pro reklamní trh, u nějž sama od roku 2010 počítá s růstem (78).
(98)
SBS prohlašuje, že plán restrukturalizace, pokud by měl být již vůbec schválen, by měl být omezen na dobu nezbytnou na prodej aktiv kvůli vyřešení otázky likvidity.
(99)
SBS prohlašuje, že zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem bude mít v praxi stejný důsledek jako zvýšení koncesionářských poplatků a že by se mělo označit v souladu s věcí C-206/06 Essent Netwerk Noord BV za státní podporu. V tomto případě existují důležité odlišnosti od věci C-345/02 (Pearle), protože opatření bylo zavedeno pouze z podnětu Dánska a TV2 a protože uživatelské poplatky nejsou vyhrazeny k specifickým účelům, které si divák vybral.
(100)
SBS klade důraz na to, aby se poplatky hrazené konečným uživatelem analyzovaly v rámci podpory na restrukturalizaci. Dohoda o zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem pravděpodobně ovlivní tržní chování TV2 a příslušných třetích stran, jako jsou banky, a to ode dne schválení plánu restrukturalizace, a nikoliv ode dne uplatnění poplatků hrazených konečným uživatelem. SBS se dále staví kriticky ke skutečnosti, že pro výši poplatků hrazených konečným uživatelem, které TV2 může uložit, neexistuje žádný strop a ani žádné podmínky pro jejich použití. Poplatky hrazené končeným uživatelem tak mohou být použity na financování komerčních činností.
(101)
SBS dále prohlašuje, že zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem nelze skloubit s pojetím veřejné služby. Znamená to, že podporu na restrukturalizaci jako takovou nelze odůvodnit podle čl. 106 odst. 2 SFEU, dokud nebude upuštěno od plánů na uživatelské poplatky. SBS také prohlašuje, že protisoutěžní důsledky uživatelských poplatků jsou zřejmé, že mohou vést zejména k tomu, že někteří provozovatelé televizního vysílání budou muset odejít z trhu, a že také umožní TV2 investovat ještě agresivnějším způsobem do nového obsahu. To není v pořádku už z toho důvodu, že TV2 je výjimečná v tom, že na reklamním trhu zaujímá dominantní postavení.
(102)
SBS tvrdí, že jsou nutná dostatečně striktní kompenzační opatření. Navrhuje proto, že by zaprvé nemělo být TV2 povoleno zavedení uživatelských poplatků. Zadruhé by měla být zavedena veřejná soutěž, aby se zajistily adekvátnější ceny při vnitřním převodu programů, které TV2 prodává svým dceřiným společnostem. Zatřetí by regionální stanice TV2 mohly být převedeny společnosti Danmarks Radio (DR), protože regionální stanice dostávají státní podporu ve značné výši a protože domácnosti, které platí koncesionářské poplatky a zároveň také přijímají placenou televizi, by tak za regionální stanice TV2 platily dvakrát. Začtvrté by se po TV2 mělo požadovat nejenom, aby nezahajovala vysílání nových komerčních kanálů, ale také, aby prodala alespoň některé z existujících kanálů. Konečně by TV2 měla být přinucena, aby umožnila na své síti vysílání reklamy od konkurenčních provozovatelů televizního vysílání.
(103)
SBS také navrhuje, že by se měly zavést určité záruky, jež by se zajistily, že TV2 nepoužívá podporu a/nebo uživatelské poplatky k narušení hospodářské soutěže. Zaprvé by se Dánsku nemělo umožnit uplatňování diskriminačních uživatelských poplatků. Zadruhé by se TV2 nemělo umožnit vázat na distribučním trhu do jednoho balíčku hlavní kanál s dalšími kanály a TV2 by měla být povinna poskytovat TV2 jako samostatný kanál. Zatřetí by se TV2 mělo zabránit, aby podporu nebo uživatelské poplatky používala na jinou činnost než na provozování hlavního kanálu a aby na reklamním trhu uplatňovala cenový dumping. Začtvrté by TV2 měla být povinna se zavázat, že nebude používat netransparentní slevy.
(104)
Společnost Viasat tvrdí, že se u TV2 nejedná o podnik v obtížích, a zdůrazňuje zejména její zisk v roce 2008. Tvrdí, že TV2 by se v budoucnu stala ziskovou a odvolává se mimo jiné na zisk TV2 v první polovině roku 2009 (který předjímal zisk před zdaněním ve výši 249 milionů DKK). Vzhledem k pozdější informaci o tom, že TV2 vykázala ve skutečnosti v roce 2009 ztrátu, se Viasat domnívá, že je nutno tuto mírnou ztrátu spojovat s celkovým poklesem na reklamním trhu, který ve srovnání s rokem 2008 klesl o 18,7 %. Dokládá, že TV2 nyní dokázala přizpůsobit své náklady současnému obchodnímu a finančnímu prostředí. Pokud jde o ztráty v roce 2007, Viasat zdůrazňuje, že za ně může hlavně TV2 Radio, které bylo následně prodáno. TV2 v roce 2008 na rozdíl od většiny podniků nezaznamenala pokles obratu a vždy dokázala zvyšovat své zisky před zdaněním.
(105)
Viasat tvrdí, že neexistuje žádný důkaz o potřebě krátkodobých peněžních toků. TV2 naopak nedávno vydala značnou částku na zakoupení nových filmů a také zaznamenala růst nákladů, což podle Viasat způsobilo navýšení její zásoby programů, růst nákladů v oblasti filmů pro široké publikum a neúměrně vysoké investice do nákladné dánské filmové produkce (79).
(106)
Viasat klade podrobnějším způsobem důraz na skutečnost, že ačkoliv je značná část úročeného dluhu TV2 stále krátkodobá, nepředstavuje to problém, dokud ho TV2 dokáže financovat. Finanční náklady TV2 klesly v roce 2009 ze 49,2 milionu DKK na 19 milionů DKK. TV2 vydala také značné finanční prostředky na zakoupení nových obsahů. K záporným peněžním tokům v období 2006-2008 došlo převážně kvůli neobvykle rozsáhlé investiční činnosti a ne kvůli nákladům spojeným s provozní činností TV2. Záporné peněžní toky by proto šlo odstranit odložením nebo omezením investic. Stejně tak byla důvodem nárůstu zadlužení TV2 skutečnost, že společnost v období 2006-2008 výrazně investovala.
(107)
Viasat také zdůrazňuje, že úroková zátěž zřejmě od roku 2008 klesla. Viasat si také klade otázku, zda má TV2 opravdu potíže se získáním půjček, protože zřejmě usiluje o půjčky pouze u banky Danske Bank. Navíc k tomu došlo v době, kdy získat půjčku bylo obtížnější než dnes.
(108)
Pokud jde o vnější faktory, Viasat souhlasí s předpokladem růstu HDP o 1,02 % za rok, jak se uvádí v rozhodnutí o zahájení řízení. Viasat zejména uvádí, že výhledy ohledně růstu reklamního trhu vypracované společností PriceWaterhouse Coopers, na kterých staví dánská vláda, jsou značně zdrženlivější než výhledy vypracované jinými subjekty, a to zejména výhledy připravené podniky, které na trhu působí. Ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení Viasat předkládá své vlastní výhledy pro skupinu TV2 na období 2009-2019 (zpráva společnosti Audon Partners), které dokládají, že TV2 nebude v krátkodobém či střednědobém horizontu nucena k ukončení činnosti.
(109)
Pokud jde o ziskovost veřejnoprávního kanálu, Viasat zdůrazňuje, že činnost TV2 Group sestává z takových synergií, že je nemožné zvažovat ziskovost každé činnosti osamoceně. Hlavní kanál by proto neměl být posuzován samostatně. Bez ohledu na tuto skutečnost je stanovení cen za převod programů mezi TV2 a úzce specializovanými kanály vadné, protože ceny jsou výrazně nižší než náklady. Viasat předkládá výpočty ziskovosti, ve kterých jsou náklady rozděleny podle obratu kanálů. Viasat rovněž prohlašuje, že při srovnání s výkonností srovnatelných mediálních společností svědčí finanční výkonnost úzce specializovaných kanálů silně o tom, že se ve skupině TV2 na segmentované podávání zpráv zřejmě příliš nehledí. Viasat konečně poznamenává, že TV2 by mohla dražit právo na přenos svých nejpřitažlivějších programů s výjimkou sportovních událostí, např. divadelních her, filmů a dokumentárních filmů, aby podpořila vytváření zisků pro hlavní kanál. Viasat se také obává, že by podpora mohla být využita pro agresivní chování na trhu, a prohlašuje, že TV2 v minulosti investovala do nákupu hraných seriálů a nabízela přitom vyšší ceny než konkurenti, zvyšovala ceny za zprávy TV2 a poskytovala slevy.
(110)
Pokud by Komise dospěla k závěru, že podpora je nutná, měla by tato podpora být zaměřena spíše na okamžitý problém, tj. peněžní tok, než na provoz. Znamená to, že by TV2 nemělo být povoleno, aby se stala placeným televizním kanálem, protože by stačilo poskytnout jí úvěrovou facilitu. Zavedení uživatelských poplatků by nadto TV2 poskytlo finanční prostředky, se kterými by mohla pokračovat v nepatřičném chování na reklamním trhu s rizikem, že z tohoto trhu odstraní konkurenty. Viasat také klade otázku, zda je plán v souladu se závazkem TV2 v oblasti univerzální veřejné služby.
(111)
Viasat v první řadě zdůrazňuje protisoutěžní dopad uživatelských poplatků, protože tyto poplatky vytlačí programy ostatních provozovatelů vysílání do dražších programových balíčků, což povede ke ztrátám jejich příjmů z předplatného a reklamy.
(112)
Viasat tvrdí, že navrhovaná kompenzační opatření nejsou ve skutečnosti žádnou obětí, protože pro další kanály již stejně není žádný prostor. Jak je uvedeno výše, Viasat poznamenává, že TV2 by mohla dražit právo na přenos svých nejpřitažlivějších programů (s výjimkou sportovních událostí), např. divadelních her, filmů a dokumentárních filmů, aby podpořila vytváření zisků pro hlavní kanál.
(113)
Viasat konečně také prohlašuje, že není pravděpodobné, že by se dánská vláda mohla dovolávat čl. 106 odst. 2.
(114)
Společnost Boxer prohlašuje, že zavedení uživatelských poplatků by částečně vyřešilo současný protisoutěžní stav, kdy Boxer na rozdíl od jakéhokoliv jiného poskytovatele platformy nemůže obchodně využívat skutečnost, že vysílá TV2. Boxer navrhuje, že by stanovení ceny za příjem TV2 mělo být kontrolováno buď politickými orgány nebo orgány na ochranu hospodářské soutěže.
(115)
Pokud jde o podporu na restrukturalizaci, některé strany kladou otázku, zda je TV2 skutečně v obtížích (ASK) a zda nejsou kompenzační opatření při nasyceném trhu příliš nedostatečná (FDA). Některé strany ale prohlašují, že o uživatelských poplatcích by bylo možno uvažovat, pokud je společnost v obtížích (DI, TDC). Některé považují období restrukturalizace za příliš dlouhé (Discovery). Jiné prohlašují, že zavedení uživatelských poplatků by nemělo být povoleno, pokud bude TV2 v roce 2012 hospodářsky stabilní společností.
(116)
K poplatkům hrazeným konečným uživatelem: některé strany (Langkilde, MTV Networks AB, FDA, Discovery, Stofa) jsou názoru, že uživatelské poplatky povedou k tomu, že malé kanály budou vytlačeny ze stávajících balíčků placené televize, nebo k tomu, že zákazníci budou muset platit více.
(117)
Některé strany považují poplatek hrazený konečným uživatelem ve výši 25 DKK za příliš vysoký (FDA, TDC). FDA se také domnívá, že odvádění takových uživatelských poplatků není slučitelné s úlohou TV2 jako veřejnoprávní televizní společnosti.
VIII. POSOUZENÍ PODLE PŘEDPISŮ O STÁTNÍ PODPOŘE
1. Rozsah posouzení
(118)
Jak dokládá podání Dánska, nebyl oznámený plán restrukturalizace stažen. Dánsko prohlašuje, že opatření podpory nejsou nutná a že všechna opatření podpory budou zrušena, jakmile bude schválen plán restrukturalizace včetně poplatků hrazených konečným uživatelem a po TV2 se nebudou požadovat dodatečné platby vyplývající ze dvou předchozích rozhodnutí Komise, která se týkají TV2 (80). Jinými slovy, Komise dosud neobdržela od Dánska bezpodmínečné potvrzení, že tato opatření nejsou nadále součástí plánu restrukturalizace, a nespadají tak nadále do rámce formálního vyšetřování vedeného Komisí.
(119)
Jedinou výjimku představuje navrhovaná záruka při prodeji přenosové sítě, která nebude konkretizována, protože k prodeji již došlo, a záruka proto není nadále pro tento případ relevantní. Komise nadále nepovažuje toto opatření za opatření, které musí být oznámeno.
(120)
V následující části bude Komise proto nadále posuzovat zbývající oznámená opatření (půjčku, dočasnou úvěrovou facilitu a úvěrovou facilitu na restrukturalizaci) a úvěrovou facilitu na základě povolení podpory na záchranu, která zůstává v platnosti.
2. Existence státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU
(121)
V čl. 107 odst. 1 SFEU stojí:
„Podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak“.
(122)
Aby byl čl. 107 odst. 1 SFEU použitelný, je nutno, aby opatření podpory bylo přičitatelné státu, bylo poskytnuto ze státních prostředků, ovlivňovalo obchod mezi členskými státy a narušovalo hospodářskou soutěž na společném trhu tím, že by poskytovalo některým podnikům selektivní hospodářské zvýhodnění. Uplatnění těchto podmínek na tento konkrétní případ je zkoumáno níže.
2.1 Státní prostředky
(123)
Podřízená půjčka a dočasné úvěrové facility v rámci původní podpory na záchranu a v rámci plánu restrukturalizace (81) zahrnují finanční prostředky uvolněné vládou se souhlasem dánského parlamentu Folketinget ze souhrnného rozpočtu Dánska, a představují tak státní prostředky.
(124)
Dánsko tvrdí, že úroková míra a poplatky odpovídají úrokové míře a poplatkům uplatňovaným na trhu v případě zdravých podniků. Uplatněním stejných podmínek na podnik v obtížích, jako je TV2, se Dánsko zříká státních prostředků. Důvodem tohoto tvrzení je skutečnost, že soukromý věřitel by zohlednil finanční potíže TV2 a buď by půjčku nebo úvěrovou facilitu vůbec neposkytl, nebo by tak učinil s úroky vyššími než v případě zdravých společností.
(125)
Komise shledává, že právo poskytnuté TV2 účtovat si od roku 2012 poplatky hrazené konečným uživatelem nepředstavují státní prostředky ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Poplatky hrazené konečným uživatelem jsou soukromého původu (82) a jsou placeny přímo distributorovi jako odměna za možnost sledovat kanál TV2. TV2 musí vstoupit do běžných obchodních jednání s distributorem, aby byl její kanál zahrnut do digitálního balíčku, a dohodnout se na přijatelné odměně. Neexistuje žádné právní ustanovení, které by distributora nutilo zahrnout hlavní kanál TV2 do svého balíčku, protože povinnost ve veřejném zájmu („must-carry“) stanovená v článku 6 dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání bude zrušena ihned po zavedení systému poplatků hrazených konečným uživatelem. Dánská vláda nemá nad poplatky hrazenými konečným uživatelem nebo jejich výší žádnou stálou kontrolu a nemůže jimi ani disponovat (83). Vláda není zapojena do stanovení cen, jež zůstává obchodním rozhodnutím TV2, poplatky pro TV2 nevybírá a ani je žádným způsobem nekontroluje či jimi nedisponuje.
(126)
Uživatelské poplatky nelze stavět na rovinu s účtováním koncesionářského poplatku, jak to požaduje SBS. SBS tvrdí, že uživatelské poplatky budou mít ve skutečnosti pro domácnosti stejný důsledek jako zvýšení koncesionářského poplatku, protože provozní balíčky distributorů budou vždy obsahovat TV2 Danmark. Tento vynucený prvek spolu se skutečností, že uživatelské poplatky lze změnit pouze změnou právních předpisů (84), by měl stačit k tomu, aby poplatky představovaly státní podporu (85). V tomto ohledu uvádí SBS judikaturu Soudního dvora ve věci Essent Netwerks (86).
(127)
Na rozdíl od předchozího systému koncesionářských poplatků v Dánsku, který Komise skutečně považovala za státní podporu (87), nejsou koneční uživatelé povinni hradit poplatky ze zákona, ale platí odměnu jako součást smluvního svazku, do kterého vstupují dobrovolně. Poplatky také nevybírá žádný veřejný subjekt, jak tomu bylo v případě koncesionářských poplatků, ale soukromý provozovatel Boxer a další soukromí distributoři na jiných platformách. V případech, kdy uživatelé poplatky neplatí, není stát zapojen do žádného vynucovacího opatření a distributor musí úhradu vymáhat občanskoprávní žalobou.
(128)
Skutečnost, že TV2 má právo účtovat si předplatné na základě změny koncese provedené ministerstvem kultury, nestačí k závěru, že jsou zapojeny státní prostředky. Nejedná se o případ státního zásahu, který by vedl ke ztrátě státních prostředků. V tomto ohledu není odkaz SBS na věc Essent Netwerks relevantní. Bod 73 uvedeného rozsudku stanoví rozdíl mezi situací ve věci Essent a ve věci Pearle (88) tím, že uvádí, že v prvním případě byl dotčený poplatek součástí politiky definované státními orgány. Aby Soudní dvůr věci odlišil, odvolává se ve věci Essent na zavedení poplatku zákonodárcem, ale neříká, že každý státní zásah pomocí právních předpisů vede automaticky k zapojení státních prostředků. To jasně vyplývá ze samotného uvedeného rozsudku ve věci Essent, protože bod 75 tohoto rozsudku dále odlišuje tento případ od věci Preussen Elektra, kde neexistoval žádný právní akt (a ve které nebyla shledána existence žádné státní podpory), který by stanovil dodavatelům elektřiny povinnost vykupovat elektřinu vyrobenou z obnovitelných zdrojů energie v jejich oblasti zásobování za minimální stanovené ceny. Soudní dvůr ve věci Essent stanoví, že dotčené podniky nebyly na rozdíl od situace ve věci Preussen Elektra (89) pověřeny, aby „spravovaly státní prostředky“. V dotčeném případě stát TV2 nevyzývá, aby spravovala státní prostředky. Změna v koncesi pouze uskutečňuje již existující právo na dodatečné zdroje příjmů (ohledně právních předpisů viz odd. 38a odst. 2 dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání).
(129)
Komise proto soudí, že poplatky hrazené konečným uživatelem nemají dopad na státní prostředky ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
2.2 Selektivní zvýhodnění
(130)
Příslušné státní prostředky poskytují TV2 hospodářské zvýhodnění v tom smyslu, že stejné finanční nástroje poskytnuté za tržních podmínek by znamenaly vyšší náklady na půjčku nebo vyšší poplatky, pokud by tržní subjekty vůbec souhlasily s poskytnutím dalších finančních prostředků příjemci v plánované výši. Podle podkladů předložených Dánskem k tomu žádný z nich nebyl ochoten.
2.3 Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu
(131)
Uvedené prostředky umožní TV2 další působení na trzích, na nichž v současnosti působí. Tyto trhy zahrnují trh(y) prodeje a nákupu vysílacích práv, trh(y) služeb placené televize a trh televizní reklamy v Dánsku. Na těchto trzích si TV2 konkuruje s ostatními provozovateli televizního vysílání, jako jsou mimo jiné společnosti SBS nebo Viasat. Vyplývá z toho, že dotčená podpora tím, že upřednostňuje TV2, narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž na těchto trzích.
(132)
Na dotčených trzích, jako je trh nákupu a prodeje vysílacích práv a trh televizní reklamy pro výrobky z jiných členských států, které mají být prodávány v Dánsku, probíhá obchod mezi členskými státy (90). Někteří konkurenti společnosti TV2 Danmark A/S nadto vysílají své programy ze Spojeného království a/nebo mají dceřiné společnosti zapsané v obchodních rejstřících jiných členských států a plánovaná podpora může ovlivnit jejich rozhodnutí zůstat nebo zvýšit činnost na dánském trhu. Dotčená státní podpora proto ovlivňuje nebo může ovlivnit systém obchodu mezi členskými státy.
(133)
Protože je čl. 107 odst. 1 SFEU použitelný, je nutno posoudit restrukturalizační podpůrný balíček z hlediska jeho slučitelnosti s vnitřním trhem.
3. Povinnost pozastavení (standstill)
(134)
Dánsko dodrželo povinnost pozastavení uvedenou v článku 3 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (91), protože opatření podpory v rámci plánu restrukturalizace oznámilo a k dnešnímu dni je nezačalo uskutečňovat. Provádění podpory na záchranu povolilo rozhodnutí Komise ze dne 4. srpna 2008.
4. Slučitelnost státní podpory s vnitřním trhem
4.1 Právní základ
(135)
Slučitelnost opatření bude posuzována podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU ve spojení s pokyny. Použití čl. 106 odst. 2 SFEU na dotčená opatření v souvislosti s financováním veřejnoprávního televizního vysílání není analyzováno. Zatímco hlavním důvodem finančních obtíží TV2 je provozování veřejnoprávního televizního kanálu a neexistence obchodního modelu se stabilním zdrojem příjmů, nejsou opatření státní podpory omezena na provozování veřejné služby, ale jsou adresována TV2 jako skupině, tj. včetně jejích komerčních činností. Dánské orgány dále podrobně nedoložily, že opatření státní podpory jsou slučitelná s vnitřním trhem na základě čl. 106 odst. 2 SFEU, a Komise neobdržela dostatečné informace k tomu, aby mohla provést posouzení podle čl. 106 odst. 2 SFEU ve spojení se sdělením o vysílání (92).
(136)
Pokyny umožňují poskytnout podporu na záchranu jako dočasnou pomoc podnikům v obtížích čekajícím na vypracování plánu restrukturalizace nebo jako řešení naléhavé krizové situace s likviditou. Podle bodu č. 26 pokynů se lhůta pro ukončení podpory prodlužuje do té doby, dokud Komise o tomto plánu neučiní rozhodnutí. Skutečnost, že podpora na záchranu TV2 se stále provádí, je v souladu s tímto ustanovením, protože TV2 předložila plán restrukturalizace včas.
(137)
Podpora na restrukturalizaci musí být založena na uskutečnitelném a vnitřně provázaném plánu s širokým pokrytím, jehož cílem je obnovit dlouhodobou životaschopnost podniku v přiměřeném časovém rámci. Restrukturalizace obvykle zahrnuje následující prvky: restrukturalizaci všech aspektů fungování společnosti, reorganizaci a racionalizaci činností podniku včetně ukončení ztrátových činností a finanční restrukturalizaci. Restrukturalizace, je-li při ní čerpána státní podpora, se nemůže omezovat na vyrovnání ztrát z minulosti, aniž by se zabývala jejich příčinami. Restrukturalizace musí být dále alespoň částečně financována z vlastních prostředků společnosti. Za účelem omezení rušivých dopadů podpory musí být přijata kompenzační opatření. Komise v následující části prošetří, zda jsou tyto podmínky splněny.
4.2 Způsobilost - podnik v obtížích
(138)
Podle bodu č. 9 pokynů se za podnik v obtížích považuje podnik, který není schopen z vlastních zdrojů nebo finančních prostředků, které získá od vlastníků/akcionářů, zamezit ztrátě, která by jej bez vnějšího zásahu ze strany orgánů veřejné moci téměř jistě odsoudila k ukončení podnikatelské činnosti. Bod č. 11 pokynů uvádí určitá kritéria, podle nichž je podnik považován za podnik v obtížích, i když není splněna žádná z podmínek stanovených v bodě č. 10 pokynů. Bod č. 11 stanoví, že „podnik v obtížích je v každém případě způsobilý k podpoře pouze v případě, že prokazatelně není schopen se zotavit z vlastních zdrojů ani z prostředků, které získá od svých vlastníků/akcionářů či společníků nebo z tržních zdrojů“.
(139)
Komise dochází k závěru, že v době oznámení plánu restrukturalizace TV2 takovým podnikem v obtížích byla. Dokládají to číselné údaje v rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení a ještě zřetelněji to vyplývá z údajů uvedených v 36. až 42. bodu odůvodnění tohoto rozhodnutí, které byly předloženy později v lednu 2010 a které vykreslují obrázek společnosti se ztrátami, klesajícím podílem na trhu, rostoucím zadlužením a mimořádně záporným peněžním tokem, a to z důvodů klesajících příjmů z reklamy, neúspěšných investic a rostoucích úroků. I když se později ukázalo, že společnost byla v roce 2008 ve skutečnosti zisková, jak se její konkurenti domnívali (odhad z konce března 2008 stále ukazoval na […] ve výši […] milionů DKK), jednalo se o mírný zisk, který sám o sobě nemění nic na tom, že bez vnějšího financování by společnost nebyla schopna pokračovat v činnosti. Soukromé úvěry, které měla společnost k dispozici, byly krátkodobé a mohly být kdykoliv zrušeny. Společnost měla naléhavou potřebu hotovosti, kterou nemohla vyřešit z vlastních prostředků.
(140)
Nemohla ani získat vnější financování. Existovalo nebezpečí, že krátkodobé úvěrování bude pozastaveno. Jak již bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení, požádala hlavní financující banka TV2, tj. banka […], v roce 2008 o snížení své půjčky a úvěrových facilit. K doplnění potíží TV2, jež zahrnovaly dokonce zatížení jejích vlastních nemovitostí v Odense hypotékou, předložilo Dánsko doklady o tom, že rovněž další banky odmítly poskytnout TV2 dlouhodobé půjčky (viz 44. bod odůvodnění a násl. tohoto rozhodnutí). Banky poukazovaly na slabé stránky cyklického zdroje příjmů TV2, který byl založen na příjmech za vysílání reklamy a který byl jako obchodní model považován za neudržitelný. Neuzavřená soudní řízení k potížím jen přidala. Výsledkem bylo, že se financování TV2 ve stoupající míře klonilo ke krátkodobým, a tudíž nestabilním závazkům. Jinými slovy, TV2 nebyla ve smyslu bodu č. 11 pokynů schopna zotavit se z tohoto stavu pomocí prostředků, které by se daly získat z tržních zdrojů.
(141)
Podání konkurentů tato zjištění nezpochybňují. Pro úplnost je nutno zmínit, že pokyny nevyžadují, aby společnost byla ve skutečném úpadkovém řízení. Podpora může být naopak za přísných podmínek poskytnuta právě proto, aby se tomu předešlo.
(142)
Pokud jde o tvrzení konkurentů, že TV2 je ziskovou společností nebo by se jí mohla stát, výše uvedené výsledky TV2 ukazují, že společnost vykázala v roce 2008 zisk, ale na rozdíl od domněnky společnosti Viasat v roce 2009 vykázala ztrátu ve výši 27 milionů DKK, což se značně rozchází s odhadem Viasat ohledně zisku ve výši 249 milionů DKK. Zisk za rok 2010 je také odhadován jako značně nižší, než domnívala Viasat. Komise neshledala žádné chyby v metodice používané TV2 a její poradenskou společností PriceWaterhouse Coopers (viz také 41. bod odůvodnění).
(143)
Pokud jde o studii úvěrového ratingu TV2 předloženou společností Viasat a vypracovanou společností Audon Partners (93), podle které TV2 mohla úvěr získat, jednání bank ukazuje zcela jiný obrázek. Analýza k tomu vychází pouze z údajů a předpokladů, které nebyly u TV2 ověřeny. Některé z těchto údajů jsou zcela odtrženy od reality, jak to dokládají číselné údaje za rok 2009 a 2010. Zpráva sama zdůrazňuje, že se nejedná o analýzu v plném rozsahu (protože s TV2 nebyl navázán ze zřejmých důvodů žádný kontakt) a že použitý model je z tohoto důvodu omezený (94).
(144)
Skutečnost, že společnost čerpala z úvěrové facility v rámci podpory na záchranu méně, než by mohla, neznamená, že ji nelze považovat za podnik v obtížích. Bylo by absurdní označit příjemce podpory na záchranu a restrukturalizaci za nezpůsobilého pro podporu, protože se opatření na úsporu nákladů a další opatření plánovaná později v plánu restrukturalizace ukazují jako úspěšná a pomáhají společnosti řešit její finanční potíže při značném využití jejích vlastních zdrojů. To by ovšem mohlo vést k tomu, že v určitém okamžiku přestane být probíhající státní podpora nutná, což bude probráno níže (viz 149. bod odůvodnění). V každém případě byla úvěrová facilita vždy nastavena tak, aby k ní měla společnost přístup jen v případě prokázané potřeby. Bylo tomu tak z důvodu udržení podpory na nezbytně nutné výši a jednání TV2, která se snažila provést restrukturalizaci co možná nejvíce za použití svých vlastních prostředků, je v souladu s tímto požadavkem.
(145)
Dále je nutno zdůraznit, že četná nařčení ze strany Viasat a SBS ohledně toho, že si TV2 svou křehkou finanční situaci způsobila sama špatnými manažerskými rozhodnutími nebo pochybnými investicemi, nejsou z hlediska způsobilosti podle pokynů podstatná, protože pokyny se neptají po příčině finančních potíží příjemce podpory, ale snaží se pouze zjistit, zda je příjemce podpory skutečně podnikem v obtížích.
(146)
Konkurenti rovněž v tomto ohledu tvrdili, že potíže TV2 ve velké míře pocházejí z veřejnoprávního kanálu a že úprava vnitřních nákladů a cen za převod programů mohou tento stav napravit. Komise ale nepovažuje tento argument za relevantní v situaci, kdy je podpora poskytnuta skupině jako takové, a to včetně její komerční činnosti. Komise však podotýká, že TV2 vede oddělené a auditované účetnictví pro veřejnou službu a pro ostatní činnosti a má plně zdokumentovanou a auditovanou politiku stanovení cen za převody programů, která je poměrně jednoduchá, transparentní a snaží se podat přesný obrázek různých činností založených na převodních cenách v tržním smyslu.
(147)
U vnějších faktorů Viasat souhlasí s předpokladem růstu HDP o 1,02 %. U vývoje reklamního trhu zúčastněné strany souhlasí s tím, že příjem TV2 z vysílání reklamy klesl v roce 2008 o 19 %. Viasat a SBS ale nesprávně chápou prognózu Dánska ohledně budoucího vývoje reklamního trhu. Na rozdíl od toho, jak to pochopily, Dánsko neodhadovalo, že reklamní trh bude v období 2009-2013 klesat o 10 % každý rok, ale pouze uvedlo, že očekává, že reklamní trh bude […].
(148)
Pokud jde o tvrzení, že by koncesionářské poplatky poskytované regionálním televizním stanicím měly být zahrnuty do posouzení finanční situace TV2, Komise soudí, že koncesionářské poplatky financují programovou produkci regionálních provozovatelů vysílání a mají význam pouze v tomto spojení. V tomto ohledu Komise poznamenává, že regionální stanice TV2 jsou na TV2 nezávislé a podle dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání mají své vlastní závazky veřejné služby, za které jsou financovány z koncesionářských poplatků. Pokud jde o tvrzení SBS, že diváci budou za program platit dvakrát, je nutno zdůraznit, že jedna z plateb, a to předplatné na hlavní kanál TV2, vyplývá z volby zákazníka a u ní bylo shledáno, že neobsahuje žádnou státní podporu. V každém případě bylo výše doloženo, že TV2 jako skupina byla podnikem v obtížích, jenž naléhavě potřeboval financování, protože nebyl schopen získat vnější financování od bank. Zahrnovalo to každý možný zisk vyplývající z její povinnosti vysílat tyto programy.
(149)
Tíživá situace TV2 se ovšem prodejem televizní přenosové sítě změnila. TV2 použila výnos z prodeje přenosové sítě na splacení části svého dluhu a jak je zřejmé z číselných údajů uvedených v 62. až 64. bodě odůvodnění, finanční vyhlídky se značně zlepšily. Trendy na reklamním trhu jsou také příznivější (95). TV2 byla schopna splatit státní půjčku, kterou vyčerpala z podpory na záchranu. TV2 sice čeká na výsledek probíhajících řízení ve věcech státní podpory a na schválení plánu restrukturalizace, domnívá se ale, že má zajištěno dostatečné financování až do ledna 2012, kdy vstoupí v platnost předplatné (96).
(150)
Vzhledem k této nové situaci Komise soudí, že TV2 nelze v současnosti nadále považovat za podnik v obtížích. Neexistuje proto potřeba žádného opatření podpory nad rámec schválený tímto rozhodnutím a oznámené a neuskutečněné půjčky a úvěrové facility obsažené v plánu restrukturalizace musí být zrušeny. Ze stejného důvodu musí být ukončena také stávající podpora prováděná v rámci rozhodnutí o podpoře na záchranu.
4.3 Obnova dlouhodobé životaschopnosti
(151)
Podle bodu 34 pokynů musí být poskytnutí podpory podmíněno prováděním plánu restrukturalizace, který musí obnovit životaschopnost společnosti v přiměřené lhůtě. Plán restrukturalizace popisuje okolnosti, které způsobily obtíže společnosti, jako okolnosti, které byly zapříčiněny novými činnostmi, jež se neukázaly jako ziskové, a rostoucí nerentabilností veřejnoprávního kanálu. Podle názoru Komise řeší plán restrukturalizace tyto otázky odpovídajícím způsobem.
(152)
Komise bere na vědomí, že plán restrukturalizace obsahuje finanční a provozní restrukturalizační opatření, která ve spojení se změněným obchodním modelem umožní společnosti stát na vlastních nohou. V tomto ohledu Komise zaprvé zaznamenává, že požadavek obsažený v plánu restrukturalizace ohledně prodeje aktiv vyústil v úspěšný prodej přenosové sítě, který poskytl TV2 dostatečné finanční prostředky na splacení jejího dluhu. TV2 rovněž dne 4. října 2010 splatila podporu čerpanou z facility podpory na záchranu. Společnost sama uvádí, že má dnes dostatečné prostředky na překlenutí období do přijetí poplatků hrazených konečným uživatelem (97). K dlouhodobé životaschopnosti podniku také přispějí další opatření v podobě úspor nákladů (viz 47. a 48. bod odůvodnění).
(153)
Společnost také přestává se ztrátovými činnostmi a v roce 2008 prodala skupině SBS ztrátové provozování své rozhlasové stanice.
(154)
Společnost předpokládá, že vyřeší strukturální potíže, které vedly k jejím potřebám likvidity, tím, že jí bude od ledna 2012 povoleno účtovat si předplatné. Nedostatečná ziskovost veřejnoprávního kanálu je zapříčiněna jeho závislostí na jednom zdroji příjmů v podobě příjmů za vysílání reklamy, které jsou cyklické a citlivé na hospodářský kontext. Dokládají to také reakce bank, které odmítly poskytnout financování kvůli svým obavám ohledně trendů na reklamním trhu a pochybnostem o schopnosti TV2 vytvářet zisk. Nový obchodní model zajistí TV2 stabilnější základ příjmů tím, že si společnost bude účtovat předplatné za sledování svého hlavního kanálu. TV2 odhaduje, že dodatečný příjem z poplatků hrazených konečným uživatelem dosáhne v roce 2012 částky […] milionů DKK. Na rok 2012 také předvídá pro skupinu […]. Komise zaznamenává, že kromě […]druhý zdroj příjmů v podobě poplatků hrazených konečným uživatelem zajistí, že společnost bude méně zranitelná z hlediska poklesů v rámci cyklických činností. Komise zaznamenává, že opatření na dosažení obratu k lepšímu pocházejí z plánu restrukturalizace jako takového a ne z vnějších faktorů.
(155)
Původně oznámená doba trvání plánu restrukturalizace do 31. prosince 2012 překlenuje téměř čtyřleté období. Tak dlouhé období bylo zvoleno proto, že dánská vláda byla přesvědčena, že po zavedení nového obchodního modelu a prvních praktických zkušenostech s ním budou banky opět ochotny půjčovat TV2 finanční prostředky, tj. období bylo zvoleno dostatečně dlouhé, aby bylo možno tuto zkušenost získat. Ovšem vzhledem ke skutečnosti, že přijetím tohoto rozhodnutí bude veškerá podpora zrušena (viz výše), se dánská vláda nyní domnívá, že by se zrušením všech opatření podpory mělo být ukončeno také období restrukturalizace.
(156)
Komise zastává jiný názor. Podle pokynů má restrukturalizace vyústit v návrat společnosti k dlouhodobé životaschopnosti. Komise se domnívá, že období restrukturalizace trvá až do okamžiku, dokud společnost neprovede všechna restrukturalizační opatření, jež takovou dlouhodobou životaschopnost zajišťují. I když všechna opatření státní podpory budou přijetím tohoto rozhodnutí okamžitě ukončena, nebude v tomto okamžiku zajištěna obnova dlouhodobé životaschopnosti TV2, protože jí stále chybí udržitelný obchodní model. Takový obchodní model vznikne pouze zavedením poplatků hrazených konečným uživatelem. Zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem je také hlavním restrukturalizačním opatřením, které je přímo zaměřeno na řešení nejvážnější příčiny finančních potíží TV2. Komise proto dochází k závěru, že období restrukturalizace dospěje ke svému konci dne 31. prosince 2012 nebo v okamžiku, kdy TV2 bude mít možnost účtovat si předplatné od konečného uživatele, pokud k tomu dojde před 31. prosincem 2012. V současné době se zdá, že TV2 má právní nárok účtovat si uživatelské poplatky, pouze pokud dojde ke změně její licence (současný dánský zákon o rozhlasovém a televizním vysílání sice již umožňuje, aby si TV2 účtovala poplatky hrazené konečným uživatelem, ale její současná licence to nepovoluje).
4.4 Zamezení přílišnému narušení hospodářské soutěže
(157)
Podle bodu č. 38 pokynů je za účelem co nejvíce omezit nepříznivý dopad podpory na podmínky obchodování, aby sledované přínosy převážily zápory, nutno přijmout kompenzační opatření. Tato opatření mohou zahrnovat prodej aktiv, snížení kapacity nebo omezení přítomnosti na trhu. Podle bodu č. 40 pokynů musí být opatření úměrná rušivým účinkům podpory a relativnímu významu daného podniky na trzích, na kterých působí.
(158)
Závazek nezahajovat vysílání žádných nových kanálů (tj. omezit přítomnost na trhu) lze v zásadě považovat za kompenzační opatření, protože vyřazuje TV2 ze soutěže o získání nových zákazníků, a je tak pro její konkurenty výhodný. Zahájení vysílání nových komerčních kanálů by bylo pro TV2 prospěšné, protože by kanály byly financovány ze stálého zdroje příjmů založeného na necyklickém předplatném a protože by skupině poskytovaly nutný příjem, který by částečně vyrovnával záporné výsledky vykazované veřejnoprávním kanálem. Podle analýzy trhu přiložené k plánu restrukturalizace trh placené televize roste (98). Konkurenti TV2 ale tvrdí, že TV2 možnost otevírat nové komerční kanály v žádném případě neměla, protože trh byl nasycen.
(159)
V tomto ohledu Komise poznamenává, že sami konkurenti TV2 zahájili v roce 2009 vysílání nových kanálů (SBS zahájila vysílání kanálu 6erene, Canal Digital zahájí vysílání sportovního kanálu, Viasat zahájila vysílání nového kanálu dne 23. března 2009 a skupina TV4 zahájila vysílání kanálu Canal 9 v červenci 2009).
(160)
Dánsko také potvrdilo, že kvůli restrukturalizaci nebude TV2 povoleno zahájit vysílání rozhlasových stanic (99). Tento závazek je velmi důležitý v tom smyslu, že se připravuje veřejná soutěž na udělení licence na provozování nové rozhlasové stanice FM 4. Dánsko původně vyjádřilo zájem na tom, aby se této veřejné soutěže TV2 mohla zúčastnit, ale později potvrdilo, že k této nabídce nedojde vzhledem k probíhajícímu šetření Komise ve věci plánu restrukturalizace, a to bez ohledu na skutečnost, že v této záležitosti již byly připraveny plány. Jinými slovy, na rozdíl od toho, co tvrdí konkurenti, prokázal závazek nezahajovat vysílání nových kanálů, že má skutečný význam, a představuje pro společnost oběť. Komise soudí, že tento závazek je důležitý s ohledem na bod č. 46 pokynů, podle nějž nesmí být podpora použita na financování nových investic, které nejsou nezbytně nutné pro obnovení životaschopnosti podniku
(161)
Komise také soudí, že navrhovaná kompenzační opatření jsou přiměřená rušivým důsledkům opatření podpory. Je nutno zdůraznit, že tato opatření budou ukončena v den přijetí tohoto rozhodnutí. V tomto ohledu by Komise chtěla upozornit, že žádné z oznámených restrukturalizačních opatření podpory nebylo nebo nebude prováděno. Jak je uvedeno ve 150. bodě odůvodnění a násl., přijetím tohoto rozhodnutí bude také zrušena facilita podpory na záchranu. Znamená to, že společnost nebude dostávat žádnou státní podporu. Stávající platby v rámci facility podpory na záchranu byly ovšem omezené (z dostupné částky ve výši 1 miliardy DKK bylo vyčerpáno 223 milionů DKK). Většina podpory byla ve skutečnosti čerpána jako podpora na záchranu (z částky 223 milionů DKK bylo 208 milionů DKK čerpáno do konce roku 2008, tj. během šestiměsíčního záchranného období) a všechny finanční prostředky skutečně čerpané z úvěrové facility byly již státu splaceny. Také částka skutečně čerpaná z úvěrové facility, tj. 223 milionů DKK, není vzhledem k obratu TV2 v roce 2008 ([…] %) nepřiměřená. Vzhledem k uvedenému nepovažuje Komise za nutné žádat od Dánska a příjemce podpory další kompenzační opatření. Z tohoto důvodu nevidí Komise žádnou potřebu dalších kompenzačních opatření, jak navrhují konkurenti.
(162)
Komise ale nesouhlasí s návrhem Dánska, že by tento závazek měl skončit, jakmile všechna opatření podpory dospějí ke svému konci (100). Zaprvé, Dánsko samo stanovilo delší období restrukturalizace, a to do 31. prosince 2012. Zadruhé, v pokynech není nikde uvedeno, že doba trvání kompenzačního opatření musí být stejná jako doba trvání probíhajících opatření podpory. Zatřetí, plán restrukturalizace je postaven na výchozím předpokladu, že společnost bude mít přístup k vnějšímu financování až tehdy, až budou v roce 2012 zavedeny poplatky hrazené konečným uživatelem, a až tehdy bude obnovena její dlouhodobá životaschopnost. Samo Dánsko tvrdilo, že opatření podpory, včetně facility v rámci podpory na záchranu, která je stále prováděna, budou nutná k řešení nedostatku likvidity až do doby, kdy bude pro veřejnoprávní kanál zaveden stabilnější obchodní model. Funkce facility v rámci podpory na záchranu tak spočívala v udržování společnosti nad vodou až do začátku uplatňování nového obchodního modelu. Na tomto základě Komise neshledává, že by závazek kompenzačního opatření měl skončit s ukončením podpory nebo přijetím tohoto rozhodnutí. Komise považuje ale za uskutečnitelné, aby povinnost nezahajovat vysílání nových kanálů skončila dříve, než skončí období plánu restrukturalizace (tj. 31. prosince 2012), a to konkrétně v okamžiku, kdy budou zavedeny poplatky hrazené konečným uživatelem (změnou licence) a TV2 bude oprávněna si je účtovat.
4.5 Podpora omezená na minimum
(163)
Podle bodu č. 43 pokynů musí být výše a míra podpory omezena na úplné minimum restrukturalizačních nákladů nutných k provedení restrukturalizace. Smyslem tohoto ustanovení je, aby společnost neměla na konci restrukturalizace nadbytek prostředků, který by mohla použít pro agresivní chování na trhu. Od příjemců podpory se očekává, že k plánu restrukturalizace přispějí významným dílem z vlastních zdrojů, včetně prodeje aktiv, která nejsou nezbytně nutná pro přežití podniky. Takové přispění musí být skutečné a nesmí zahrnovat očekávané budoucí výnosy, jako je peněžní tok. Musí být co nejvyšší a v případě velkých podniků musí dosáhnout nejméně 50 %. Komise považuje TV2 za velký podnik ve smyslu pokynů.
(164)
Komise nesdílí názor dánské vlády, že jakékoliv náklady, a zejména opatření na úsporu nákladů, představují automaticky restrukturalizační opatření. Společnost může mít při šetření nákladů výdaje. Úspory nákladů v podobě popsané Dánskem v tomto konkrétním případě nepředstavují samy o sobě restrukturalizační náklady. Dánsko předložilo seznam „klasických“ restrukturalizačních nákladů ve výši […] milionů DKK, které zahrnují náklady spojené s transakcí při prodeji přenosové sítě ([…] milionů DKK), náklady spojené s přechodem na nový obchodní model ([…] až […] milionů DKK), náklady na ukončení zaměstnaneckých smluv, právní výlohy a náklady na poradenství ([…] milionů DKK). Komise uznává tyto náklady za restrukturalizační.
(165)
Podle ustálené praxe Komise zahrnují restrukturalizační náklady všechny mimořádné výdaje vzniklé kvůli návratu podniku k životaschopnosti, ale ne běžné provozní náklady vzniklé během období restrukturalizace. Tento konkrétní případ se týká potíží s likviditou, kterou společnost potřebuje k překlenutí přechodného období do zavedení nového, udržitelného obchodního modelu. Jak bylo zdůrazněno výše, TV2 byla ve skutečné finanční nouzi, protože neměla přístup k vnějšímu financování. V tomto zvláštním případě, který se týká čistě finančního restrukturování do doby, než společnost přejde na stabilnější podnikatelský plán, může Komise uznat také tuto potřebu financování za restrukturalizační náklad. Nutný dočasný prvek pro vyrovnávání finančního nedostatku poskytla úvěrová facilita v rámci rozhodnutí o podpoře na záchranu (1 miliarda DKK). Tato facilita byla ale jen přechodná a TV2 k ní měla přístup, pouze pokud prokázala finanční potřebu potvrzenou vnějším auditorem. TV2 nakonec z úvěrové facility příliš nečerpala (jen […] % z celkové dostupné částky). Většina použitého úvěru ([…] milionů DKK) byla kromě toho čerpána během období, na něž se vztahuje rozhodnutí Komise o podpoře na záchranu, tj. během šestiměsíčního záchranného období před předložením plánu restrukturalizace.
(166)
TV2 přispěla k výše uvedeným restrukturalizačním nákladům prodejem aktiv v podobě prodeje přenosové sítě za částku 640 milionů DKK a vnějším financováním v podobě zastavení svých nemovitostí v Odense za částku 80 milionů DKK. Přispění ve výši 720 milionů DKK značně přesahuje prahovou hodnotu 50 %, jež platí pro velké podniky. Jak je uvedeno výše, TV2 použila výnos z prodeje sítě na snížení svého zadlužení. Takto vynaložené finanční prostředky nelze použít k jiným účelům. Z výše uvedeného je zřejmé, že všechna opatření podpory budou ukončena v den přijetí tohoto rozhodnutí a nebudou zavedena žádná nová opatření podpory kromě těch, která byla oznámena v rámci plánu restrukturalizace (viz 150. bod odůvodnění tohoto rozhodnutí). Neexistuje proto žádné nebezpečí ve smyslu bodu č. 45 pokynů, že by společnosti zůstal jakýkoliv nadbytek prostředků z podpory, než co bylo nezbytně nutné.
4.6 Ostatní podmínky
(167)
Podle bodu č. 46 pokynů může Komise ve snaze zajistit, že podpora nenaruší hospodářskou soutěž v míře, která by byla v rozporu se společným zájmem, požadovat, aby členský stát sám přijal dodatečná opatření.
(168)
Komise bere na vědomí tvrzní předložená Dánskem během formálního vyšetřovacího řízení a záměr vyjádřený příjemcem podpory v podkladových dokumentech, že plán restrukturalizace má umožnit TV2 využívat obchodních příležitostí stejně jako její protějšky a účtovat si předplatné. Dánsko a TV2 dále zdůrazňují, že současná vysoká míra vlastního kapitálu TV2 s mírou solventnosti (a čistým úročeným dluhem), které jsou značně vyšší (nižší) než u konkurentů, jsou nutné pouze z důvodu nejistot spojených s neuzavřenými řízeními ve věcech státní podpory a obchodním modelem. Jak TV2, tak Dánsko vyjadřují všeobecnou vůli uvést kapitálovou strukturu zpět do souladu s protějšky TV2, jakmile budou ukončena vyšetřování ve věci státní podpory.
(169)
Komise ze své strany nevidí žádný důvod, aby TV2 měla kapitálovou strukturu odlišnou od kapitálové struktury svých protějšků, jakmile bude vyřešena otázka obchodního modelu a neuzavřených soudních řízení. Kapitálová struktura založená na (uměle) vysokém vlastním kapitálu je pro společnost výhodná, protože jí umožňuje získat financování za relativně nízkých úrokových sazeb. Ve stejné míře je důležité, aby TV2 uvedla svou kapitálovou strukturu zpět na úroveň, která zajistí, že nedochází k narušení hospodářské soutěže. Komise by si přála, aby se TV2 vrátila k běžné kapitálové struktuře spíše vyplacením dividend státu než agresivním zvětšením své rozvahy dluhovým financováním.
4.7 Monitorování a výroční zpráva
(170)
V souladu s body č. 49 a 50 pokynů se Dánsko zavázalo podat Komisi zprávu nejpozději do šesti měsíců po schválení podpory.
4.8 Antitrustové záležitosti
(171)
Komise bere na vědomí, že jeden z konkurentů TV2 podal žalobu za porušení antitrustových předpisů v souvislosti s plánovaným zavedením poplatků hrazených konečným uživatelem. Komise si je vědoma, že aspekty podpory porušující jiná zvláštní ustanovení Smlouvy než ustanovení o státní podpoře mohou být do té míry nerozlučně spjata s předmětem podpory, že je nemožné posuzovat je odděleně (101). Soudní dvůr zdůraznil, že povinnost zajistit důsledné uplatňování předpisů o státní podpoře spolu s ostatními ustanoveními Smlouvy je o to více nutná v případech, kdy tato ustanovení mají za cíl zajistit nerušenou hospodářskou soutěž. Soudní dvůr ve své judikatuře přesto uznává, že se u řízení v oblasti státní podpory a řízení v oblasti porušení antitrustových předpisů jedná o dvě na sobě nezávislá řízení, z nichž se každé řídí zvláštními předpisy. Soud prohlásil, že „při přijímání rozhodnutí o slučitelnosti státní podpory se společným trhem není Komise povinna vyčkat na výsledek souběžně probíhajícího řízení zahájeného podle nařízení č. [1], pokud dospěje k závěru založenému na hospodářské analýze situace a bez zjevného pochybení při posuzování skutečností, že příjemce podpory neporušil články [101 a 102 SFEU]“ (102). Komise tak nemusí vyčkat, až bude řízení ve věci porušení antitrustových předpisů formálně uzavřeno, aby přijala své rozhodnutí ve věci státní podpory.
(172)
Komise by ráda zdůraznila, že v tomto konkrétním případě není důvodem podání žaloby za porušení antitrustových předpisů podpora jako taková (facilita podpory na záchranu) ale jiný prvek plánu restrukturalizace (poplatky hrazené konečným uživatelem). Poplatky hrazené konečným uživatelem budou zavedeny počátkem roku 2012 pomocí změny podmínek koncese TV2, tj. po zrušení facility podpory. Je nutno také zohlednit skutečnost, že k největšímu čerpání podpory došlo během záchranného období, bylo povoleno v rozhodnutí Komise o podpoře na záchranu ze dne 4. srpna 2008 a celá podpora bude zrušena, jakmile toto rozhodnutí vstoupí v platnost.
(173)
Pokud je nutno chápat žalobu za porušení antitrustových předpisů a připomínky třetí strany v tomto řízení také jako stížnost na skutečnost, že se TV2 stane placeným televizním kanálem, stačí prohlásit, že pouhé zavedení uživatelských poplatků za sledování hlavního kanálu nemůže představovat porušení antitrustových právních předpisů. Když se hlavní kanál TV2 stane placeným televizním kanálem, povede to ke vstupu tohoto kanálu na trh placené televize. Vstup hlavního kanálu TV2 bude mít s největší pravděpodobností dopad pouze na konkurenty působící na tomto trhu a povede to např. k tomu, že některé subjekty tento trh opustí (přestanou být v balíčcích placených televizních kanálů), nebo k tomu, že budou muset snížit své ceny. Tyto důsledky jsou ovšem běžnými důsledky, když na trh vstoupí životaschopný konkurent. Pouhá skutečnost, že jsou zavedeny uživatelské poplatky a že to zvýší konkurenci, proto nepředstavuje porušení článků 102 a 106 SFEU.
(174)
Stěžovatel a někteří další konkurenti v připomínkách třetích stran tvrdí, že plánované zavedení tzv. „výlučné karty TV2“ bude mít údajně protisoutěžní důsledky a také zvýhodní distributora Boxer. Model „výlučné karty TV2“ v krátkosti znamená, že zákazníci budou moci přijímat TV2 bezplatně, pokud si nezakoupili jiné služby placené televize. Podle stěžovatele bude tak mít výlučná karta TV2 údajně odrazující vliv na zákazníky, kteří plánují zakoupit placené televizní vysílání, a to na úkor konkurentů TV2. Jelikož Dánsko navrhovanou výlučnou kartu TV2 stáhlo, tvrzení, že tato karta poruší či neporuší antitrustové předpisy, ztrácejí zcela na významu, a nemohou proto mít vliv na přípustnost plánu restrukturalizace.
(175)
Pokud jde o obavy některých konkurentů, že by podpora jako taková mohla být využita k agresivnímu jednání na trhu, Komise by ráda zdůraznila, že neexistují žádné náznaky, že by státní podpora jako taková měla za následek porušení jiných ustanovení SFEU nebo že by vedla TV2 k tomu, aby se automaticky začala chovat protisoutěžně.
(176)
Komise soudí, že oznámený plán restrukturalizace je v souladu s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU ve spojení s pokyny Komise k záchraně a restrukturalizaci, a to za následujících podmínek.
(177)
Jelikož se společnost po prodeji přenosové sítě nachází v lepším finančním stavu, Komise soudí, že nesmí být prováděno žádné opatření podpory z plánu restrukturalizace (půjčka a úvěrová facilita) a že stávající úvěrová facilita (povolená rozhodnutím Komise N 287/08 ze dne 4. srpna 2008) musí být zrušena s okamžitým účinkem ke dni přijetí tohoto rozhodnutí. Komise bere na vědomí, že původně oznámená záruka za prodej přenosové sítě není nadále relevantní vzhledem ke skutečnosti, že se prodej sítě uskutečnil bez ní.
(178)
Komise bere dále na vědomí závazek Dánska, že se kompenzační opatření nezahajovat vysílání žádných nových kanálů týká jak televizních, tak rozhlasových kanálů. Toto opatření musí zůstat v platnosti až do 31. prosince 2012 nebo do zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem, pokud si příjemce podpory bude moci účtovat tyto poplatky před tímto dnem. Zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem je považováno za okamžik, kdy TV2 získá právní nárok podobnou odměnu požadovat.
(179)
Komise bere na vědomí závazek Dánska pověřit nezávislého finančního odborníka, aby srovnal kapitálovou strukturu TV2 s kapitálovou strukturou jiných mediálních společností, a upravit tuto strukturu v případě, kdy by se výrazně lišilo od mediánu nebo průměru relevantní skupiny protějšků TV2. Pokud by existovaly zásadní důvody kapitál neupravovat, oznámí dánská vláda Komisi změnu plánu restrukturalizace,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Za předpokladu plného souladu s plánem restrukturalizace v podobě oznámené dne 4. února 2009 a při dodržení podmínek stanovených v článcích 2, 3 a 4 je facilita, kterou Dánsko poskytlo TV2 a kterou Komise povolila jako podporu na záchranu ve svém rozhodnutí ze dne 4. srpna 2008, slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
Ke dni přijetí tohoto rozhodnutí musí být facilita podpory na záchranu, kterou Dánsko poskytlo TV2 a kterou Komise povolila ve svém rozhodnutí ze dne 4. srpna 2008, zrušena. Nesmí být prováděno žádné z ostatních opatření podpory, která Dánsko oznámilo Komisi dne 4. února 2009.
Článek 3
Kompenzační opatření navržené Dánskem, které zakazuje TV2 zahájit vysílání nových televizních nebo rozhlasových kanálů, musí zůstat v platnosti až do oznámeného konce restrukturalizačního období dne 31. prosince 2012. Pokud však bude TV2 povoleno vybírat poplatky za předplatné (poplatky hrazené konečným uživatelem) před tímto dnem, povinnost nezahajovat vysílání nových rozhlasových a televizních kanálů přestává k tomuto dni platit.
Článek 4
Dánská vláda pověří na konci roku 2012 nebo počátkem roku 2013 nezávislého finančního odborníka, aby provedl analýzu kapitálové struktury TV2 ve srovnání s kapitálovou strukturou jiných relevantních mediálních společností. Pokud se kapitálová struktura TV2 bude výrazně lišit od mediánu nebo průměru příslušné skupiny protějšků TV2, upraví dánská vláda kapitálovou strukturu během zasedání valné hromady v dubnu 2013 tak, aby případnou odchylku napravila.
Článek 5
Do dvou měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí informuje Dánsko Komisi o opatřeních přijatých k dosažení souladu s tímto rozhodnutím.
Článek 6
Toto rozhodnutí je určeno Dánskému království.
V Bruselu dne 20. dubna 2011.
KOMISIJAS LĒMUMS
(2011. gada 20. aprīlis)
par valsts atbalstu C 19/09 (ex N 64/09), ko Dānija paredz īsteno TV2 Danmark A/S pārstrukturēšanai
(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 2614)
(Autentisks ir tikai teksts dāņu valodā)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2012/109/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (1) un, jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,
ņemot vērā ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un, jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
aicinot ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes saskaņā ar šiem noteikumiem (2), un ņemot vērā saņemtās piezīmes,
tā kā:
I. PROCEDŪRA
(1)
Komisija 2008. gada 4. augustā paziņoja Dānijai par savu lēmumu necelt iebildumus pret glābšanas atbalstu, kas TV2 Danmark A/S bija jāpiešķir kredīta veidā, kura kopējā summa ir DKK 1 000 miljoni (turpmāk tekstā - “lēmums par glābšanas atbalstu”) (3). Šajā lēmumā ir atzīts, ka plānotais atbalsts ir saskaņā ar EK Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu (pašreizējā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu) un jo īpaši ar Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai paredzētajiem noteikumiem (4) (turpmāk tekstā - “pamatnostādnes”).
(2)
Saskaņā ar lēmumu par glābšanas atbalstu un šīm pamatnostādnēm bija jāiesniedz Komisijai pārstrukturēšanas plāns vai likvidācijas plāns, vai apliecinājums tam, ka aizdevums ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc glābšanas atbalsta pasākuma apstiprināšanas, t. i., ne vēlāk kā līdz 2009. gada 4. februārim, ir pilnībā atmaksāts.
(3)
Dānija 2009. gada 4. februārī saskaņā ar EK Līguma 88. panta 3. punktu (pašreizējo LESD 108. panta 3. punktu) paziņoja Komisijai par savu lēmumu īstenot pārstrukturēšanas plānu attiecībā uz TV2 Danmark A/S.
(4)
Ar 2009. gada 2. jūlija vēstuli Komisija informēja Dāniju par savu lēmumu uzsākt EK Līguma 88. panta 2. punktā (pašreizējā LESD 108. panta 2. punktā) paredzēto procedūru attiecībā uz šo atbalstu.
(5)
Komisijas lēmums sākt šo procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (5). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes.
(6)
Komisija šajā jautājumā ir saņēmusi piezīmes no šādām ieinteresētajām personām:
-
1.10.2009.
TDC A/S un YouSee,
-
1.10.2009.
Canal Digital Danmark,
-
1.10.2009.
MTV Networks,
-
2.10.2009.
Niels Jorgen Langkilde,
-
2.10.2009.
Boxer TV,
-
2.10.2009.
Discovery Networks Nordic,
-
2.10.2009.
TV2 Danmark (atbalsta līdzekļu saņēmējs),
-
2.10.2009.
MTG Viasat (kas kopā ar 2009. gada 15. oktobra vēstuli iesniedza papildu pielikumus),
-
2.10.2009.
Danish Cable Television Association,
-
2.10.2009.
SBS Broadcasting Networks Ltd un SBS TV A/S,
-
7.10.2009.
Telia Stofa A/S.
(7)
Komisija šīs piezīmes 2009. gada 27. oktobrī nosūtīja Dānijai. Uzņēmuma Telia Stofa novēlotās piezīmes tika nosūtītas Dānijai 2009. gada 30. novembrī. Dānijai tika sniegta iespēja uz tām atbildēt, un Komisija piezīmes no Dānijas saņēma divās vēstulēs, kurās ir izklāstīti dažādi aspekti, kas tika skarti trešo personu piezīmēs, proti, Dānijas valdības 2010. gada 29. janvāra vēstulē, kas tika saņemta no tās pastāvīgās pārstāvniecības un kuras saņemšana ir reģistrēta 2010. gada 23. februārī, un 2010. gada 29. marta vēstulē, kuras saņemšana ir reģistrēta 2010. gada 30. martā, savukārt šīs vēstules pielikumu saņemšana tika reģistrēta 2010. gada 14. aprīlī. Dānijas valdība 2010. gada 8. jūnijā sniedza papildu informāciju par to, ka tā ir apstiprinājusi jaunu nolīgumu plašsaziņas līdzekļu politikas jomā 2011.-2014. gadam.
(8)
Uzņēmums TV2 Danmark A/S2010. gada 9. jūnijā iesniedza informatīvo memorandu par TV2 kanāla apraides tīkla pārdošanu.
(9)
Komisija 2010. gada 8. jūnijā rīkoja sanāksmi ar atbalsta saņēmēju “TV2 Danmark A/S”. Pēc šīs sanāksmes Komisija 2010. gada 30. jūnijā nosūtīja Dānijai jautājumus, uz kuriem Dānija atbildes sniedza 2010. gada 9. jūlija vēstulē.
(10)
Uzņēmums Viasat2010. gada 26. maija e-pasta vēstulē un parastajās vēstulēs, kas reģistrētas 2010. gada 1. jūnijā un 2010. gada 6. jūlijā, iesniedza papildu informāciju.
(11)
Pēc tam, kad Komisija 2010. gada 23. un 28. jūlijā uzdeva papildu jautājumus, Dānija 2010. gada 17. augustā iesniedza atbildes uz šiem jautājumiem. Komisija 2010. gada 14. septembrī rīkoja sanāksmi ar Dāniju, un pēc šīs sanāksmes Dānija iesniedza papildu piezīmes vēstulē, kas datēta ar 2010. gada 15. oktobri.
(12)
Uzņēmums Viasat2010. gada 22. decembrī iesniedza Komisijai papildu informāciju, savukārt uzņēmums SBS papildu informāciju iesniedza 2011. gada 7. februārī.
(13)
Komisija 2011. gada 14. janvārī nosūtīja informācijas pieprasījumu Dānijai, uz kuru tā atbildēja 2011. gada 3. februāra vēstulē. Dānija savā 2011. gada 28. janvāra vēstulē lūdza rīkot atkārtotu sanāksmi. Minētā sanāksme notika 2011. gada 7. februārī. Dānija iesniedza papildu informāciju 2011. gada 24. februārī.
(14)
Pēc Dānijas iestāžu pieprasījuma 2011. gada 4. martā tika rīkota vēl viena sanāksme. Pēc šīs sanāksmes Dānija iesniedza vēl papildu informāciju vēstulēs, kuru saņemšana tika reģistrēta 2011. gada 11., 17. un 18. martā un 2011. gada 6. un 14. aprīlī. Dānija savā 2011. gada 11. marta vēstulē informēja Komisiju, ka atsevišķas pārstrukturēšanas plāna daļas netiks īstenotas (uzņēmums TV2 Alene Card - turpmāk paskaidrots sīkāk). Dānija 2011. gada 17. un 18. martā un 6. un 14. aprīlī iesniedza koriģētos finanšu datus, ņemot vērā minēto grozījumu.
(15)
Turklāt jāņem vērā arī tas, ka 2009. gada 24. martā uzņēmums Viasat Broadcasting UK Ltd cēla prasību Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesā (pašreizējā Vispārējā tiesa) (6), lūdzot atcelt glābšanas atbalsta lēmumu. Turklāt 2009. gada 15. maijā uzņēmums Viasat Broadcasting UK Ltd lūdza Komisiju sākt tiesvedību saskaņā ar LESD 108. panta 2. punktu, lai panāktu glābšanas atbalsta lēmuma atsaukšanu (7). Šīs tiesvedības attiecas uz citu lēmumu un netraucē Komisijai pieņemt nostāju jautājumā par pārstrukturēšanas plānu. Tomēr ar 2010. gada 17. maija rīkojumu tiesvedība šajā lietā tika apturēta līdz brīdim, kad Komisija būs pieņēmusi galīgo lēmumu pārstrukturēšanas lietā (8).
(16)
Uzņēmums MTG un Viasat2009. gada 14. decembrī iesniedza sūdzību, kurā tie apgalvo, ka, ieviešot lietošanas maksu TV2 kanālam, Dānija cita starpā pārkāpj LESD 106. un 102. pantu.
II. ATBALSTA SAŅĒMĒJS - UZŅĒMUMS TV2 DANMARK A/S
(17)
Uzņēmums TV2 Danmark A/S 2003. gadā ieguva privātas sabiedrības ar ierobežotu atbildību juridisko statusu, kas pilnībā pieder Dānijas valstij. Uzņēmums pārņēma saimniecisko darbību no 1986. gadā izveidotās neatkarīgās sabiedriskās organizācijas TV2. Uzņēmumam “Danmark A/S” pieder daļas vairākos atšķirīgos uzņēmumos, tostarp tai pilnībā piederošos meitasuzņēmumos, saistītajos uzņēmumos, kopuzņēmumos, kā arī tas ir mazākuma akciju daļas turētājs sabiedrībās. Uzņēmums TV2 Danmark A/S (turpmāk tekstā - TV2) ir koncerna TV2 mātes uzņēmums, un tas nodrošina sabiedriskās televīzijas kanāla TV2 darbību (turpmāk tekstā arī - “galvenais kanāls”).
(18)
Pašreizējais uzņēmējdarbības modelis. TV2 galveno kanālu iepriekš finansēja, iekasējot televīzijas licenču nodevas un ieņēmumus no reklāmas. Tomēr, lai gan reģionālos kanālus šādā veidā daļēji finansē joprojām, galvenā kanāla finansēšana, iekasējot televīzijas licenču nodevas, tika pārtraukta 2004. gada jūlijā un tika saglabāti tikai ieņēmumi no reklāmas. Minētie ieņēmumi no reklāmas pašlaik ir vienīgais galvenā kanāla ienākumu avots, izņemot no komerckanāliem saņemtās peļņas daļu. TV2 pašlaik nav atļauts iekasēt abonēšanas maksu par tā galveno kanālu.
(19)
Sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. Saskaņā ar Dānijas Apraides likuma 38.a panta 1. punktu TV2 ir pienākums sniegt sabiedriskos pakalpojumus, un šajā punktā teikts, ka “sabiedrisko programmu darbību plašākai sabiedrībai nodrošina saskaņā ar 10. pantā minētajiem principiem”. Šīs vispārējās saistības ir papildinātas ar sīkākiem aprakstiem sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja licencē un tās pielikumiem.
(20)
Komisija apstiprināja (9), un šajā ziņā to atbalstīja Vispārējā tiesa (10), ka TV2 galvenais kanāls ievēro sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. TV2 sabiedrisko pakalpojumu darbības veids rada tam vairāk nekā […] (11) no tā izmaksām (12).
(21)
Turklāt TV2 galvenajam kanālam vēl ir jāpilda arī sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, kas paredz nodrošināt reģionālo programmu apraidi saskaņā ar TV2 sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja licences 2.5. punktu (13). Reģionālo programmu saturu veido TV2 reģionālās raidstacijas. Šīs astoņas reģionālās stacijas darbojas neatkarīgi no TV2. To darbību regulē Dānijas Apraides likuma 31. pants un turpmākie panti. (14). Katrā no astoņām reģionālajām TV2 raidstacijām darbojas pārstāvju padome, kuras sastāvā ir pārstāvēti dažādi attiecīgā reģiona kultūras un sabiedrības aspekti. TV2 pārstāvji nedrīkst piedalīties šajās pārstāvju padomes sanāksmēs. Reģionālajām raidstacijām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas darbība ir uzticēta saskaņā ar Dānijas Apraides likuma 31. pantu un turpmākajiem pantiem un, veidojot programmas, tām ir jāakcentē sava reģionālā piederība. Šo raidstaciju darbību galvenokārt finansē, iekasējot televīzijas licenču nodevas (15). TV2 ir noteikts pienākums pārraidīt šīs reģionālās programmas TV2 parastās programmu plūsmas “logos” (16). TV2 nevar ietekmēt TV formāta izvēli, piemēram, lai nodrošinātu saskaņotību ar vispārējo TV programmu veidošanu galvenajā kanālā. Valsts un reģionālā līmeņa programmu starplaikos TV2 pārraida reklāmas, kas ir vērstas uz reģionālo tirgu, un tas saglabā ieņēmumus no šīs reklāmas.
(22)
Apraides pienākums. Saskaņā ar Dānijas Apraides likuma 6. pantu pašlaik uz galveno kanālu attiecas apraides pienākums, saskaņā ar kuru ar satelītu piegādātās antenu televīzijas ģenerālsistēmu (SMATV) izplatītājiem (tostarp komerciālajiem kabeļtīklu izplatītājiem) visās to piedāvājumu paketēs ir jānodrošina piekļuve noteikumā minētajiem kanāliem (proti, TV2 un DR) (17).
Televīzijas pakalpojumu izplatītājiem, kuri izmanto satelītu kā izplatīšanas platformu, nebija pienākuma iekļaut TV2 galveno kanālu savās programmu paketēs, tomēr tie izvēlējās to iekļaut, jo šis kanāls ir ļoti populārs (18).
(23)
Televīzijas pakalpojumu izplatīšana Dānijā. Televīzijas pakalpojumi Dānijā tiek izplatīti piecos dažādos veidos atkarībā no alternatīviem TV signāla uztveršanas līdzekļiem. Izplatīšana tiek veikta, izmantojot kabeļu sistēmas (izplatītāji YouSee un Sofa) un SMATV (vietējie kabeļtelevīzijas izplatītāji) sistēmu, paraboliskas satelītantenas (Viasat un Canal Digital), platjoslas (IPTV) un virszemes apraidi. No 2009. gada 1. novembra tika atslēgts analogās virszemes apraides signāls un Dānijas virszemes TV signāli tika pārveidoti par ciparu virszemes apraides signāliem. Konkursā par komercdarbības zonas kontroles uzņēmuma tiesībām uzvarēja uzņēmums Boxkeeper, un tas ir atbildīgs par abonēšanas maksas kanālu pārraidīšanu virszemes tīklā. Pašlaik TV2 galveno kanālu pārraida bezmaksas televīzijas kanālos, neiekasējot abonēšanas maksu par tā skatīšanos (19).
(24)
TV2 pamatdarbības jomas. TV2 galvenokārt darbojas TV reklāmas pārraidīšanas un pārdošanas jomā. Tas arī iepērk un pārdod audiovizuālās tiesības starptautiskos tirgos (piemēram, Euro 2008 čempionāts vai Olimpiskās spēles), ko tas var pārraidīt pats vai pārdot tālāk. TV2 darbojas gandrīz tikai un vienīgi TV apraides tirgū un citos ar plašsaziņas līdzekļiem saistītos tirgos Dānijā. TV2 galvenais kanāls kopā ar Danmarks Radio (valsts uzņēmums, ko finansē tikai un vienīgi, iekasējot licences nodevu, un kas darbojas divos sabiedriskajos kanālos), ir lielākais televīzijas kanāls.
TV2 galvenais kanāls televīzijas reklāmas tirgū pašlaik konkurē, piemēram, ar Viasat kanāliem TV3 un TV3+. Viasat īpašnieks ir uzņēmums Swedish Modern Times Group A/S (MTG), kas arī ir aktīvs satelītu apraides tirgus segmenta dalībnieks. TV2 par ieņēmumiem no reklāmas konkurē arī ar SBS A/S, kas pieder Vācijas uzņēmumam ProSiebenSat. TV2 maksas televīzijas kanāli, piemēram, TV2 Zulu un TV2 Charlie, vairumtirdzniecības tirgū konkurē ar citiem komerckanāliem par maksas TV programmu pakešu izplatīšanu.
(25)
Komercdarbība. TV2 darbojas vairākos komerckanālos, kas nav sabiedriskie kanāli, tostarp TV2 Zulu, TV2 Charlie, TV2 Film un TV2 News. Tam pieder arī 50 % no TV2 Sports. TV2 Zulu, TV2 Charlie un TV2 News finansē, iekasējot abonēšanas maksu un maksu par reklāmu, turpretī TV2 Film finansē tikai un vienīgi, iekasējot abonēšanas maksu.
(26)
Kā ir atzinusi Dānija (20) un TV2 Danmark A/S, un tās konkurents Viasat (21), galvenā kanāla darbība ir būtiska, lai gūtu ieņēmumus no komerckanālu darbības.
(27)
TV2 kopš 2001. gada ir noteikta prasība kārtot atsevišķu grāmatvedības uzskaiti par tā komerciālo un sabiedrisko pakalpojumu darbības veidiem, sk. Rīkojumu Nr. 740 (22). Šo uzskaiti uzrauga ārējie revīzijas uzņēmumi.
(28)
Pārējās uzņēmējdarbības jomas. Turklāt TV2 Danmark A/S pieder arī vairāki meitasuzņēmumi, vai arī tas ir vairāku tādu ar televīziju saistītu kopuzņēmumu sastāvdaļa, kas darbojas satura veidošanas un radio pārraižu jomā, kā arī agrāk tam kopā ar DR piederēja apraides tīkls (Broadcast Service Denmark (BDS), DTT/Digi-TV, 4M un Fordelingsnet). Atbilstoši Dānijas sniegtajai informācijai Broadcast Service Denmark ir vadošais Dānijas apraides pakalpojumu sniedzējs pārraides tīklu plānošanas, izstrādes, ekspluatācijas un pakalpojumu sniegšanas jomā. Šā apraides tīkla kopīgie tiešie īpašnieki bija Danske Radio un TV2 vai, izmantojot kopīpašuma komandītsabiedrības (Fordelingsnet, 4M, Digi-TV). Taču pārstrukturēšanas procesa gaitā TV2 pārdeva tam piederošās šā tīkla akcijas.
(29)
Valsts līmeņa konkurences lietas saistībā ar TV2 . Komisija atzīmē, ka Dānijas atbildīgās iestādes konkurences jomā izmeklē TV2 rīcību reklāmas tirgū. Dānijas Konkurences padome 2005. gada 21. decembrī pieņēma lēmumu, ka TV2 ir pārkāpis LESD 102. pantu un attiecīgos valsts tiesību aktu noteikumus, izmantojot lojalitāti veicinošas atlaides savā darbībā reklāmas tirgū. Šo lēmumu 2006. gada 1. novembrī atcēla Konkurences apelācijas tiesa, tomēr pēc tam, šo spriedumu 2009. gada 22. jūnijā pārsūdzot Austrumdānijas Augstajā tiesā, attiecīgais lēmums tika atzīts par spēkā esošu. Pret pēdējo minēto spriedumu tika iesniegta apelācijas sūdzība Augstākajā tiesā, kas 2011. gada 18. martā spriedumu atzina par spēkā esošu. Šī lieta tika izskatīta pēc tam, kad iepriekš 2000. gada 29. novembrī tika uzsākta tiesvedība, kurā Dānijas Konkurences padome konstatēja, ka 2000. gadā TV2 piedāvātās atlaides ir vērtējamas kā dominējošā stāvokļa ļaunprātīga izmantošana.
III. CITAS NEIZLEMTĀS TIESAS LIETAS SAISTĪBĀ AR TV2
(30)
Komisijas 2004. gada 19. maija un 2005. gada 2. februāra lēmuma mērķis attiecīgi bija atbalsta piešķiršana TV2 no valsts līdzekļiem attiecīgi pirms tā pārveides par sabiedrību ar ierobežotu atbildību un turpmākās rekapitalizācijas (23). Pirmajā lēmumā Komisija lika TV2 atgūt nesaderīgā atbalsta līdzekļus DKK 628,1 miljona apmērā. Dānija pieprasīja atbalsta saņēmējam atlīdzināt šos līdzekļus, kā arī procentus, un no TV2 tika atgūti naudas līdzekļi DKK 1 050 miljonu apmērā. Otrajā lēmumā netika izvirzīti nekādi iebildumi pret rekapitalizāciju, ko veidoja kapitāla investīcijas DKK 440 miljonu apmērā un vēl arī parāda apmaiņa pret pašu kapitālu DKK 394 miljonu apmērā, un tā tika atzīta par saderīgu ar iekšējo tirgu.
(31)
Vispārējā tiesa 2008. gada 22. oktobrī atcēla Komisijas lēmumu par līdzekļu atgūšanu (24). Vispārējā tiesa 2009. gada 24. septembrī (25) izdeva rīkojumu saistībā ar lēmumu par rekapitalizāciju, pasludinot, ka šajā jautājumā nav nepieciešams lēmums, jo lēmums par rekapitalizāciju, kurš tika pamatots ar lēmumu par līdzekļu atgūšanu, ir pieņemts, pamatojoties uz apsvērumiem, kādi vairs nepastāvēja, un tādēļ šādam lēmumam vairs nav pamata. Tiesa uzskatīja, ka šie abi lēmumi ir vienas un tās pašas lietas divi dažādi aspekti.
(32)
Komisijas izmeklēšana saistībā ar iepriekšminēto lietu tika veikta vienlaicīgi ar šīs lietas izskatīšanu. Komisijas lēmums šajā lietā tiks pieņemts vienlaicīgi ar šajā dokumentā sniegto lēmumu.
IV. PĀRSTRUKTURĒŠANAS PLĀNS
1. Sākotnējā pārstrukturēšanas plāna konteksts
(33)
Kā ir izklāstīts Komisijas lēmumā, saskaņā ar kuru 2008. gadā tika piešķirts glābšanas atbalsts DKK 1 000 miljonu apmērā, pārmērīgi lielu ieguldījumu dēļ, jo īpaši radio darbības jomā, TV2 Danmark radās nopietnas likviditātes problēmas, ieņēmumi no reklāmas bija mazāki nekā plānots, un palielinājās aizdevumu procentu maksājumi. Šo likviditātes nepietiekamību nebija iespējams atrisināt, nodrošinot aizdevumus no privātām kredītiestādēm (bankām). Pēc glābšanas atbalsta lēmuma pieņemšanas Dānija par pārstrukturēšanas plānu paziņoja pamatnostādnēs noteiktajā sešu mēnešu laika posmā.
(34)
Pārstrukturēšanas plāns, kas Komisijai tika iesniegts 2009. gada 4. februārī, tika apstiprināts pēc tam, kad liels vairākums Dānijas politisko partiju panāca savstarpēju vienošanos par pielikumu 2007.-2010. gada nolīgumam par plašsaziņas līdzekļiem, kurš tika publicēts 2009. gada 9. janvārī.
(35)
Savā 2009. gada 4. februāra paziņojumā Dānija paziņoja par dažādu pārstrukturēšanas atbalsta pasākumu īstenošanu, jo saskaņā ar Dānijas sniegto informāciju, Komisijas glābšanas atbalsta lēmumā norādītās īstermiņa likviditātes un parādsaistības joprojām nebija atrisinātas. Minētās problēmas pamudināja uzņēmuma TV2 Danmark A/S kvalificēšanu par “grūtībās nonākušu uzņēmumu” saskaņā ar pamatnostādnēm (26), no kurām Komisijai lēmumā par procedūras uzsākšanu nebija iemesla atkāpties un kas saskaņā ar Dānijas sniegto informāciju joprojām ir spēkā arī pēc TV2 glābšanas atbalsta saņemšanas. Tas skaidri izriet no informācijas, kas norādīta Komisijas lēmumā par oficiālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu (27).
(36)
Vēlāk procesa gaitā un, jo īpaši atbildot uz trešo personu piezīmēm, Dānija iesniedza citu jaunāku uzņēmuma PWC pētījumu par TV2 finansiālo stāvokli. Atjauninātie dati ir apkopoti turpmāk sniegtajā tabulā (28).
Galveno TV2 Danmark A/S finanšu rādītāju attīstība
(miljonos DKK)
2006. gads
2007. gads
2008. gads
2009. gads
Peļņa pirms nodokļiem
142
- 213
18
-28
Apgrozījums
1 980
2 251
2 206
2 029
Tīrā naudas plūsma
79
- 550
-73
-60
Tīrās parādsaistības, par kurām jāmaksā procenti
232
564
622
659
Tīrie procentu maksājumi
10
19
41
31
Tīrā aktīvu vērtība
815
598
616
601
Saskaņā ar Dānijas sniegto informāciju TV2 problēmas rodas cita starpā no sabiedriskā kanāla darbība, kas kļūst arvien nerentablāks (29) un attiecībā uz kuru nav izstrādāts ilgtspējīgs darbības modelis, kā arī daļa zaudējumu rodas no neienesīgiem ieguldījumiem.
(37)
Zaudējumi. Tā kā ieņēmumi no reklāmas bija mazāki par budžetā plānotajiem un tika veikti vairāki neienesīgi ieguldījumi (jo īpaši TV2 Radio), TV2 Danmark A/S 2007. gadā bija ievērojami zaudējumi (DKK 214 miljoni, pašu kapitāla ienesīgums ir -36 %). Turklāt 2008. gada marta beigās plānotie 2008. gada finanšu rezultāti norādīja uz jauniem zaudējumiem pirms nodokļu nomaksas līdz pat DKK […] miljoniem, kaut arī tika prognozēts, ka šis plāns ir īpaši atkarīgs no turpmākās attīstības reklāmas tirgū. Tāpat uzņēmums cieta arī zaudējumus 2009. gadā.
(38)
Apgrozījums/tirgus daļa. Jau vairākus gadus pirms glābšanas atbalsta piešķiršanas bija vērojama TV2 galvenā kanāla tirgus daļas samazināšanās tendence, un tā turpinās arī pašreiz. Iepriekšējo TV2 saimnieciskās darbības priekšrocību zaudēšanas, atslēdzot virszemes analogās televīzijas apraidi, un virszemes ciparu televīzijas ieviešanas dēļ saimnieciskās darbības iespēju sadale no 2009. gada novembra ir kļuvusi vienlīdzīgāka. Ir paredzams, ka “must-carry” saistību atcelšanas dēļ (sk. turpmāk 52. apsvērumu) uzņēmums zaudēs vēl lielāku tirgus daļu. No 2003. līdz 2009. gadam TV2 galvenā kanāla “komerciālā” tirgus daļa (skatītāji vecuma grupā no 21 līdz 50 gadiem, kuri no komerciālā viedokļa ir interesantākā skatītāju grupa) jau ir samazinājusies par 19 %, proti, no 56,2 % līdz 45,6 % (30). Tiek prognozēts, ka TV2 komercdarbības tirgus daļa 2013. gadā būs […] % (31).
(39)
Pieaugošas parādsaistības/negatīva naudas plūsma/procentu maksājumi. Kā norādīts iepriekš sniegtajā tabulā, TV2 Danmark A/S tīrās parādsaistības, par kurām jāmaksā procenti, pastāvīgi palielinājās no DKK 232 miljoniem 2006. gadā līdz DKK 622 miljoniem 2008. gadā (pirms tīkla pārdošanas un lielākās parāda daļas atmaksāšanas tīrā parādsaistību summa, par kuru jāmaksā procenti, 2010. gadā tika plānota DKK […] miljonu apmērā). Turklāt tabulā ir arī norādīts, ka laika posmā no 2006. gada 31. decembra līdz 2009. gada 31. decembrimTV2 Danmark A/S bija negatīva naudas plūsma, parādsaistību pieaugums, procentu maksājumu palielināšanās un tīro aktīvu vērtības samazināšanās.
(40)
Optimistiskā attīstības scenārija un pesimistiskā attīstības scenārija analīze. Sākotnējā pārstrukturēšanas plānā ir paredzēts pamatscenārijs, optimistiskais attīstības scenārijs un pesimistiskais attīstības scenārijs, kā arī riska skaitliskais novērtējums. Tas ir izstrādāts, pamatojoties uz tirgus prognozēm saistībā ar uzņēmuma ārējiem faktoriem (izstrādātas uzņēmumā PriceWaterhouseCoopers). Šajos scenārijos tiek prognozēti faktiskās IKP izaugsmes rādītāji un no tiem tiek atvasināti prognozētie izaugsmes (vai samazinājuma) rādītāji televīzijas reklāmas tirgū, kurus apvienojot ar plānotajiem tirgus daļas rādītājiem tiek iegūti prognozētie TV2 reklāmas ieņēmumu rādītāji. Pamatscenārijs paredz nelielu IKP pieaugumu ([…] % 2009. un 2010. gadam, […] % 2011. gadam un […] % 2012. gadam). Tajā tiek prognozēts, ka laikā no 2009. gada līdz 2011. gadam televīzijas reklāmas tirgus būs no DKK […] miljoniem līdz DKK […] miljoniem attiecīgajā periodā ([…] %). Pesimistiskajā attīstības scenārijā ir vērojama ne pārāk pozitīva faktiskā IKP izaugsme (nulles rādītājs 2009. un 2010. gadā un pieaugums […] % un […] % apmērā attiecīgi 2011. un 2012. gadā), un reklāmas izdevumi ir no DKK […] miljoniem 2009. gadā līdz DKK […] miljoniem 2012. gadā ([…] %). Optimistiskajā attīstības scenārijā tiek prognozēts nedaudz augstāks IKP izaugsmes līmenis nekā pamatscenārijā, un tādējādi arī neliels televīzijas reklāmas tirgus pieaugums no DKK […] miljoniem 2009. gadā līdz DKK […] miljoniem 2012. gadā ([…] %). Ņemot vērā paredzamo tirgus daļas zaudēšanu, tika prognozēts, ka TV2 ieņēmumi no reklāmas […] par […] %, […] % un […] % attiecīgi pamatscenārijā, sliktākajā scenārijā un labākajā scenārijā laika posmā no 2009. līdz 2012. gadam, kas ir vienāds ar […] no […] %, […] % un […] %.
(41)
TV2 reklāmas ieņēmumi 1999.-2009. gadā vidēji ir pieauguši par 1,9 % (ģeometriski) ar standarta novirzi 12 % apmērā (32). Tādēļ, ņemot vērā TV2 reklāmas ieņēmumu atkarību no dažādiem saimnieciskās darbības cikla riska faktoriem un vispārējo ekonomikas stāvokli vērtējuma brīdī, uzņēmuma PWC prognozes 2009.-2012. gadam nevar noraidīt kā nepamatotas.
(42)
Uzņēmuma PWC ziņojums tika atjaunots 2009. gada septembrī, ņemot vērā jaunākās prognozes saistībā ar ieņēmumiem no reklāmas, un tajā tika paredzēts pesimistiskāks attīstības scenāriju nekā tika prognozēts pamatscenārijā (33). Televīzijas reklāmas tirgus 2009. gadā saruka par 18,7 % salīdzinājumā ar 2008. gadu (34). TV2 reklāmas ieņēmumu līmenis 2008. gadā kritās par 4 % (no DKK 1 667 miljoniem līdz DKK 1 597 miljoniem) un 2009. gadā vēl par 24 % (no DKK 1 597 miljoniem līdz DKK 1 220 miljoniem) (35).
(43)
Dānija atzīst, ka TV2 ir nonācis grūtībās parādsaistību dēļ, ko radīja lieli iepriekšējos gados veikti ieguldījumi, nenoteiktība saistībā ar neizlemto valsts atbalsta tiesas lietu attiecībā uz TV2 un, kas nav mazāk svarīgi, sabiedriskā kanāla saimnieciskās darbības modelis, ko finansē tikai no reklāmas ieņēmumiem. Ievērojami zaudējumi ir radīti tieši radio darbības jomā kopš tās uzsākšanas 2007. gadā. Tika pieņemts lēmums 2008. gada aprīlī slēgt radio darbību.
(44)
Ārējā banku finansējuma trūkums. Pārstrukturēšanas plānā ir ņemts vērā, ka TV2 finansētāji apšauba galvenā kanāla pašreizējo uzņēmējdarbības modeli un izskatīšanā esošo lietu iespējamo iznākumu saistībā ar iepriekšējo atbalstu TV2. Pārstrukturēšanas plāns vājina banku risku izpausmes attieksmi pret uzņēmumu, vēl vairāk samazinot pašreizējo aizdevumu vai kredītlīniju apmēru. Dānija ir iesniegusi pierādījumus, ka 2009. gada 22. aprīlī pēc uzņēmuma pārskatu publicēšanas uzņēmuma galvenā banka […] lika samazināt uzņēmumam izsniegtā aizdevuma un piešķirtās kredītlīnijas apmēru (36).
(45)
TV2 radās grūtības, ieķīlājot savus īpašumus Odensē, un tas ziņoja, ka ir samazinājusies ne tikai ēku, bet arī iespējamās hipotēkas vērtība (37). Galu galā TV2 tika nodrošināts aizdevums DKK 80 miljonu apmērā no Nordea bankas, kas bija mazāks nekā tika paredzēts. Vēlāk Dānija iesniedza atjaunotu informāciju par to, ka bankas nav ieinteresētas izsniegt komercaizdevumus. Šī informācija liecina, ka neviena no uzrunātajām bankām ([…], […], […] un […]) neuzskatīja TV2 par uzņēmumu, kuram ir pietiekama kredītspēja. Tā iemesls bija prognozes saistībā ar reklāmas tirgus attīstību, kas ir vienīgais TV2 ienākumu avots. Tika apšaubīta TV2 pelnītspēja, un neizlemtās tiesas lietas tika vērtētas kā papildu riska faktors. (38).
2. Sākotnēji paziņotā pārstrukturēšanas plāna un tā grozījumu apraksts
(46)
Paziņotais plāns par TV2 pārstrukturēšanu attiecas uz laika posmu no 2009. gada 4. februāra līdz 2012. gada 31. decembrim. Tas tika izstrādāts, lai novērstu vājās puses TV2 saimnieciskajā darbībā, jo īpaši nelīdzsvarotību bilancē attiecībā pret īstermiņa parādsaistībām un problēmas, kas saistītas ar sabiedriskā kanāla saimnieciskās darbības modeli, kas nav ilgtspējīgs tādēļ, ka ir balstīts uz finansējumu no reklāmas ieņēmumiem, kuri ir atkarīgi no dažādiem saimnieciskās darbības cikla riska faktoriem. Plāns ietvēra šādus piecus galvenos elementus: i) finanšu pārstrukturēšana, kas skar bilanci; ii) darbības pārstrukturēšana; iii) jauns sabiedriskā kanāla TV2 finansēšanas veids, ieviešot jaunu saimnieciskās darbības modeli; iv) atbalsta pasākumi un v) kompensācijas pasākums(-i).
(47)
Finanšu pārstrukturēšanas pasākumi tika plānoti, risinot šādus četrus jautājumus: apraides tīkla BSD 50 % līdzdalības daļas pārdošana (39), uzņēmuma nekustamā īpašuma Odensē (Kvaegtorvet) ieķīlāšana, tādējādi paredzot piesaistīt līdzekļus DKK […] miljonu apmērā, plānoto kapitālieguldījumu īstenošanas atlikšana un apjoma samazināšana un mazākuma turēto akciju pārdošana konkrētos uzņēmumos, kuri darbojas plašsaziņas līdzekļu nozarē, […], Momondo, […] un […]. Ieviešot šos pasākumus, tika plānots gūt ieņēmumus vairāk nekā DKK […] miljonu apmērā, daļu no kuriem bija paredzēts izmantot īstermiņa aizdevumu apjoma samazināšanai.
(48)
Darbības pārstrukturēšanas pasākumi paredzēja paplašināt jau 2008. gadā uzsāktos izmaksu taupības pasākumus DKK 280 miljonu apmērā un ietvēra arī uzņēmuma East Production slēgšanu un tā iekļaušanu TV2, TV2 līdzdalības izbeigšanu vai samazināšanu uzņēmumā […] un papildu izmaksu ietaupījumus DKK 40 miljonu apmērā. Turklāt TV2 pēc paziņojuma sniegšanas izdevās panākt papildu izmaksu ietaupījumus 2009. gada 30. martā apstiprinātajā plānā, kas paredz kapitālieguldījumu samazinājumu 2009. gadā par DKK 30 miljonu apmērā, kā arī turpmākus kārtējo izmaksu samazinājumus DKK 97 miljonu apmērā (40).
(49)
Ir paredzēts jauns finansēšanas pasākums (lietošanas maksa) (41), lai paplašinātu pastāvīgo ieņēmumu avotu spektru sabiedriskajam kanālam TV2. Par to lēmums tika pieņemts, 2009. gada 9. janvārī vienojoties galvenajām politiskajām partijām par grozījumu 2007.-2010. gada nolīgumā par plašsaziņas līdzekļiem.
(50)
Abonēšanas maksas iekasēšana. Galvenā kanāla darbības modeļa ilgtspējība tiks nodrošināta, no 2012. gada 1. janvāra atļaujot TV2 sabiedriskā kanāla finansēšanai ieviest lietošanas maksu, proti, abonēšanas maksu. Turklāt TV2 arī turpmāk saņems ieņēmumus no reklāmas.
(51)
Izplatītāji šo maksu iekasēs no pakalpojuma lietotājiem. Maksas apmēru, kas jāmaksā pakalpojuma lietotājam, nenoteiks valdība, bet par to tiks panākta vienošanās parastās komercsarunās starp TV2 un izplatītājiem (piemēram, ar DTT Boxer). TV2 paredz, ka TV2 iekasētā ikmēneša maksa no izplatītājiem būs apmēram DKK 10-12 (neskaitot PVN) no vienas mājsaimniecības (42). Atliekot lietošanas maksas ieviešanu uz 2012. gadu, ir paredzēts dot pietiekami daudz laika mājsaimniecībām, kuras pašlaik ir aprīkotas ar MPEG 2 tehnoloģijas iekārtām, kas ir spējīgas uztvert bezmaksas virszemes ciparu televīziju (DR1, DR2 un TV2), lai tās varētu nomainīt šīs iekārtas pret MPEG 4 formāta iekārtām. Dānija paredz, ka ar šā elementa ieviešanu pārstrukturēšanas plānā varēs atjaunot TV2 ilgtermiņa dzīvotspēja. TV2 2012. gadā no lietošanas maksas iekasēšanas paredz panākt tīro ieņēmumu pieaugumu aptuveni DKK […] miljonu apmērā (43).
(52)
Netiks pieņemts likums, kas izplatītājiem savās paketēs liktu iekļaut TV2 programmu. Tieši pretēji, ieviešot lietošanas maksu, tiks atceltas pašreizējās “must-carry” saistības (44). Saskaņā ar pašreizējā Dānijas Apraides likuma 6. nodaļas 38.a panta 2. punktu TV2“must-carry” saistības tiek atceltas, ja kultūras ministrs atļauj TV2 iekasēt lietošanas maksu. Citiem vārdiem - lietošanas maksas ieviešanas brīdī “must-carry” saistības automātiski tiek atceltas. Ir paredzēts, ka TV2 galvenais kanāls tiks raidīts de facto, izmantojot kabeļu tīklu un antenu sasaistes tāpat, kā tas tiek veikts pašreiz. Iespējams, ka izplatītāji mainīsies programmu pakešu struktūru, TV2 aizstājot ar kādu no pašreizējiem maksas kanāliem.
(53)
Sākotnēji tika paredzēts, ka, iekasējot lietošanas maksu, tiks pieļauti izņēmumi un ka TV2 šo maksu neiekasēs no pakalpojuma lietotājiem, kuriem nav iespējams uztvert nevienu citu maksas televīzijas kanālu (pazīstama kā TV2 Alene karšu sistēma). Tas nozīmētu, ka lietotāji, kuriem ir iespējams uztvert tikai bezmaksas FTA (free-to-air) kanālus, arī turpmāk varētu skatīties TV2 par brīvu. Šī iespēja, kas tika paredzēta Kultūras ministrijas 2010. gada 18. novembra priekšlikuma projektā, tomēr netiks īstenota. Tādējādi no 2012. gada TV2 iekasēs lietošanas maksu no visiem lietotājiem, kuri vēlēsies uztvert TV2, lai skatītos sabiedrisko kanālu. Lai ieviestu iespēju iekasēt lietošanas maksu, ir jāievieš izmaiņas TV2 licences nosacījumos, ko īstenos Kultūras ministrija.
(54)
Sākotnēji paziņotie atbalsta pasākumi. Atbilstoši sākotnējam paziņojumam pārstrukturēšanas procesā papildus bija paredzēti trīs atbalsta pasākumi, kuru maksimālā summa bija DKK 1 375 miljoni. Tie bija šādi:
-
subordinētā aizdevuma piesaistīšana DKK 300 miljonu apmērā,
-
garantijas izsniegšana apraides tīkla pārdošanai, paredzot par to saņemt naudas līdzekļus DKK 475 miljonu apmērā, un
-
īstermiņa kredīta piešķiršana sākotnēji DKK 600 miljonu apmērā gadījumā, ja TV2 nespētu nodrošināt ārējo finansējumu.
(55)
Dānija norādīja, ka procentu likmes un maksa par garantijas izsniegšanu būs līdzīga tai, kādu piedāvā finansiāli stabiliem uzņēmumiem. Šie pasākumi nekad netika īstenoti. Sīkāka informācija ir pieejama Komisijas lēmumā par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu (45).
(56)
Joprojām ir pieejams glābšanas atbalsta kredīts DKK 1 000 miljonu apmērā, ko Komisija apstiprināja, pieņemot 2008. gada 4. augusta lēmumu.
(57)
Dānija iesniedza informāciju par pārstrukturēšanas izmaksām un šajā ziņā piedāvā divas dažādas aprēķinu iespējas. Pirmajā tā apgalvo, ka TV2 pārstrukturēšana ir finanšu pārstrukturēšana, kurā pārstrukturēšanas izmaksas faktiski ir vienādas ar likviditātes deficīta novēršanas izmaksām, proti, tās ir izmaksas ilgtermiņa dzīvotspējas nodrošināšanai. Dānija uzskata, ka neatkarīgi no šo izmaksu lieluma, tās pilnībā būs jāsedz pašam TV2. Tas ir tādēļ, ka atbilstoši Dānijas pieņēmumam līdz Komisijas lēmuma pieņemšanas brīdim visi atbalsta pasākumi vai nu joprojām vēl nebūs īstenoti, vai arī būs pilnībā atmaksāti (46). Dānija arī norāda, ka īpašajā TV2 pārstrukturēšanas gadījumā arī izmaksu ietaupījumi ir jāuzskata par pieņemamām pārstrukturēšanas izmaksām, jo izmaksu ietaupījumi ir paredzēti ne tikai konkurētspējas palielināšanai, bet arī TV2 finansiālās dzīvotspējas nodrošināšanai no komerciālā skatpunkta (47). Otrajā variantā, piedāvājot tradicionālāku pārstrukturēšanas izmaksu aprēķinu, kurā izmaksu ietaupījumi netiek ņemti vērā, galvenā uzmanība tiktu vērsta uz vienreizējām izmaksām ārkārtējiem pasākumiem, ko Dānija nosaka DKK […] miljonu apmērā par darījuma izmaksām saistībā ar apraides tīklu, izmaksām saistībā ar pāreju uz maksas TV (lietošanas maksa) un juridiskām un konsultāciju izmaksām, kā arī izmaksām saistībā ar personāla darba līgumu laušanu (48).
(58)
Kā kompensācijas pasākums bija paredzēta TV2 sākotnējā apņemšanās visā pārstrukturēšanās periodā, proti, līdz 2012. gada 31. decembrim, neieviest jaunus televīzijas pārraides kanālus. Dānija norāda, ka tā ir savā ziņā uzņēmuma uzupurēšanās, jo jaunu kanālu ieviešana mazinātu TV2 atkarību no reklāmas ieņēmumiem. Ciparu televīzijas vidē skatītāji aizvien biežāk tiek uzrunāti, izmantojot īpašus skatītāju kanālus, un TV2 norāda, ka tā konkurenti šajā periodā ievieš jaunus kanālus.
(59)
Attiecībā uz pārstrukturēšanas plāna ilgumu, par kuru tika paziņots, ka tas turpināsies līdz 2012. gada 31. decembrim, Dānijas atbildīgās iestādes informēja, ka TV2 ir ieinteresēts pēc iespējas ātrāk aizstāt visu valsts atbalstu, attiecīgi nodrošinot iespēju pabeigt pārstrukturēšanas procesu ātrāk nekā paredzēts (49).
3. Turpmākā pārstrukturēšanas procesa attīstība
(60)
Kā norādīts pārstrukturēšanas plānā, TV22010. gada 30. septembrī savu apraides tīklu pārdeva Zviedrijas uzņēmumam Teracom A - Boxer īpašniekam. TV2 ieņēmumi no pārdošanas pirms nodokļu nomaksas ir apmēram DKK 640 miljoni, ko izmantoja TV2 parādsaistību samazināšanai.
(61)
TV2 izdevās arī ieķīlāt uzņēmuma nekustamo īpašumu Odensē, taču par zemāku likmi nekā sākotnēji tika paredzēts. Tādēļ DKK […] miljonu vietā tas ieguva hipotēku tikai DKK 80 miljonu vērtībā.
(62)
TV22010. gada 4. oktobrī atmaksāja visu tā izlietoto īstermiņa kredīta summu, kas tika piešķirta saskaņā ar Komisijas glābšanas atbalsta lēmumu. Kopā no glābšanas atbalsta līdzekļiem TV2 bija izlietojis DKK 223 miljonus. Līdz 2008. gada beigām, proti, sešu mēnešu glābšanas atbalsta laika posmā TV2 bija izlietojis DKK 208 miljonus (50). Ņemot vērā apraides tīkla pārdošanu, kas bija veiksmīgāks nekā tika prognozēts pārstrukturēšanas plānā, Dānija nosūtīja šādus koriģētos rādītājus par TV2 finansiālo stāvokli (pamatoti ar galvenā kanāla abonēšanas datiem) (51).
(miljonos DKK)
Faktiskie rādītāji
2009. gads
Plānotie rādītāji
2010. gads
Prognoze
2011. gads
Prognoze
2012. gads
Prognoze
2013. gads
Ieņēmumi
2 029
2 147
[…]
[…]
[…]
Izmaksas
-1 910
-1 974
[…]
[…]
[…]
Peļņa pirms procentu un nodokļu nomaksas
-2
25
[…]
[…]
[…]
Peļņa pirms nodokļu nomaksas, turpmāk saglabātie darbības veidi
-28
42
[…]
[…]
[…]
Peļņa pirms nodokļu nomaksas, pārtrauktie darbības veidi
1
397
[…]
[…]
[…]
Peļņa pēc nodokļu nomaksas
-14
353
[…]
[…]
[…]
Pašu kapitāls gada beigās
601
952
[…]
[…]
[…]
Tīrās parādsaistības, par ko jāmaksā procenti, gada beigās
659
-84
[…]
[…]
[…]
(63)
2010. gada 13. oktobrī […] piedāvāja TV2 piešķirt papildu kredītlīdzekļus DKK […] miljonu apmērā. Rezultātā TV2 ilgtermiņa kredītsaistības palielinātos par […] no DKK […] miljoniem līdz DKK […] miljoniem (52). Tomēr piedāvājums ir atkarīgs no šādiem diviem nosacījumiem:
a)
[…];
b)
[…].
(64)
Pamatojoties uz to, TV2 paredz, ka līdz 2012. gada beigām tam būs pieejami finanšu līdzekļi aptuveni DKK […]-[…] miljonu apmērā. Tos veido DKK […]-[…] miljoni un papildu ārējie kredītlīdzekļi DKK […] miljonu apmērā (53).
(65)
Dānija sniedza datus arī saistībā ar TV2 kapitāla struktūru. Tā kā tam ir problēmas saistībā ar ārējā finansējuma saņemšanu, kas, savukārt, radušās neskaidrības dēļ saistībā ar tiesvedībā esošajām lietām un TV2 saimnieciskās darbības modeli, kas ir atkarīgs no reklāmas ieņēmumiem, Dānija uzskata, ka TV2 ir jāpaļaujas ne tik daudz uz parāda kā uz pašu kapitāla finansējumu. Komisija arī ir ievērojusi kapitāla finansējuma līmeņa atšķirības starp TV2 un tā tuvākajiem konkurentiem.
(66)
Konkrēti - kapitāla struktūru ir iespējams izpētīt pēc maksātspējas koeficienta, proti, pēc pašu kapitāla un kopējās bilances vērtības attiecības. PWC (Dānijas finanšu konsultāciju uzņēmums) parāda, ka TV2 konkurentu vidējais (mediāna) maksātspējas koeficients ir apmēram […] % (2009. gada beigās tas bija […] %) (54). Vidējais TV2 konkurentu maksātspējas koeficients ir ievērojami zemāks nekā maksātspējas koeficients, kādu TV2 ir paredzēts sasniegt līdz pārstrukturēšanas perioda beigām. Pēc apraides tīkla pārdošanas TV2 maksātspējas koeficients 2010. gada beigās ir […] %. Tiek prognozēts, ka 2011. gada beigās tas būs […] %, savukārt 2012. gada beigās - […]%. Saskaņā ar jaunākajām TV2 iesniegtajām prognozēm tīrais parādsaistību koeficients (tīro parādsaistību, par ko jāmaksā procenti, un peļņas pirms procentiem, nodokļiem, amortizācijas un nolietojuma atskaitījumiem (EBITDA) attiecība) 2010. gada beigās jābūt apmēram […], 2011. gada beigās - […], savukārt 2012. gadā - […]. Vidējo (mediāna) tīro parādsaistību un pašu kapitāla attiecība 2009. gada beigās ir […] (TV konkurentu izlasei tas ir […]) (55).
4. Jauno finansiālo rādītāju ietekme uz paziņoto pārstrukturēšanas plānu
(67)
Dānija apstiprināja, ka neviens no trijiem pārstrukturēšanas plānā sākotnēji ierosinātajiem atbalsta pasākumiem tā arī netika ieviests, taču Dānija gaidīja Komisijas lēmumu saskaņā ar darbības pārtraukšanas saistībām, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 659/1999 3. pantā (56). Taču ņemot vērā jaunākos notikumus, būtisks ir tikai pašreizējā pārstrukturēšanas plānā paredzētais aizdevums un kredītlīdzekļi (57). Paziņotais atbalsta pasākums, kurā tiek ierosināts izsniegt garantiju saistībā ar apraides tīkla pārdošanu, vairs nav ne būtisks, ne efektīvs (58), jo pārdošana ir īstenota veiksmīgi, neizsniedzot garantiju (59). Pašlaik tiek izmantoti tikai starpposma kredītlīdzekļi.
Ņemot vērā, ka pēc apraides tīkla pārdošanas TV2 finansiālais stāvoklis uzlabojās, Dānija apgalvoja, ka no visiem atbalsta pasākumiem var atteikties ar vienu nosacījumu - ja tiek apstiprināts pārstrukturēšanas plāns (tostarp arī iespēja ieviest lietošanas maksu) un ja Komisija pieņem lēmumu “vecajās” valsts atbalsta lietās, kas neparedz nekādu papildu valsts atbalsta līdzekļu atmaksāšanu Dānijas valdībai (60). Saskaņā ar šādu scenāriju TV2 apgalvo, ka tā rīcībā būtu pietiekams finansējums līdz 2012. gadam, kad tiks ieviesta abonēšanas maksa par galveno kanālu (61). Pats pārstrukturēšanas plāns netiek atcelts. Attiecībā uz glābšanas atbalsta līdzekļiem, kas joprojām ir spēkā, TV2 pašlaik nevar izmantot šos naudas līdzekļus, jo nav izpildīti attiecīgie nosacījumi (dokumentēta likviditātes nepietiekamība, ko ir apstiprinājis eksperts) (62).
(68)
Sākotnējā pārstrukturēšanas plānā Dānija ir apņēmusies, ka TV2 neieviesīs jaunus televīzijas pārraides kanālus. Šī apņemšanās vēlāk tika precizēta, to attiecinot arī uz radio kanāliem, tomēr Dānijas iestādes uzskata, ka šis kompensācijas pasākums jāizbeidz vienlaicīgi ar visu atbalsta pasākumu atcelšanu, jo tas, viņuprāt, būs pārstrukturēšanas perioda beigas (63). Komisijas veiktās izmeklēšanas laikā Dānijas valdība izlēma rīkot konkursu par sabiedriskā radio kanāla pārraidīšanas tiesībām (64). Šī jaunā radio kanāla izveides mērķis ir radīt konkurenci Dānijas radio tirgū sabiedriskā radio kanāla programmu nodrošināšanas jomā, kurā pašlaik dominē sabiedriskā raidorganizācija “DR” un kuras klausītāju daļa ir gandrīz 80 %. Sākotnēji TV2 plānoja piedalīties šajā konkursā, kurā tas būtu varējis iesniegt piedāvājumu tikai pēc atbalsta pasākumu pabeigšanas. Tomēr izmeklēšanas laikā Dānija apstiprināja, ka TV2 nepiedalīsies šajā konkursā tādēļ, ka vēl nav pabeigta Komisijas veiktā izmeklēšana (65).
(69)
TV2 norāda, ka līdz tiesas lietu izskatīšanai par adekvātu kritēriju TV2 finansiālā stāvokļa izvērtēšanai attiecībā pret tā konkurentiem var uzskatīt tikai ieņēmumu rādītājus. Tomēr TV2 atzīst, ka kapitāla rādītāji (piemēram, maksātspējas koeficients) kļūs nozīmīgi tikai tad, kad būs atrisinātas neskaidrības saistībā ar saimnieciskās darbības modeli un juridiskie strīdi (66). Dānijas valdība pauda savu nolūku nepieļaut pārmērīgu TV2 kapitalizāciju un tā ir gatava ieviest pasākumus, lai nodrošinātu šā mērķa sasniegšanu pēc tam, kad 2012. gadā būs ieviesta lietošanas maksa. Dānijas valdība kā TV2 īpašnieks pēc lietošanas maksas ieviešanas un finansiālā stāvokļa stabilizēšanas nodrošinās, lai TV2 kapitāla struktūra būtu atbilstoša parastajiem tirgus apstākļiem.
(70)
Lai to panāktu, Dānija ir apņēmusies uzdot neatkarīgam finanšu ekspertam 2012. gada beigās vai 2013. gada sākumā veikt TV2 kapitāla struktūras analīzi, to salīdzinot ar citu atbilstošo plašsaziņas līdzekļu uzņēmumu kapitāla struktūru. Ja TV2 kapitāla struktūra manāmi atšķirsies no attiecīgās konkurentu grupas mediānas vai vidējā rādītāja, Dānijas valdība ir apņēmusies 2013. gada aprīļa kopsapulcē koriģēt šo kapitāla struktūru, lai labotu minēto situāciju. Ja radīsies pamatoti iemesli, kuru dēļ šī kapitāla struktūra nevar tikt koriģēta, Dānijas valdība paziņos Komisijai par pārstrukturēšanas plāna grozījuma izdarīšanu. Dānijas valdība apņemas panākt kapitāla bāzes pārstrukturēšanu, 2013. gada aprīļa kopsapulcē pieņemot lēmumu par dividenžu izmaksu, nevis palielinot TV2 parādsaistību apjomu, kura dēļ palielinātos bilances apmērs.
(71)
Dānija ir arī apņēmusies savlaicīgi līdz 2013. gada aprīļa sanāksmei iesniegt Komisijai šo analīzi, kā arī valdības rīcības plānus atbilstoši analīzes rezultātiem.
V. KOMISIJAS 2009. GADA 2. JŪLIJA LĒMUMA PAR PROCEDŪRAS UZSĀKŠANU KOPSAVILKUMS
(72)
Lēmumā par oficiālas izmeklēšanas uzsākšanu Komisija atzina, ka pārstrukturēšanas plānā paziņotie aizdevumi un garantija ir uzskatāmi par valsts atbalstu EK Līguma 87. panta 1. punkta (pašreizējais LESD 107. panta 1. punkts) izpratnē, un saskaņā ar EK Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu (pašreizējais LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkts) izskatīja pārstrukturēšanas plānu kopā ar Komisijas pārstrukturēšanas pamatnostādnēm (67). Tomēr Komisija uzaicināja sniegt atsauksmes par to, vai EK Līguma 87. panta (LESD 107. panta) piemērošana jebkādā veidā kavēs izpildīt TV2 uzticēto sabiedriskās televīzijas pārraidīšanas uzdevumu.
(73)
Komisija pauda šaubas par paziņotā pārstrukturēšanas plāna atbilstību šādos aspektos:
-
pagaidām pieņemot, ka TV2 Danmark A/S bija grūtībās nonācis uzņēmums pamatnostādņu izpratnē, Komisija aicināja iesniegt piezīmes, ņemot vērā, ka TV2 konkurenti bija norādījuši uz apzinātu naudas plūsmas problēmu radīšanu, ātru atrisināšanu un ka šīs problēmas ir maznozīmīgas attiecībā uz uzņēmumam būtisko dzīvotspēju. Konkurenti arī apgalvoja, ka 2008. gadā TV2 bija rentabls uzņēmums,
-
turklāt, ņemot vērā, ka pārstrukturēšanas plānā jāparedz atteikšanās no darbības veidiem, kas arī turpmāk pēc pārstrukturēšanas radīs strukturālus zaudējumus (68), Komisija apšaubīja, vai pārstrukturēšanas plānā paredzētie pasākumi spēs nodrošināt TV2 patstāvīgu rentabilitāti. Komisija arī nevarēja apstiprināt plāna pamatpieņēmumu par vispārējā tirgus stāvokļa atbilstību (piemēram, reklāmas tirgus attīstība, IKP izaugsme, TV2 klausītāju daļas saglabāšana),
-
ņemot vērā ekonomisko situāciju, kādā pārstrukturēšanas plāns tiek īstenots, ilgstoša šī plāna īstenošana tiek apšaubīta,
-
turklāt, tā kā veiksmīgas 2010.-2011. gada pārstrukturēšanas plānā paredzēto finanšu un darbības pārstrukturēšanas pasākumu īstenošanas gaitā var izrādīties, ka TV2 kanāla lietošanas maksas ieviešana nav nepieciešama TV2 Danmark A/S ilgtermiņa dzīvotspējas nodrošināšanai, kā arī tādēļ, ka nav veikta šīs maksas ietekmes uz konkurenci novērtēšana, radās jautājums, vai automātiska šīs maksas pakāpeniska ieviešana līdz 2012. gadam, par ko lēmums jau ir pieņemts, ir piemērots pasākums,
-
Komisija pauda bažas par to, vai vienīgais kompensācijas pasākums saistībā ar jaunu televīzijas kanālu ieviešanas projektu pārtraukšanu ir proporcionāls TV2 Danmark A/S sniegtajam atbalstam, uzņēmuma lielumam un relatīvajai nozīmei tirgos, kuros tas darbojas (69),
-
Komisijai radās jautājums par to, vai izņemot ieguldījumu pārstrukturēšanas izmaksās, atbalsta līdzekļi varētu arī tikt izmantoti agresīvu darbību finansēšanai tirgū.
VI. DĀNIJAS IESTĀŽU VIEDOKĻA KOPSAVILKUMS
(74)
Jāatzīmē, ka turpmāk sniegtajā Dānijas un trešo personu atsauksmju kopsavilkumā nav iekļautas piezīmes attiecībā uz TV2 Alene karšu sistēmas darbību, jo šī pārstrukturēšanas plāna daļa netiks īstenota.
(75)
Dānijas iestādes apgalvo, ka TV2 ir grūtībās nonācis uzņēmums, kā izriet no uzņēmuma PWC ziņojuma (70), kurš vēlāk tika atjaunots (71). Šis viedoklis tika atbalstīts arī pēc trešo personu piezīmēm (72).
(76)
Saskaņā ar uzņēmuma PWC ziņojumu, kas tika izstrādāts neilgi pirms paziņojuma par pārstrukturēšanu, TV2 nevar panākt darbības atveseļošanos, izmantojot pašu resursus vai tirgus finansēšanu. Dānija arī apgalvo, ka Komisijai iesniegtais pārstrukturēšanas plāns ir pamatots ar faktiskiem pieņēmumiem un scenārijiem, vienlaicīgi norādot, ka tiks atjaunota uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēja. Stāvoklis reklāmas tirgū ir pasliktinājies, taču relatīvi attiecībā pret pārstrukturēšanas plānā ietverto pamatscenāriju. Reklāmas tirgus apjoma kritums 2009. gada pirmajā pusē bija 19 %, un TV2 ieņēmumi no reklāmas 2009. gadā samazinājās par 24 %. Pārstrukturēšanas pasākumi tiks ieviesti pēc iespējas ātrāk, izņemot lietošanas maksas ieviešanu, kas operatīvo un tehnisko grūtību dēļ ir jāatliek līdz 2012. gadam. Turklāt kādā no turpmākajām vēstulēm Dānija, atkārtoti pamatojoties uz uzņēmuma PWC prognozēm, apgalvoja, ka kopš sākotnējā pārstrukturēšanas plāna prognozes faktiski ir pasliktinājušās un ka TV2 EBIT rādītājs 2009. gadā bija par DKK […] miljoniem mazāks nekā pārstrukturēšanas plānā paredzētais (73). Dānija arī norāda, ka, pamatojoties uz dažādiem banku izrakstiem, uzņēmums nespēj piesaistīt ārējos līdzekļus, jo bankas apšauba galvenā kanāla saimnieciskās darbības modeli, tām ir kritiska attieksme pret cikliskiem ieņēmumiem no reklāmas kā ienākumu avotu un par problemātisku faktoru tās uzskata nenoteiktību, kas izriet no neizlemtajām tiesas lietām.
(77)
Darbības un finanšu pārstrukturēšanas pasākumi tiek analizēti kā maksimālie pasākumi, kādus ir iespējams veikt, neapdraudot sabiedriskā kanāla TV2 programmu kvalitāti. Šo pasākumu īstenošana piespiedīs TV2 labāk izmantot aktīvus, tādējādi samazinot atbalstu līdz nepieciešamajam apjomam.
(78)
Tā kā apraides tīkla pārdošana ir īstenota veiksmīgāk nekā paredzēts, valdība vēlāk pauda pārliecību, ka visus atbalsta pasākumus ir iespējams atcelt, tos neieviešot, ja Komisija apstiprinātu pārstrukturēšanas plānu un 2004. gada 19. maija tiesas lieta par valsts atbalstu tiktu izlemta, nenosakot lielāku atmaksājamo summu (74).
(79)
Lietošanas maksa, kuru nevar klasificēt kā valsts atbalstu, nodrošinās daudz pastāvīgākus ienākumus no saimnieciskās darbības un atkārtoti pārliecinās bankas par TV2 saimnieciskās darbības modeļa dzīvotspēju. Pārstrukturēšanas rezultātā EBIT norma visam uzņēmumam, iespējams, būs robežās no […] līdz […] %, tādējādi tas varētu nodrošināt darbību, izmantojot pašu līdzekļus.
(80)
Lai arī nav iespējams prognozēt izmaiņas izplatītāju piedāvāto programmu pakešu cenās un struktūrā, TV2 lietošanas maksas ieviešana nedrīkst radīt ne netiešo finansējumu no TV2 konkurentiem, ne arī samazināt to resursus. Šis jaunais finansējums uzskatāms par TV2 galveno ilgtermiņa finansēšanas nosacījumu izmaiņām, kā rezultātā TV2 būs vienādi konkurences nosacījumi ar tā privātajiem konkurentiem (75).
(81)
Visbeidzot, Dānijas iestādes apgalvo, ka ierosinātais kompensācijas pasākums par jaunu televīzijas pārraidīšanas kanālu (pašreiz arī radio kanālu) projektu pārtraukšanu ir vērtējams kā patiesa uzņēmuma TV2 Danmark A/S uzupurēšanās, ņemot vērā, ka tas ir ieinteresēts īstenot diversificēšanas stratēģiju, lai saglabātu kopējo tirgus daļu, ar pārtraukšanu saistītos ieņēmumu zaudējumus un pirmsācēja priekšrocību zaudēšanu, ko tas piešķirs saviem konkurentiem, kuri pašlaik ievieš jaunus kanālus un darīs to arī turpmāk. Vēlāk Dānija pieņēma nostāju, ka šis pasākums jāizbeidz, kad ir atcelti visi atbalsta pasākumi, proti, šā lēmuma pieņemšanas datumā.
(82)
Attiecībā uz lēmumā par procedūras uzsākšanu ierosināto ideju - mainīt TV2 maksas satura pārraidīšanas iespējas, Dānija norāda, ka TV2 pienākums sniegt sabiedriskos pakalpojumus attiecas uz sportu, tostarp galvenajiem sporta notikumiem, un atbalstu filmu producēšanas jomā. Turklāt Dānija arī apgalvo, ka standarta līgumi aizliedz TV2 tiesību deleģēšanu trešām personām, kas ir traucēklis to piedāvāšanai izsolēs.
(83)
Dānija uzskata, ka pārstrukturēšanas process atbilst LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta noteikumiem. Taču Dānija atzīst, ka saskaņā ar uzņēmuma “PWC” ienākumu prognozēm pēc pārstrukturēšanas perioda beigām galvenais kanāls joprojām darbotos ar zaudējumiem (76). Dānija norāda, ka TV2 ir pienākums izpildīt sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu, kas ir jāpilda jebkurā gadījumā. Šis īpašais TV2 stāvoklis, kas ir izveidojies tā sabiedrisko pakalpojumu uzdevuma izpildes dēļ, ir jāņem vērā, izvērtējot konkrēto lietu saskaņā ar glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm vai LESD 106. panta 2. punktu. Sabiedriskā kanāla slēgšana komerciālā ziņā būtu bezjēdzīga, jo tas nodrošina būtisku galvenā kanāla sinerģiju ar šauras tematikas kanāliem.
VII. IEINTERESĒTO TREŠO PERSONU VIEDOKĻU KOPSAVILKUMS
(84)
Savās piezīmēs TV2, pirmkārt, norāda uz aspektiem, ko pārstrukturēšanas plāna izvērtēšanā tas uzskata par galvenajiem.
(85)
TV2 apgalvo, ka tā galvenais darbības veids ir plašais un dārgais pienākums sniegt sabiedriskos pakalpojumus, kas ir noteicošais uzņēmuma galvenā kanāla darbībā. TV2 norāda, ka šāda darbība pašlaik rada vairāk nekā […] % no galvenā kanāla izmaksām.
(86)
TV2 atsaucas uz politisko lēmumu, kura dēļ izveidojās šāda situācija. Dānijas valdība un partijas, kuras atbalstīja pašreizējo nolīgumu par plašsaziņas līdzekļiem, vienojās, ka saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu valsts kompensācija netiks ieviesta no jauna attiecībā uz izdevumiem, kas rodas TV2, izpildot tā pienākumu sniegt sabiedriskos pakalpojumus. No otras puses, tika izlemts TV2 ieviest ilgtspējīgu, tirgus prasībām atbilstošu saimnieciskās darbības modeli, kas nodrošinātu uzņēmumam iespēju konkurēt attiecīgajos tirgos, neskatoties uz tā pienākumu sniegt sabiedriskos pakalpojumus, - tas bija lēmums, ko TV2 atzinīgi novērtēja. TV2 apgalvo, ka šajā ziņā svarīgākais aspekts ir iepriekšējā aizlieguma atcelšana saistībā ar lietošanas maksu par galveno sabiedrisko kanālu, un tas ir spēkā no 2012. gada 1. janvāra. TV2 apgalvo, ka atbalsts neparedz nekādu darbības vai komerciālo priekšrocību piešķiršanu, bet nodrošina tikai to, ka TV2 varēs izmantot tādas pašas finansēšanas iespējas, kādas ir pieejamas tā konkurentiem. TV2 uzskata, ka tā galveno kanāla darbību nedrīkst analizēt nošķirti, jo gan galvenais, gan arī šauri tematiskie kanāli ir būtiski visas uzņēmumu grupas finanšu rezultātu sasniegšanā. TV2 nekādā gadījumā nedrīkst nepildīt tam uzticēto sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu, kas ir jāapzinās, piemērojot pamatnostādnes vai LESD 106. panta 2. punktu.
(87)
TV2 norāda, ka neraugoties uz to, ka tas ir dominējošais uzņēmums Dānijas televīzijas reklāmas tirgū, konkurence šajā tirgū ir spēcīga un tās īpatnība ir finansiāli spēcīgu daudznacionālu uzņēmumu grupu klātbūtne. TV2 arī apgalvo, ka nekas netraucē tā galvenajiem konkurentiem ienākt šajā tirgū, jo Dānijas televīzijas tirgū tie ir ieviesuši vairākus jaunus kanālus (piemēram, SBS 6 (Pro 7), TV3 Puls (MTG) un Canal 9 (Bonnier))
(88)
Turklāt saistībā ar konkurences stāvokli Dānijas televīzijas tirgū TV2 apgalvo, ka tam piederošā gan tirgus, gan audiences daļa ir būtiski samazinājusies (77), kas ir […] cita starpā tādēļ, ka 2009. gada novembrī tika atslēgts analogais apraides signāls. TV2 arī uzskata, ka aizliegums līdz 2012. gadam ieviest jaunus televīzijas kanālus vēl vairāk samazinās TV2 konkurētspēju, tādējādi novājinot uzņēmumu.
(89)
Attiecībā uz situāciju maksas televīzijas tirgū TV2 uzsver, ka uzņēmumu grupai nav dominējoša stāvokļa šajā tirgū, vienlaicīgi norādot arī to, ka vienīgais lielais Dānijas televīzijas komerckanāls, kas nedarbojas šajā tirgū, ir TV2 sabiedriskais kanāls. Turklāt TV2 lēš, ka pašreizējā šauri tematisko kanālu tirgus daļa ir apmēram […] % no maksas televīzijas tirgus, un paredz, ka kopējā šīs raidstacijas tirgus daļa palielināsies līdz aptuveni […]-[…] % tiklīdz TV2 2012. gadā varēs sākt iekasēt lietošanas maksu par galveno sabiedrisko kanālu.
(90)
TV2 uzsver, ka tam nebija iespējams saņemt aizdevumus no bankām un ka pat saņemt hipotēku par nekustamo īpašumu Kvaegtorvet nebija viegli. TV2 norāda, ka nenoteiktība cita starpā par neizlemto valsts atbalsta tiesas lietām ir atturējusi bankas no nepieciešamā finansējuma piešķiršanas. TV2 uzskata, ka pārstrukturēšanas plāna ilgums ir atbilstošs, un norāda, ka jebkāda finansiālā stāvokļa uzlabošanās tikai ietekmēs tam pieejamo kredītlīdzekļu izmantošanas apmēru, nevis tā saimnieciskās darbības modeli, kam jānodrošina TV2 rentabilitāte vidējā un ilgākā termiņā.
(91)
TV2 apgalvo, ka lietošanas maksas ieviešana attiecībā uz galveno sabiedrisko kanālu neietver valsts atbalstu, bet tikai sniedz kanālam tādas pašas iespējas, kādas ir tā konkurentiem, - izmantot pašus tradicionālākos līdzekļus darbībai tirgū, proti, iekasēt maksu no lietotājiem, kuri izvēlas tā pakalpojumus. Konkurences izkropļošanas gadījumus ir iespējams novērst, piemērojot LESD 101. vai 102. pantu. Saskaņā ar TV2 lietošanas maksas noteikšana papildus citiem pārstrukturēšanas plāna aspektiem neradīs konkurences izkropļojumus attiecīgajos tirgos. Šajā ziņā TV2 apgalvo, ka minētais plāns nodrošinās likviditāti koncernam TV2, jo īpaši galvenajam sabiedriskajam kanālam tiks nodrošināta nepieciešamā likviditāte līdz lietošanas maksas ieviešanas brīdim. TV2 norāda arī to, ka likumā par valsts atbalstu netiek dota priekšroka alternatīvai - tirgum neatbilstoša finansējuma ieviešanai kompensācijas veidā par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu.
(92)
TV2 uzsver, ka liedzot tam ieviest jaunus kanālus, uzņēmums tiek nodarīti faktiski zaudējumi. Tas norāda, ka pārejot uz ciparu televīziju un pārdodot tam piederošo tīklu, tas zaudē priekšrocību, kādu tas līdz šim tīkla kopīpašuma struktūras dēļ varēja izmantot. Atbildot uz lēmumā par procedūras uzsākšanu uzdoto jautājumu par to, vai nebūtu jāapsver konkrētu programmu pārdošana trešām personām vai raidījumu (piemēram, sporta raidījumu) ierobežošana, TV2 atbildēja, ka standarta līgumi aizliedz TV2 nodot savas tiesības trešām personām. Dānijas mākslas filmas un sporta programmas ir daļa no TV2 sabiedrisko pakalpojumu programmu veidošanas.
(93)
SBS neuzskata, ka ir iemesli, kādēļ vairāku, iespējams, neveiksmīgu vadības lēmumu dēļ būtu jāmaina finansēšanas modelis, radot būtisku konkurenci izkropļojošu ietekmi. SBS apgalvo, ka neskatoties uz neveiksmīgiem ieguldījumu lēmumiem, TV2 2004.-2008. gadā sasniedza pozitīvus rezultātus, un tas ir ieguvis dominējošu stāvokli televīzijas reklāmas tirgū. Turklāt SBS uzskata, ka pārstrukturēšanas plānā ir paredzēti ne tikai nepieciešamie pasākumi. Lietošanas maksas iekasēšanas tiesību tīrā pašreizējā vērtība ir daudz lielāka nekā novērtētais optimālais pašu kapitāls, kā norādīts lēmumā par rekapitalizāciju. SBS arī skar jautājumu par to, ka reģionālajiem kanāliem piešķirtais atbalsts licenču nodevu veidā apmēram DKK 400 miljonu apmērā gadā ir jāiekļauj pārstrukturēšanas plāna ietekmes novērtējumā.
(94)
SBS apgalvo, ka ne TV2, ne arī jebkurš tā meitasuzņēmums nav tiesīgs saņemt atbalstu saskaņā ar pārstrukturēšanas pamatnostādnēm. Šajā ziņā SBS uzsver, ka TV2 Danmark 2009. gada pirmā pusgada pārskatā tīrais pašu kapitāls bija norādīts DKK 644,9 miljonu apmērā un ka uzņēmums neatbilst kritērijiem, lai uzsāktu tā maksātnespējas procesu. Visi zaudējumi, kas radušies, pildot pienākumu un sniedzot sabiedriskos pakalpojumus, ir jāanalizē saskaņā ar LESD 106. panta 2. punktā noteiktajām tiesībām, kuras Dānijas valdība nav izmantojusi.
(95)
SBS apgalvo, ka izmaksu sadalījums starp dažādiem koncerna TV2 uzņēmumiem ir jāvērtē pareizi, jo īpaši tādēļ, ka šauro tematisko kanālu izmaksas ir ārkārtīgi zemas, salīdzinot ar konkurentu izmaksām šajā jomā. Galveno kanālu uzskatīja par patstāvīgu saimnieciskās darbības vienību, kura rentabilitāti varēja panākt, ieviešot atbilstošus cenu noteikšanas standartus.
(96)
SBS apgalvo, ka 2004.-2008. gadā koncerns TV2 bija rentabls, ja aprēķinos neietvertu zaudējumus radošos darbības veidus, no kuriem pašreiz tas ir atteicies, piemēram, “TV2 Radio”, un ja šajā vienādojumā nebūtu iekļauti Komisijas lēmumi par līdzekļu atgūšanu. Jebkurā gadījumā TV2 varētu kļūt rentabls, piemēram, samazinot izmaksas.
(97)
SBS vēl arī apsver jautājumu par Dānijas iesniegto tirgus analīzi. Īpaši SBS nepiekrīt prognozēm attiecībā uz reklāmas tirgu, kurā no 2010. gada tiek paredzēta izaugsme (78).
(98)
SBS norāda, ka pārstrukturēšanas plāna ilgums, ja tas vispār tiks apstiprināts, ir jāierobežo līdz laika posmam, kas nepieciešams aktīvu pārdošanai, lai novērstu likviditātes problēmas.
(99)
SBS norāda, ka lietošanas maksas ieviešanai faktiski būs tāda pati ietekme kā licenču nodevu paaugstināšanai, un tā ir klasificējama kā valsts atbalsts atbilstoši lietai C-206/06 Essent Netwerk Noord BV. Tai ir būtiskas atšķirības, salīdzinot ar lietu C-345/02 (Pearle), jo šis pasākums tika ierosināts tikai un vienīgi pēc Dānijas un TV2 iniciatīvas un tādēļ, ka lietošanas maksa netiek rezervēta konkrētiem skatītāju izvēlētiem mērķiem.
(100)
SBS uzsver lietošanas maksas analizēšanas nozīmīgumu saistībā ar pārstrukturēšanas atbalstu. Vienošanās par lietošanas maksas ieviešanu, iespējams, ietekmēs TV2 darbību tirgū, kā arī iesaistīto trešo personu, piemēram, banku, rīcību drīzāk gan pārstrukturēšanas plāna apstiprināšanas, nevis lietošanas maksas ieviešanas datumā. Turklāt uzņēmums arī kritizē to, ka nav noteikts maksimālais ierobežojums lietošanas maksai, ko TV2 var pieprasīt, ne arī nosacījumi tās izmantošanai. Lietošanas maksu var arī izmantot komerciālo darbības veidu finansēšanai.
(101)
Turklāt SBS turklāt norāda, ka lietošanas maksas ieviešana nav savietojama ar sabiedrisko pakalpojumu koncepciju. Tas nozīmē, ka pārstrukturēšanas atbalsts kā tāds nav pamatojams ar LESD 106. panta 2. punktu, ja vien TV2 neatsakās no plāniem par lietošanas maksas iekasēšanu. SBS arī norāda, ka lietošanas maksas ietekme, protams, ir vērsta pret konkurenci un jo īpaši tā var radīt situāciju, ka dažiem uzņēmumiem, iespējams, būs jāpamet šis tirgus un ka tas dos TV2 arī iespēju vēl agresīvāk ieguldīt jauna satura veidošanā. Tas ir negatīvs aspekts, jo īpaši tādēļ, ka TV2 ir īpašs uzņēmums tādā ziņā, ka tam ir dominējošs stāvoklis reklāmas tirgū.
(102)
SBS apgalvo, ka ir jāievieš pietiekami stingri kompensācijas pasākumi. Tādēļ tas, pirmkārt, ierosina neatļaut TV2 ieviest lietošanas maksu. Otrkārt, jāizsludina atklāts konkurss, lai nodrošinātu pareizāku iekšējo cenu noteikšanu, TV2 programmas pārdodot saviem meitas uzņēmumiem. Treškārt, TV2 reģionālos kanālus varētu nodot “Danmarks Radio”, jo reģionālie kanāli saņem ievērojamus valsts atbalsta līdzekļus, un tā kā mājsaimniecības jau maksā licenču nodevas, tad maksas televīzijas ieviešana būtu divkārša maksa par TV2 reģionālajiem kanāliem. Ceturtkārt, ir jāpieprasa, lai TV2 ne tikai ieviestu jaunus komerckanālus, bet arī pārdotu vismaz dažus no tā pašreizējiem kanāliem. Visbeidzot, TV2 ir jānosaka pienākums atļaut pārraidīt konkurējošo uzņēmumu reklāmu savā apraides tīklā.
(103)
SBS arī ierosina ieviest vairākus drošības pasākumus, lai nodrošinātu, ka TV2 neizmanto atbalstu un/vai lietošanas maksu mērķiem, kas izkropļo konkurenci. Pirmkārt, Dānijai nedrīkst atļaut piemērot diskriminējošu lietošanas maksu. Otrkārt, TV2 nedrīkst atļaut sasaistīt galveno kanālu ar citiem kanāliem izplatīšanas tirgū un TV2 ir jānosaka saistības nodrošināt TV2 kā patstāvīgu kanālu. Treškārt, TV2 ir jāaizliedz izmantot atbalstu vai lietošanas maksu citu darbības veidu finansēšanai, izņemot galveno kanālu, un īstenot cenu dempingu reklāmas tirgū. Ceturtkārt, TV2 ir jānosaka saistības apņemties neizmantot nepārredzamu atlaižu politiku.
(104)
Viasat apgalvo, ka TV2 nav grūtībās nonācis uzņēmums, jo īpaši norādot uz 2008. gada peļņu. Tas apgalvo, ka TV2 nākotnē varētu būt rentabls uzņēmums, norādot cita starpā uz TV2 2009. gada pirmajā pusgadā gūto peļņu (kas tiek prognozēta DKK 249 miljonu apmērā pirms nodokļu nomaksas). Ņemot vērā jaunāko informāciju par to, ka faktiski 2009. gadā TV2 cieta zaudējumus,Viasat uzskata, ka šie nebūtiskie zaudējumi ir saistīti ar vispārējo reklāmas tirgus apjoma samazinājumu 18,7 % apmērā, salīdzinot ar 2008. gadu. Tas apliecina, ka TV2 ir izdevies koriģēt savas izmaksas pašreizējiem komerciālajiem un finanšu apstākļiem. Attiecībā uz 2007. gada zaudējumiem Viasat norāda, ka tie galvenokārt ir radušies TV2 Radio ietekmē, kas pēc tam tika pārdots. TV2 2008. gadā tiešām bija vērojams apgrozījuma samazinājums, bet šāds stāvoklis bija vērojams vairākumam uzņēmumu, un neskatoties uz to TV2 izdevās palielināt savu pirmsnodokļu peļņu.
(105)
Viasat apgalvo, ka nekas neliecina par īstermiņa naudas plūsmas nepietiekamību. Tieši pretēji - TV2 nesen iztērēja būtisku summu par jaunu filmu iegādi, un ir arī palielinājušās tā izmaksas, kas pēc Viasat ieskatiem ir noticis programmu skaita palielināšanās dēļ, kā arī ir palielinājušās izmaksas vispārējo mākslas filmu iegādes jomā un ir veikti pārmērīgi lieli ieguldījumi dārgajā Dānijas mākslas filmu jomā (79).
(106)
Sniedzot plašāku informāciju, Viasat uzsver, ka, lai gan liela TV2 parādsaistību daļa, par ko jāmaksā procenti, joprojām ir īstermiņa parādsaistības, tas nerada nekādas problēmas, kamēr TV2 spēj tās pārfinansēt. TV2 finanšu izmaksas 2009. gadā samazinājās no DKK 49,2 miljoniem līdz DKK 19 miljoniem. TV2 ir arī iztērējis ievērojamus līdzekļus jauna satura iegādei. Turklāt negatīvā naudas plūsma 2006.-2008. gadā galvenokārt radās, veicot neparasti lielus ieguldījumu darījumus, nevis saistībā ar TV2 saimnieciskās darbības izmaksām. Tādēļ negatīvo naudas plūsmu varēja izlīdzināt, atliekot vai samazinot ieguldījumus. Tāpat arī TV2 parādsaistību pieauguma iemesls bija TV2 īstenotie apjomīgie ieguldījumi 2006.-2008. gada periodā.
(107)
Viasat arī norāda uz iespējamo procentu apgrūtinājuma samazināšanos 2008. gadā. Viasat arī apšauba, ka TV2 ir problemātiski piesaistīt aizdevumus, jo šķiet, ka TV2 ir mēģinājis pieprasīt aizdevumu tikai no Danske Bank. Turklāt tas notika laikā, kad bija grūtāk saņemt aizdevumus nekā tas ir pašlaik.
(108)
Attiecībā uz ārējiem faktoriem Viasat piekrīt lēmumā par procedūras uzsākšanu minētajam pieņēmumam par gada IKP izaugsmi 1,02 % apmērā. Īpaši Viasat norāda, ka tās uzņēmuma PWC prognozes par reklāmas tirgus izaugsmi, uz kurām ir balstījusies Dānijas valdība, ir būtiski konservatīvākas nekā citu uzņēmumu, jo īpaši aktīvo tirgus dalībnieku, prognozes. Savās piezīmēs par procedūras uzsākšanas lēmumu Viasat sniedz pats savas prognozes attiecībā uz koncernu TV2 2009.-2019. gada periodam (uzņēmuma Audon Partners ziņojums), kurā norādīts, ka īstermiņā vai vidējā termiņā TV2 nedraud darbības pārtraukšana.
(109)
Attiecībā uz sabiedriskā kanāla rentabilitāti Viasat uzsver, ka koncernā TV2 iekļautas vairākas sinerģijas, tādēļ katra darbības veida peļņu nav iespējams analizēt nošķirti. Tādēļ galveno kanālu nedrīkst vērtēt atsevišķi. Neskatoties uz to, iekšējā norēķināšanās starp TV2 un šauras tematikas kanāliem ir kļūdaini noteiktas, jo cena ir ievērojami zemāka nekā to izmaksas. Viasat ir iesniedzis rentabilitātes aprēķinus, kuros izmaksas ir sadalītas atbilstoši kanālu apgrozījumam. Viasat arī norāda, ka salīdzinot ar līdzīgiem plašsaziņas līdzekļu uzņēmumiem, tematisko kanālu finansiālās darbības rādītāji konkrētu pamatu, lai uzskatītu, ka koncernam TV2 ir jāatsakās no pārskatiem ar iedalījumu pēc darbības veida. Noslēgumā Viasat norāda, ka TV2 varētu pārdot izsolē tiesības pārraidīt pievilcīgākās programmas, izņemot sporta notikumus, piemēram, televīzijas, mākslas un dokumentālās filmas, lai uzlabotu galvenā kanāla peļņu. Viasat ir arī šaubas par to, vai atbalsts netiks izmantots agresīvas rīcības finansēšanai tirgū, un norāda, ka TV2 iepriekš ieguldīja līdzekļus televīzijas seriālu iegādē, iesniedzot labākus piedāvājumus nekā konkurenti, palielināja cenas par TV2 ziņām un piešķīra atlaides.
(110)
Ja Komisija izdarīs secinājumu, ka atbalsts ir nepieciešams, šim atbalstam jābūt vērstam uz neatliekamās, proti, naudas plūsmas, problēmas novēršanu, nevis uz saimniecisko darbību. Tas nozīmē, ka nedrīkst pieļaut TV2 pārveidošanu par maksas televīzijas kanālu, jo kredītlīdzekļu piešķiršana būtu pietiekams risinājums. Turklāt lietošanas maksas ieviešana nodrošinās TV2 līdzekļus, kurus tas varēs izmantot ļaunprātīgas rīcības finansēšanai reklāmas tirgū, un pastāv tirgus konkurences ierobežošanas risks. Viasat arī apšauba, vai šī shēma atbilst TV2 vispārējām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām.
(111)
Viasat galvenokārt uzsver lietošanas maksas pret konkurenci vērsto ietekmi, jo tādēļ citi uzņēmumi būs spiesti piedāvāt dārgākas programmu paketes, kuru dēļ tās zaudēs ieņēmums no abonēšanas un reklāmas.
(112)
Viasat turklāt arī apgalvo, ka ierosinātie kompensācijas pasākumi pēc būtības nav nekāda uzupurēšanās, jo jaunus kanālus ieviest vairs nav iespējams. Kā iepriekš tika minēts, Viasat norāda, ka TV2 ir jāizsola tiesības atkārtoti pārraidīt vispievilcīgākās tā programmas (izņemot sporta notikumus), piemēram, televīzijas, mākslas un dokumentālās filmas.
(113)
Visbeidzot, Viasat arī norāda, ka ir maz ticams, ka Dānijas valdība varētu izmantot 106. panta 2. punktā noteiktās tiesības.
(114)
Boxer norāda, ka lietošanas maksas ieviešana ļaus daļēji labot pašreizējo pret konkurenci vērsto stāvokli, kurā Boxer, pretēji visiem pārējiem apraides platformu nodrošinātājiem, nevar gūt komerciālu labumu no TV2 pārraidīšanas. Boxer ierosina, ka attiecībā uz TV2 cenu noteikšanu jāveic kontrole vai nu politiskā līmenī, vai konkurences iestāžu līmenī.
(115)
Attiecībā uz pārstrukturēšanas atbalstu dažas no ieinteresētajām personām apšauba, vai TV2 ir grūtībās nonācis uzņēmums (ASK) un vai piesātinātā tirgū īstenotie kompensācijas pasākumi nav pārāk vāji (FDA). Dažas no šīm personām tomēr norāda, ka gadījumā, ja uzņēmums ir nonācis grūtībās, lietošanas maksas ieviešana varētu tikt apsvērta (DI, TDC). Dažas uzskata, ka pārstrukturēšanas laika posms ir pārāk ilgs (Discovery). Citas personas norāda, ka gadījumā, ja līdz 2012. gadam TV2 kļūs par saimnieciski stabilu uzņēmumu, tam nedrīkst piešķirt atļauju ieviest lietošanas maksu.
(116)
Par lietošanas maksu: dažas ieinteresētās personas (Langkilde, MTV Networks AB, FDA, Discovery, Stofa) uzskata, ka lietošanas maksas ieviešanas dēļ no pašreizējām maksas televīzijas programmu paketēm tiks izstumti mazie kanāli, vai arī klientiem būs jāmaksā vairāk.
(117)
Dažas ieinteresētās personas uzskata, ka lietošanas maksa DKK 25 apmērā ir pārāk augsta (FDA, TDC). FDA uzskata arī, ka šādas lietošanas maksas noteikšana nav savienojama ar TV2 kā sabiedriskās raidorganizācijas funkcijām.
VIII. NOVĒRTĒJUMS SASKAŅĀ AR NOTEIKUMIEM PAR VALSTS ATBALSTA PIEŠĶIRŠANU
1. Novērtējuma piemērošanas joma
(118)
Kā izriet no Dānijas piezīmēm, paziņotais pārstrukturēšanas plāns nav atcelts. Dānija norāda, ka atbalsta pasākumu ieviešana nav nepieciešama un ka visi atbalsta pasākumi tiks atcelti uzreiz pēc tam, kad tiks apstiprināts pārstrukturēšanas plāns, tostarp lietošanas maksas ieviešana, un TV2 vairs netiks prasīts veikt papildu maksājumus, kas izriet no divām iepriekšējām Komisijas izmeklēšanas procedūrām saistībā ar TV2 (80). Citiem vārdiem - Komisija vēl nav saņēmusi beznosacījumu piekrišanu no Dānijas, ka šie pasākumi vairs neietilpst pārstrukturēšanas plānā un līdz ar to arī Komisijas oficiālās izmeklēšanas piemērošanas jomā.
(119)
Vienīgais izņēmums ir piedāvātā garantija apraides tīkla pārdošanas gadījumā, kas netiks īstenota, jo šī pārdošana jau ir notikusi, un tādējādi šajā lietā tā vairs nav būtiska. Komisija vairs neuzskata šo pasākumu par paziņoto pasākumu.
(120)
Tādēļ turpmāk Komisija joprojām izvērtēs pārējos paziņotos pasākumus (atbalstu aizdevuma un starpposma un pārstrukturēšanas kredītlīdzekļu veidā), kā arī apstiprināto glābšanas atbalsta kredītlīdzekļu piešķiršanu, kas joprojām ir spēkā.
2. Valsts atbalsta piešķiršana LESD 107. panta 1. punkta izpratnē
(121)
LESD 107. panta 1. punktā ir noteikts, ka:
“ja vien Līgumi neparedz ko citu, ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”.
(122)
LESD 107. panta 1. punktu piemēro gadījumiem, kas attiecas uz atbalsta pasākumu, ko ir paredzēts īstenot attiecībā uz valsti, ko piešķir no valsts līdzekļiem un kas ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm un izkropļo konkurenci vienotajā tirgū, izlases veidā piešķirot selektīvas saimnieciskās darbības priekšrocības konkrētiem uzņēmumiem. Turpmāk tiek pārbaudīta šo nosacījumu piemērošana attiecīgajiem pasākumiem.
2.1. Valsts līdzekļi
(123)
Subordinētais aizdevums un sākotnējā glābšanas atbalstā un pārstrukturēšanas plānā paredzētie starpposma kredīti (81) ir līdzekļi, ko saskaņā ar Folketinget vienošanos valdība piešķir no Dānijas kopējā budžeta, un tādējādi tie ir uzskatāmi par valsts līdzekļiem.
(124)
Dānija iesniedza informāciju, ka TV2 tiek piemērotas tādas pašas procentu likmes un maksas kā finansiāli stabiliem uzņēmumiem. Piemērojot vienādus nosacījumus grūtībās nonākušam uzņēmumam, piemēram, TV2, Dānija atsakās no valsts ieņēmumiem, jo privātais kreditors ņemtu vērā TV2 finansiālās grūtības un nepiešķirtu aizdevumu vai kredītlīdzekļus vispār, jeb tos piešķirtu ar augstāku likmi nekā finansiāli stabiliem uzņēmumiem.
(125)
Komisija atzīst, ka TV2 piešķirtās tiesības, sākot no 2012. gada iekasēt lietošanas maksu, nav uzskatāmas par valsts līdzekļiem LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. Lietošanas maksas izcelsmei ir privāts raksturs (82) un patērētāji tās tiešā veidā maksā izplatītājam kā atlīdzību par TV2 kanāla skatīšanos. TV2 ir jāuzsāk parastas komercsarunas ar izplatītāju ar mērķi iekļaut tā kanālu ciparu televīzijas programmu paketē un jāvienojas par piemērotu atlīdzības apmēru. Nav neviena juridiska noteikuma, kas liktu izplatītājam iekļaut TV2 galveno kanālu tā piedāvātajā programmu paketē, jo pašreizējās Dānijas Apraides likuma 6. pantā paredzētās “must-carry” saistības lietošanas maksas sistēmas ieviešanas brīdī tiks atceltas. Tāpat arī valdība pastāvīgi neuzrauga ne lietošanas maksu, ne arī tās apmēru, ne arī valdībai tā ir pieejama (83). Valdība nav iesaistīta ne cenu noteikšanā, kas tiek īstenota, TV2 pieņemot komerciālu lēmumu, ne arī tā iekasē šo maksu TV2 uzdevumā, ne arī to uzrauga vai jebkādā veidā ar to rīkojas.
(126)
Lietošanas maksu nevar pielīdzināt licenču nodevu iekasēšanai, kā apgalvo SBS. SBS uzskata, ka lietošanas maksa faktiski radīs tādu pašu ietekmi uz mājsaimniecībām kā licenču nodevas palielināšana, jo izplatītāji, kas piedāvā šīs paketes, tajās vienmēr iekļaus TV2 Danmark. Šis obligātais aspekts, ņemot vērā arī to, ka lietošanas maksu drīkst mainīt tikai, izdarot grozījumus tiesību aktos (84), ir pamats to kvalificēšanai par valsts atbalstu (85). Šajā ziņā SBS citē tiesu praksi saistībā ar Essent Netwerks lietu (86).
(127)
Tomēr pretstatā iepriekšējai Dānijas licenču nodevu sistēmai, kuru Komisija patiešām uzskatīja par valsts atbalstu (87), lietotājiem nav juridiska pienākuma maksāt šo maksu, bet tiem jāmaksā atlīdzība tādu līgumsaistību dēļ, kuras tie uzņemas brīvprātīgi. Tāpat arī šīs maksas neiekasē valsts iestāde, kā tas bija gadījumā ar licenču nodevām, bet to dara privātais uzņēmums Boxer un citi privātie izplatītāji pārējās apraides platformās. Valsts nebūs iesaistīta maksājuma iekasēšanā gadījumos, kad lietotāji nemaksā šo maksu; izplatītājam būs jāierosina civillieta, lai saņemtu maksājumu.
(128)
Tas, ka TV2 tiek piešķirtas tiesības iekasēt abonēšanas maksu, ieviešot izmaiņas Kultūras ministrijas piešķirtajā licencē, nav pietiekams pamats, lai secinātu, ka ir iesaistīti valsts līdzekļi. Tas nav valsts intervences pasākums, kura dēļ tiktu zaudēti valsts līdzekļi. Tādēļ SBS atsauce uz spriedumu lietā Essent Netwerks nav atbilstoša. Citētā tiesas sprieduma 73. punktā tiek nošķirts starp situāciju Essent lietā un Pearle lietā (88), norādot, ka pirmajā gadījumā attiecīgā maksa ir integrēta atbildīgo iestāžu noteiktajā politikā. Lai noteiktu atšķirības starp abiem gadījumiem Tiesa Essent lietā norāda, ka maksas ieviešana bija noteikta likumā, bet nenosaka, ka jebkurš valsts pasākums, kas ir noteikts likumdošanā, automātiski piesaista valsts līdzekļus. Tas ir skaidri pateikts arī Essent lietā pieņemtajā spriedumā, jo šī sprieduma 75. punktā vēl ir arī norādītas atšķirības starp šo lietu un Preussen Elektra lietu, kas bija saistīta ar tiesību aktu (un kurā netika konstatēta valsts atbalsta iesaistīšana), nosakot elektrības piegādātājiem prasību par minimālo cenu iegādāties elektroenerģiju, kas tika saražota tā piegādes reģionā no atjaunojamajiem enerģijas avotiem. Tiesa norāda, ka Essent lietā attiecīgais uzņēmums tika iecelts, lai “pārvaldītu valsts līdzekļus” pretēji situācijai Preussen Elektra lietā (89). Šajā gadījumā valsts nav aicinājusi TV2 pārvaldīt valsts līdzekļus. Veicot izmaiņas licences noteikumos, tiek īstenotas jau piešķirtās tiesības piesaistīt papildu ienākumu avotu (attiecībā uz tiesību aktiem sk. Dānijas Apraides likuma 38.a panta 2. punktu).
(129)
Tādēļ Komisija secina, ka lietošanas maksa nav uzskatāma par valsts līdzekļiem LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.
2.2. Selektīvās priekšrocības
(130)
Iesaistot attiecīgus valsts līdzekļus, TV2 tiek piešķirtas saimnieciskās priekšrocības tajā ziņā, ka tie paši finanšu instrumenti tirgus apstākļos radītu lielākas aizņemšanās izmaksas vai augstāku maksu, ja tirgū būtu uzņēmumi, kas piekristu piešķirt papildu līdzekļus saņēmējam paredzētajā apmērā. Atbilstoši Dānijas sniegtajiem pierādījumiem neviens no šiem uzņēmumiem nebija gatavs to darīt.
2.3. Konkurences kropļojums un tā ietekme uz tirdzniecību
(131)
Šie līdzekļi ļaus TV2 turpināt darbību tirgos, kuros tas darbojas pašlaik. Šie tirgi ir apraides tiesību pārdošanas un iegādes tirgus(-i), maksas televīzijas pakalpojumu tirgus(-i) un televīzijas reklāmas tirgus(-i) Dānijā. Šajos tirgos TV2 konkurē ar citām raidorganizācijām, piemēram, SBS, Viasat un citām. Tādējādi var secināt, ka piešķirot priekšrocības TV2, attiecīgais atbalsts kropļo vai draud izkropļot konkurenci šajos tirgos.
(132)
Ietekmētajos tirgos, piemēram, apraides tiesību iegādes un pārdošanas tirgū, un citās dalībvalstīs ražoto preču televīzijas reklāmas tirgū, kuras paredzētas pārdošanai Dānijā, notiek tirdzniecība starp dalībvalstīm (90). Turklāt daži TV2 Danmark A/S konkurenti savus kanālus pārraida no Apvienotās Karalistes un/vai tie ir citās dalībvalstīs reģistrēto uzņēmumu grupu meitasuzņēmumi, kuru lēmumu saglabāt esošo vai palielināt darbības apjomu Dānijas tirgū, iespējams, ietekmēs plānotais atbalsts. Tādēļ attiecīgais valsts atbalsts ietekmē vai draud ietekmēt tirdzniecības modeļus starp dalībvalstīm.
(133)
Tā kā tiek piemērots LESD 107. panta 1. punkts, pārstrukturēšanas atbalsta pakete ir jāizvērtē saistībā ar tās atbilstību iekšējam tirgum.
3. Darbības pārtraukšanas saistības
(134)
Dānija ir ievērojusi Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 (91) 3. pantā minētās darbības pārtraukšanas saistības, jo tā paziņoja par atbalsta pasākumiem saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu un joprojām nav tos īstenojusi. Glābšanas atbalsta īstenošana tika atļauta, pamatojoties uz Komisijas 2008. gada 4. augusta lēmumu.
4. Valsts atbalsta saderība ar iekšējo tirgu
4.1. Juridiskais pamats
(135)
Pasākumu saderību ar iekšējo tirgu novērtēs saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, kā arī atbilstoši pamatnostādnēm. LESD 106. panta 2. punkta piemērošana attiecīgajiem pasākumiem saistībā ar sabiedrisko apraides pakalpojumu finansēšanu netiek analizēta. Lai gan TV2 finansiālās grūtības galvenokārt ir radušās sabiedriskā kanāla darbības nodrošināšanas un saimnieciskās darbības modeļa ar stabiliem ieņēmumu avotiem trūkuma dēļ, valsts atbalsta pasākumi netiek attiecināti tikai uz sabiedrisko pakalpojumu nodrošināšanu, bet ir vērsti uz TV2 kā koncernu, proti, tostarp arī uz tā komerciālajām darbībām. Turklāt Dānijas atbildīgās iestādes nav sniegušas papildu informāciju, kas apliecinātu valsts atbalsta pasākumu atbilstību iekšējam tirgum, pamatojoties uz LESD 106. panta 2. punktu, un Komisija nav saņēmusi atbilstošu informāciju, kas saskaņā ar LESD 106. panta 2. punktu un paziņojumu par apraidi tai ļautu veikt novērtēšanu (92).
(136)
Pamatnostādnes nodrošina iespēju piešķirt glābšanas atbalstu kā pagaidu palīdzību grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, līdz būs izstrādāts pārstrukturēšanas plāns, vai lai novērstu akūtu likviditātes krīzi. Saskaņā ar pamatnostādņu 26. punktu, termiņš atbalsta izbeigšanai tiek pagarināts līdz brīdim, kad Komisija pieņem lēmumu par attiecīgo plānu. Tas, ka glābšanas atbalsts joprojām ir pieejams TV2, atbilst šim noteikumam, jo TV2 noteiktajā termiņā ir iesniedzis pārstrukturēšanas plānu.
(137)
Pārstrukturēšanas atbalsta pamatā jābūt izpildāmam, saskaņotam un tālejošam plānam, lai atbilstošā laika posmā atjaunotu uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju. Pārstrukturēšana parasti ir saistīta ar šādiem aspektiem: visu uzņēmuma darbības jomu pārstrukturēšana, uzņēmuma darbības veidu reorganizēšana un racionalizēšana, tostarp atteikšanās no zaudējumus radošiem darbības veidiem un finansiālā pārstrukturēšana. Pārstrukturēšanas darbības, saņemot valsts atbalsta līdzekļus, nevar ierobežot tikai, paredzot iepriekšējo zaudējumu novēršanu, bet nenovēršot to iemeslus. Turklāt pārstrukturēšana vismaz daļēji jāfinansē no uzņēmuma pašu līdzekļiem. Visbeidzot jāīsteno kompensācijas pasākumi, lai pēc iespējas mazinātu atbalsta kropļojošo ietekmi. Komisija turpmāk analizē, vai ir izpildīti minētie nosacījumi.
4.2. Atbilstība grūtībās nonākuša uzņēmuma kritērijiem
(138)
Saskaņā ar pamatnostādņu 9. punktu, uzņēmums ir nonācis grūtībās, ja tas, izmantojot pašu līdzekļus vai līdzekļus, ko spēj iegūt no saviem īpašniekiem/akcionāriem, novērst zaudējumus, kuru dēļ gandrīz noteikti tam būs jāpārtrauc uzņēmējdarbība, ja vien no ārienes neiejauksies valsts iestādes. Pamatnostādņu 11. punktā ir minēti konkrēti kritēriji, saskaņā ar kuriem uzņēmums tiek uzskatīts par grūtībās nonākušu uzņēmumu arī tad, ja uz uzņēmumu nav attiecināms neviens pamatnostādņu 10. punktā minētais kritērijs. 11. punktā ir noteikts, ka “jebkurā gadījumā grūtībās nonācis uzņēmums atbilst minētajam jēdzienam tikai tad, ja skaidri redzams, ka tas nespēj atgūties ar saviem līdzekļiem vai ar līdzekļiem, ko tas iegūst no saviem īpašniekiem/akcionāriem vai no tirgus avotiem”.
(139)
Komisija secina, ka paziņošanas par pārstrukturēšanas plānu brīdī, TV2 bija šāds grūtībās nonācis uzņēmums. Tas ir redzams no Komisijas lēmumā par oficiālas procedūras uzsākšanu ietvertajiem rādītājiem, un galvenokārt no šā lēmuma 36.-42. apsvērumā sniegtajiem rādītājiem, kas tika iesniegti vēlāk 2010. gada janvārī un raksturo uzņēmumu, kas strādā ar zaudējumiem un kuram ir sarūkoša tirgus daļa, pieaugošas parādsaistības un jo īpaši - negatīva naudas plūsma, kas radusies reklāmas ieņēmumu samazināšanās dēļ, neienesīgi ieguldījumi un pieaugoši procentu izmaksas. Lai gan vēlāk izrādījās, ka uzņēmums patiešām 2008. gadā guva peļņu, kā bija vērtējuši tā konkurenti (vēl 2008. gada marta beigās izstrādātās prognozes paredzēja […] DKK […] miljonu apmērā), šī peļņa bija maza un nemaina secinājumu par to, ka uzņēmums nevarētu turpināt darbību, nepiesaistot ārējo finansējumu. Uzņēmuma rīcībā esošie privātie kredītlīdzekļi bija īstermiņa finansējums un uzņēmums tos varēja jebkurā laikā zaudēt. Uzņēmumam bija akūta likviditātes nepietiekamība, ko tas nevarēja novērst, izmantojot pašu līdzekļus.
(140)
Tas nevarēja arī saņemt ārējo finansējumu. Pastāvēja risks, ka starpposma kredītlīdzekļi būtu jāatmaksā. Kā lēmumā par procedūras uzsākšanu jau ir norādīts, galvenā TV2 finansējošā banka […] 2008. gadā pieprasīja samazināt tās izsniegtā aizdevuma un kredītlīdzekļu limitu. Papildus TV2 problēmām, kuru dēļ tam bija pat jāieķīlā savs nekustamais īpašums Odensē, Dānija sniedza pierādījumus, ka arī citas bankas bija atteikušās izsniegt TV2 ilgtermiņa aizdevumus (sk. šā lēmuma 44. apsvērumu un turpmākos apsvērumus). Bankas norādīja uz TV2 vājajām pusēm, kas saistītas ar ciklisko ienākumu plūsmu no reklāmas ieņēmumiem, uzskatot to par saimnieciskās darbības modeli, kas nav ilgtspējīgs. Neizlemtās tiesas lietas vēl vairāk papildināja šo problēmu loku. Tāpēc TV2 finansēšanas modelis kļuva aizvien atkarīgāks no īstermiņa parādsaistībām un tādējādi arī nestabils. Citiem vārdiem - TV2 nespēja pamatnostādņu 11. punkta izpratnē atveseļoties no šī stāvokļa, izmantojot līdzekļus, ko tas varēja iegūt no tirgus avotiem.
(141)
Konkurentu iesniegtajās atsauksmēs šie secinājumi netiek apšaubīti. Lai būtu pilnīgi skaidrs, jānorāda, ka pamatnostādnēs netiek prasīts, lai attiecībā uz uzņēmumu būtu jau uzsākta maksātnespējas procedūra. Tieši pretēji, atbalstu var piešķirt - ievērojot stingrus nosacījumus, lai to novērstu.
(142)
Attiecībā uz konkurentu argumentiem par to, ka TV2 ir rentabls uzņēmums vai varētu par tādu kļūt, iepriekšminētie TV2 darbības rādītāji liecina, ka 2008. gadā uzņēmums guva peļņu, bet pretēji Viasat prognozēm - 2009. gadā darbojās ar zaudējumiem, kas bija DKK 27 miljonu apmērā un kas būtiski atšķīrās no Viasat prognozētās peļņas DKK 249 miljonu apmērā. Tiek arī prognozēts, ka peļņa 2010. gadam būs daudz mazāka nekā norādīts Viasat pieņēmumos. Komisija nav konstatējusi nekādas kļūdas TV2 un tā konsultanta uzņēmuma “PWC” izmantotajā metodikā (sk. arī šā lēmuma 41. apsvērumu).
(143)
Attiecībā uz pētījumu par TV2 kredītreitingu, ko iesniedza Viasat un izstrādāja uzņēmums Audon Partners (93), saskaņā ar kuru TV2 būtu varējis saņemt kredītu, banku attieksme liecina, ka patiesā aina ir atšķirīga. Turklāt analīze ir pamatota tikai uz rādītājiem un pieņēmumiem, kas nav saskaņoti ar TV2. Daži no minētajiem rādītājiem pilnīgi atšķirīgi salīdzinājumā ar patieso stāvokli, kā redzams no 2009. gada un 2010. gada rādītājiem. Minētajā ziņojumā ir uzsvērts, ka analīze nav pilnīga (jo pašsaprotamu iemeslu dēļ nenotika konsultācijas ar TV2) un tādēļ izmantotajā modelī ir attiecīgi ierobežojumi (94).
(144)
Tas, ka uzņēmums ir izlietojis daudz mazāk glābšanas atbalsta kredīta līdzekļu nekā tas varēja izlietot, nenozīmē, ka to nevar uzskatīt par grūtībās nonākušu uzņēmumu. Būtu absurdi secināt, ka glābšanas un pārstrukturēšanas atbalsta saņēmējs ir jādiskvalificē kā atbalstam neatbilstīgs saņēmējs, ja izmaksu taupības pasākumi un citi pārstrukturēšanas plānā paredzētie pasākumi turpmāk izrādītos veiksmīgi un palīdzētu uzņēmumam risināt tā finansēšanas problēmas, galvenokārt izmantojot pašu līdzekļus. Tomēr tādējādi noteiktā laika posmā varētu izveidoties stāvoklis, ka pašreizējais valsts atbalsts vairs nav nepieciešams, kas tiks izklāstīts turpmāk (sk. 149. apsvērumu). Jebkurā gadījumā atbalsta kredīts vienmēr ir veidots tā, lai uzņēmums varētu tam piekļūt tikai apstiprināto vajadzību gadījumā. Tas ir tādēļ, lai saglabātu atbalstu tikai nepieciešamajā apjomā, un TV2 rīcība, cenšoties īstenot pārstrukturēšanas procesu, pēc iespējas izmantojot pašu līdzekļus, ir atbilstoša šādai prasībai.
(145)
Turklāt vēl arī jāuzsver, ka vairākkārtējās Viasat un SBS apsūdzības par to, ka TV2 nestabilais finansiālais stāvoklis ir pašu radīts, pieņemot neveiksmīgus vadības lēmumus vai īstenojot neienesīgus ieguldījumus, nav būtiski uzņēmuma atbilstības noteikšanai saskaņā ar pamatnostādnēm, kurās netiek prasīts noskaidrot atbalsta saņēmēja finanšu problēmu cēloni, bet ir tikai jāpārliecinās par to, ka atbalsta saņēmējs patiešām ir grūtībās nonācis uzņēmums.
(146)
Konkurenti šajā ziņā arī apgalvo, ka TV2 problēmas savā ziņā ir radušās sabiedriskā kanāla darbības dēļ un ka koriģējot iekšējās izmaksas un nodošanas cenas, šo stāvokli ir iespējams labot. Taču Komisija neuzskata šo argumentu par būtisku situācijā, kad atbalsts tiek piešķirts visam koncernam, tostarp arī komerciālajām darbībām. Tomēr Komisija ņem vērā, ka TV2 ir atsevišķa un revidēta grāmatvedības uzskaite attiecībā uz sabiedriskajiem pakalpojumiem un pārējiem darbības veidiem, kā arī pilnībā dokumentēta un revidēta nodošanas izcenojumu politika, kas sniedz salīdzinoši vienkāršu, pārredzamu un pareizu priekšstatu par dažādiem darbības veidiem, pamatojoties uz nodošanas cenām, kas noteiktas atbilstoši tirgus noteikumiem.
(147)
Saistībā ar ārējiem faktoriem Viasat piekrīt pieņēmumam par IKP izaugsmi 1,02 % apmērā gadā. Jautājumā par reklāmas tirgus attīstību, ieinteresētās puses piekrīt, ka TV2 ieņēmumi no reklāmas 2008. gadā samazinājās par 19 %. Taču Viasat un SBS nepareizi interpretē Dānija prognozes par reklāmas tirgus attīstību nākotnē. Pretēji konkurentu izpratnei šajā jautājumā Dānija neprognozēja, ka 2009.-2013. gadā reklāmas tirgus apjoms varētu kristies par 10 % gadā, bet tikai norādīja, ka […].
(148)
Attiecībā uz argumentu, ka TV2 finansiālā stāvokļa novērtējumā ir ņemtas vērā reģionālajām raidstacijām piešķirtās licenču nodevas, Komisija secina, ka no licenču nodevām tiek finansēta reģionālo raidstaciju programmu veidošana un tās ir būtiskas tikai saistībā ar šo aspektu. Tādēļ Komisija norāda, ka reģionālās TV2 raidstacijas ir neatkarīgas no TV2 un uz tām attiecas Dānijas Apraides likumā noteiktais pašu pienākums sniegt sabiedriskos pakalpojumus, par ko tie saņem licenču nodevu finansējumu. Attiecībā uz SBS apgalvojumu, ka skatītāji maksā divreiz par vienu un to pašu programmu, jāuzsver, ka viens no šiem maksājumiem - abonēšanas maksa par TV2 galveno kanālu, ir atkarīgs no klientu izvēles un netiek uzskatīts par valsts atbalstu. Jebkurā gadījumā iepriekš jau tika norādīts, ka TV2 kā koncerns bija grūtībās nonācis uzņēmums, kurš cieta no akūtas finansējuma nepietiekamības, jo tam nebija iespējams no bankām piesaistīt nekādu ārējo finansējumu. Tas attiecās arī uz visiem iespējamiem ieguvumiem, kas izriet no tā saistībām pārraidīt šīs programmas.
(149)
Tomēr TV2 galēji nelabvēlīgais stāvoklis mainījās, pārdodot apraides tīklu. Izmantodams ieņēmumus no apraides tīkla pārdošanas, TV2 varēja samaksāt daļu no parādsaistībām, un tā finansiālās izredzes kļuva daudz pozitīvākas, kā redzams no šā lēmuma 62.-64. apsvērumā sniegtajiem rādītājiem. Reklāmas tirgus tendences arī ir kļuvušas daudz pozitīvākas (95). TV2 spēja atmaksāt tā valsts aizdevumu, kas tika piešķirts no glābšanas atbalsta līdzekļiem. Atkarībā no neizlemto tiesas lietu iznākuma un pārstrukturēšanas plāna apstiprinājuma, TV2 paredz, ka uzņēmumam būs pietiekams finansējums līdz 2012. gada janvārim, kad tiks ieviesta abonēšanas maksa (96).
(150)
Ņemot vērā jauno situāciju, Komisija neuzskata, ka pašlaik TV2 joprojām var klasificēt kā grūtībās nonākušu uzņēmumu. Tādēļ atbalsta pasākumi papildus šim lēmumam nav nepieciešami un paziņotais, bet neīstenotais aizdevums un kredītlīdzekļu izmantošanas iespēja, kas ir ietverta pārstrukturēšanas plānā, ir jāatceļ. Tā paša iemesla dēļ jāpārtrauc arī pašreizējais atbalsts, kas tiek piešķirts saskaņā ar glābšanas atbalsta lēmumu.
4.3. Ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana
(151)
Saskaņā ar pamatnostādņu 34. punktu, atbalstu piešķir ar noteikumu, ka tiek īstenots pārstrukturēšanas plāns, kam saprātīgā laika posmā ir jāatjauno uzņēmuma dzīvotspēja. Pārstrukturēšanas plānā tiek aprakstīti apstākļi, kuru dēļ uzņēmums nonāca grūtībās, piemēram, ka tās radīja jauni darbības veidi, kas izrādījās nerentabli un kļuva arvien neienesīgāka sabiedriskā kanāla darbība. Komisijas viedoklis ir, ka pārstrukturēšanas plānā šīs problēmas tiek atbilstoši risinātas.
(152)
Komisija norāda, ka pārstrukturēšanas plānā ir paredzēti tādi finanšu un darbības pārstrukturēšanas pasākumi, kuri apvienojumā ar mainīto saimnieciskās darbības modeli ļaus uzņēmumam nostāties uz savām kājām. Šajā ziņā Komisija, pirmkārt, norāda, ka pārstrukturēšanas plānā ietvertā prasība par aktīvu pārdošanu tika veiksmīgi īstenota, pārdodot apraides tīklu un nodrošinot uzņēmumam pietiekamus līdzekļus, lai atmaksātu tā parādus. Uzņēmums 2010. gada 4. oktobrī arī atmaksāja no glābšanas atbalsta piešķirtos līdzekļus. Pats uzņēmums apliecina, ka pašreiz tā rīcībā ir pietiekami līdzekļi līdz brīdim, kad tiks apstiprināta lietošanas maksas iekasēšana (97). Arī citi pasākumi, piemēram, izmaksu ietaupījumi veicinās uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēju (sk. iepriekš 47. un 48. apsvērumu).
(153)
Uzņēmums arī atsakās no darbības veidiem, kuri cieš zaudējumus; 2008. gadā tas koncernam SBS pārdeva savu radio apraides darbību, kas rada zaudējumus.
(154)
Tiek paredzēts, ka uzņēmums novērsīs strukturālās problēmas, kuru dēļ izveidojās likviditātes nepietiekamība, atļaujot tam no 2012. gada janvāra iekasēt abonēšanas maksu. Sabiedriskā kanāla darbība kļuva nerentabla tādēļ, ka tas bija atkarīgs no viena ienākumu avota - reklāmas ieņēmumiem, kas ir ciklisks un kas ir jutīgs pret vispārējo ekonomikas stāvokli. Uz to norāda arī banku attieksme, kuras atteicās piešķirt finansējumu, ņemot vērā to bažas par reklāmas tirgus tendencēm un šaubām par TV2 pelnītspēju. Jaunais darbība modelis nodrošinās TV2 stabilāku ienākumu bāzi, iekasējot abonēšanas maksu par tā galvenā kanāla skatīšanos. TV2 2012. gadā prognozē papildu ienākumus no lietošanas maksas iekasēšanas DKK […] miljonu apmērā. Tas 2012. gadā arī prognozē visam koncernam […]. Komisija norāda, ka papildus […], otrais ieņēmumu avots lietošanas maksas veidā nodrošinās lielāku uzņēmuma stabilitāti cikliskās darbības lejupslīdes periodos. Komisija norāda, ka pasākumi uzņēmuma darbības pagrieziena panākšanai pozitīvā virzienā ir meklējami pašā pārstrukturēšanas plānā, nevis ārējos faktoros.
(155)
Sākotnēji paziņotais pārstrukturēšanas plāna ilgums līdz 2012. gada 31. decembrim attiecas uz laika posmu, kas ilgst gandrīz četrus gadus. Šo laika posmu izvēlējās Dānijas valdības pārliecības dēļ par to, ka, ieviešot jauno saimnieciskās darbības modeli un iegūstot pirmo praktisko pieredzi, bankas atkal būs gatavas aizdot naudu TV2, proti, šis laika posms tika apzināti izvēlēts kā pietiekami ilgs, lai uzkrātu šo pieredzi. Tomēr, ņemot vērā, ka viss atbalsts tiks atcelts, pieņemot šo lēmumu (sk. iepriekš), pašreiz Dānijas valdība uzskata, ka pārstrukturēšanas laika posms jāizbeidz brīdī, kad tiek atceltas tiesības uz visiem atbalsta pasākumiem.
(156)
Komisijas viedoklis šajā jautājumā ir atšķirīgs. Atbilstoši pamatnostādnēm pārstrukturēšanas gaitā uzņēmumam ir jāspēj atjaunot ilgtermiņa dzīvotspējas stāvoklis. Komisija uzskata, ka pārstrukturēšanas laika posms ilgst līdz brīdim, kad uzņēmums ir ieviesis visus pārstrukturēšanas pasākumus, nodrošinot tā ilgtermiņa dzīvotspēju. Lai gan visi valsts atbalsta pasākumi tiks izbeigti uzreiz pēc šā lēmuma pieņemšanas, ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu šajā brīdī TV2 pašlaik neviens negarantē, kamēr TV2 nebūs ieviests ilgtspējīgs saimnieciskās darbības modelis. Šāds saimnieciskās darbības modelis tiks izveidots tikai lietošanas maksas ieviešanas brīdī. Lietošanas maksas ieviešana ir arī galvenais pārstrukturēšanas pasākums, kas ir tieši vērsts pret nopietnāko TV2 finansiālo grūtību cēloni. Tādēļ Komisija secina, ka pārstrukturēšanas periods beidzas 2012. gada 31. decembrī vai tajā brīdī, kad TV2 tiks piešķirtas juridiskas tiesības iekasēt lietošanas maksu, ja tas notiks līdz 2012. gada 31. decembrim. Pašlaik šķiet, ka TV2 būs juridiski tiesīgs iekasēt lietošanas maksu tikai tad, kad būs mainīta tā licence (lai gan pašreizējais Dānijas Apraides likums jau nodrošina iespēju TV2 iekasēt lietošanas maksu, tas nav atļauts saskaņā ar pašreizējiem licences noteikumiem).
4.4. Izvairīšanās no pārmērīgiem konkurences kropļojumiem
(157)
Saskaņā ar pamatnostādņu 38. punktu, lai nodrošinātu atbalsta negatīvās ietekmes uz tirdzniecību samazināšanu līdz minimālajam līmenim tā, ka pozitīvā ietekme atsver negatīvo, ir jāveic kompensācijas pasākumi. Šie pasākumi var būt ieguldījumu pārtraukšana dažādos aktīvos vai apjoma samazināšana, vai pārstāvniecība tirgos. Saskaņā ar pamatnostādņu 40. punktu, tiem jābūt samērīgiem ar atbalsta radīto kropļojošo ietekmi un uzņēmuma relatīvo nozīmīgumu attiecīgajos tirgos.
(158)
Būtībā apņemšanos neieviest jaunus kanālus (proti, pārstāvniecības tirgu ierobežošanu) var uztvert kā kompensācijas pasākumu, jo tas izslēdz iespēju TV2 konkurēt jaunu klientu piesaistīšanas jomā, un, tādējādi radot priekšrocības saviem konkurentiem. Jaunu komerckanālu ieviešana TV2 būtu izdevīga, jo šie kanāli tiktu finansēti no pastāvīga ieņēmumu avota, kurš ir balstīts uz pastāvīgu abonēšanas maksu, kā arī tādēļ, ka tā nodrošinātu koncernam nepieciešamos ienākumus, daļēji līdzsvarojot negatīvos sabiedriskā kanāla darbības rezultātus. Saskaņā ar pārstrukturēšanas plānā sniegto tirgus analīzi maksas televīzijas tirgus apjoms pieaug (98). Tomēr TV2 konkurenti apgalvo, ka TV2 tik un tā nebija iespēju ieviest jaunus komerckanālus tirgus piesātinājuma pakāpes dēļ.
(159)
Šajā ziņā Komisija norāda, ka TV2 konkurenti paši 2009. gadā ieviesa jaunus kanālus (SBS ieviesa 6erene, Canal Digital ieviesīs sporta kanālu, Viasat jaunu kanālu ieviesa 2009. gada 23. martā un TV4 grupa 2009. gada jūlijā ieviesa Canal 9).
(160)
Dānija ir arī apstiprinājusi, ka pārstrukturēšanas dēļ TV2 tiks liegta arī iespēja ieviest radio kanālus (99). Šī apņemšanās ir īpaši būtiska tajā ziņā, ka ir paredzams konkurss par jaunās FM 4 raidstacijas darbības licences piešķiršanu. Dānija sākotnēji apliecināja interesi piedalīties šajā konkursā, tomēr vēlāk apstiprināja, ka piedāvājums netiks iesniegts, jo pašlaik notiek Komisijas izmeklēšana saistībā ar pārstrukturēšanas plānu, neskatoties uz faktu, ka dalība šajā konkursā tika plānota. Citiem vārdiem - pretēji konkurentu apgalvojumiem, saistības neieviest jaunus kanālus ir izrādījušās patiesi nozīmīgas un šādas saistības no uzņēmuma prasa sava veida uzupurēšanos. Komisija uzskata, ka šīs saistības ir nozīmīgas, ņemot vērā pamatnostādņu 46. punktu, saskaņā ar kuru atbalsts nevar tikt piešķirts tādu jaunu ieguldījumu finansēšanai, kas nav būtiski uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošanai.
(161)
Komisija arī uzskata, ka ierosinātie kompensācijas pasākumi ir samērīgi ar atbalsta pasākumu kropļojošo ietekmi uz tirgu. Jānorāda, ka pasākumu ieviešana ir pārtraukta šā lēmuma pieņemšanas datumā. Tādēļ Komisija vēlas norādīt, ka neviens no paziņotajiem pārstrukturēšanas atbalsta pasākumiem nav īstenots un arī netiks īstenots. Kā redzams 150. apsvērumā un turpmākajos apsvērumos glābšanas atbalsts arī tiks atcelts, pieņemot šo lēmumu. Tas nozīmē, ka uzņēmums nesaņems nekādu valsts atbalstu. Taču vienīgais faktiskais maksājums, kas tika veikts no glābšanas atbalsta, ir ierobežots (DKK 223 miljoni, kas izmantoti no kopējās pieejamās summas DKK 1 000 miljonu apmērā). Lielākā atbalsta līdzekļu daļa faktiski tika izlietota kā glābšanas atbalsts (līdz 2008. gada beigām tika izmantoti DKK 208 no 223 miljoniem, proti, sešu mēnešu glābšanas posma laikā), un visi no pieejamās kredītlīdzekļu summas faktiski izmantotie līdzekļi ir jau atmaksāti valstij. Tāpat arī faktiskā izmantotā kredītlīdzekļu summa - DKK 223 miljoni, nav pārmērīgi liela, ņemot vērā TV2 2008. gada apgrozījumu ([…] %). Ņemot to vērā, Komisija neuzskata par nepieciešamu prasīt Dānijai un atbalsta saņēmējam īstenot papildu kompensācijas pasākumus. Tādēļ Komisija neuzskata, ka būtu nepieciešams īstenot vēl papildu kompensācijas pasākumus, kā ierosina konkurenti.
(162)
Taču Komisija nepiekrīt Dānijas priekšlikumam par atteikšanos no saistībām brīdī, kad tiek pārtraukti visi pasākumi (100). Taču Komisija nepiekrīt Dānijas priekšlikumam par atteikšanos no saistībām brīdī, kad tiek pārtraukti visi pasākumi. Pirmkārt, Dānija pati ir noteikusi ilgāku pārstrukturēšanas laika posmu līdz 2012. gada 31. decembrim. Otrkārt, nekur pamatnostādnēs nav noteikts, ka kompensācijas pasākuma ilgumam jāsakrīt ar pašreizējiem atbalsta pasākumiem. Treškārt, pārstrukturēšanas plāns ir balstīts uz priekšnoteikumu, ka ārējais finansējums uzņēmumam būs pieejams tikai brīdī, kad 2012. gadā tiks ieviesta lietošanas maksa; un tikai tad tiks atjaunota uzņēmuma ilgtermiņa dzīvotspēja. Dānija pati apgalvoja, ka atbalsta pasākumi, tostarp arī glābšanas atbalsts, kas joprojām ir spēkā, būs nepieciešams, lai novērstu likviditātes nepietiekamību līdz sabiedriskā kanāla stabilāka saimnieciskās darbības modeļa ieviešanas brīdim. Tādēļ glābšanas atbalsts palīdzēja uzņēmumam “noturēties virs ūdens” līdz brīdim, kad tas sāka izmantot jauno darbības modeli. Ņemot to vērā, Komisija neuzskata, ka no kompensācijas pasākuma saistībām var atteikties vienlaicīgi ar atbalsta maksājumu pārtraukšanu vai šā lēmuma pieņemšanas datumā. Tomēr Komisija uzskata, ka ir iespējams atteikties no saistības neieviest jaunus kanālus ātrāk nekā pārstrukturēšanas plāna perioda beigās (2012. gada 31. decembrī), proti, līdz brīdim, kad tiks ieviesta lietošanas maksa (izdarot izmaiņas licences noteikumos) un kad TV2 tiks piešķirta atļauja tās iekasēt.
4.5. Atbalsta ierobežošana līdz minimālajam apjomam
(163)
Saskaņā ar pamatnostādņu 43. punktu, atbalsta summa un intensitāte ir stingri jāierobežo tikai nepieciešamāko pārstrukturēšanas izmaksu apmērā, kas rodas īstenojot pārstrukturēšanu. Šī noteikuma pamatā ir koncepcija, ka uzņēmumam pārstrukturēšanas beigās nedrīkst piešķirt papildu likviditāti, ko tas var izmantot agresīvas rīcības īstenošanai tirgū. Ir paredzēts, ka atbalsta saņēmēji sniedz būtisku ieguldījumu pārstrukturēšanas plānā paši no saviem līdzekļiem, tostarp pārdodot aktīvus, kas nav būtiski uzņēmuma izdzīvošanai. Šādam ieguldījumam ir jābūt faktiskam un tajā nedrīkst ietvert paredzamo peļņu nākotnē, piemēram, naudas plūsmu. Tā īpatsvaram jābūt pietiekami lielam, vismaz 50 % apmērā lieliem uzņēmumiem. Komisija uzskata TV2 par lielu uzņēmumu pamatnostādņu izpratnē.
(164)
Komisija nepiekrīt Dānijas valdības viedoklim, ka pilnīgi visas izmaksas, jo īpaši taupības pasākumi, ir automātiski kvalificējamas kā pārstrukturēšanas pasākumu izmaksas. Uzņēmumam var būt izdevumi ar mērķi īstenot izmaksu ietaupījumus. Dānijas raksturotie šīs lietas izmaksu ietaupījumi nav uzskatāmi par pārstrukturēšanas izmaksām. Dānija sniedza “klasisko” pārstrukturēšanas izmaksu sarakstu, kas kopā ir DKK […] miljonu apmērā un kas ietver ar apraides tīkla pārdošanu saistītā darījuma izmaksas (DKK […] miljoni), ar pāreju uz jauno saimnieciskās darbības modeli saistītās izmaksas (DKK […]-[…] miljoni) un personāla izmaksas darba līgumu laušanas gadījumā, maksu par juridiskajiem pakalpojumiem un konsultācijām (DKK […] miljoni). Komisija piekrīt, ka šīs izmaksas ir uzskatāmas par pārstrukturēšanas izmaksām.
(165)
Atbilstoši Komisijas iepriekšējo lietu praksei, pārstrukturēšanas izmaksās ietver visas ārkārtas izmaksas, kas bija nepieciešamas, lai uzņēmums atjaunotu dzīvotspējas stāvokli, bet ne parastās saimnieciskās darbības izmaksas, kas rodas pārstrukturēšanas laikā. Tomēr šis gadījums ir saistīts ar uzņēmuma likviditātes nepietiekamību pārejas posmā līdz jauna saimnieciskās darbības modeļa ieviešanas brīdim. Kā tika izklāstīts iepriekš, TV2 saskārās ar nopietnu finansējuma nepietiekamību, jo tam nebija pieejams ārējais finansējums. Šajā īpašajā gadījumā, kas ir saistīts vienīgi ar finansiālās pārstrukturēšanas procesu līdz brīdim, kad uzņēmums pāriet uz stabilāku saimnieciskās darbības plānu, Komisija var piekrist, ka šāda finansējuma nepietiekamība klasificējama kā pārstrukturēšanas izmaksas. Tieši glābšanas atbalsta lēmuma kredītlīdzekļi (DKK 1 000 miljoni) nodrošināja nepieciešamo starpposma “drošības spilvenu” finanšu nepietiekamības novēršanai. Tomēr šie kredītlīdzekļi bija tikai pārejas līdzeklis un tie ir pieejami TV2 tikai tad, kad tas varēs pierādīt šādu finansējuma nepietiekamību, ko apstiprinātu ārējais revidents. Faktiski TV2 izmantotā šo līdzekļu summa nebija liela (tikai […] % no kopējās pieejamās summas). Turklāt lielākā daļa izmantoto kredītlīdzekļu (DKK […] miljoni) tika izmantoti laikā, uz kuru attiecās Komisijas glābšanas atbalsta lēmums, proti, sešu mēnešu glābšanas laika posmā līdz pārstrukturēšanas plāna iesniegšanai..
(166)
TV2 ir sniedzis savu ieguldījumu iepriekšminēto pārstrukturēšanas izmaksu segšanā, pārdodot aktīvus, ņemot vērā tā apraides tīkla pārdošanu par DKK 640 miljoniem, kā arī piesaistot ārējo finansējumu, ņemot vērā, ka tas ir ieķīlājis nekustamo īpašumu Odensē par DKK 80 miljoniem. Šis ieguldījums DKK 720 miljonu apmērā ir krietni lielāks nekā 50 % slieksnis, kas noteikts lieliem uzņēmumiem. Kā iepriekš tika norādīts, TV2 šos ieņēmumus no tīkla pārdošanas izmantoja parādsaistību samazināšanai. Tādēļ iztērētos līdzekļus vairs nevar izmantot citiem mērķiem. Turklāt no iepriekšminētajiem faktiem ir skaidrs, ka visi atbalsta pasākumi tiks pārtraukti šā lēmuma pieņemšanas datumā un netiks ieviests neviens jauns pārstrukturēšanas plānā paziņotais atbalsta pasākums (sk. šā lēmuma 150. apsvērumu). Tādēļ saskaņā ar pamatnostādņu 45. punktu nav nekāda apdraudējuma, ka uzņēmumā paliks jebkādi atbalsta līdzekļi, kas pārsniedz nepieciešamo apjomu.
4.6. Citi nosacījumi
(167)
Saskaņā ar pamatnostādņu 46. punktu, Komisija drīkst pieprasīt attiecīgajai dalībvalstij veikt papildu pasākumus, lai nodrošinātu, ka piešķirtais atbalsts pretēji vispārējām interesēm nekropļo konkurenci.
(168)
Komisija ņem vērā oficiālās izmeklēšanas procesā Dānijas minētos argumentus un atbalsta saņēmēja pamatdokumentos pausto nodomu, ka pārstrukturēšana plāns ļaus TV2 izmantot saimnieciskās darbības iespējas vienlaicīgi ar tā konkurentiem un iekasēt abonēšanas maksu. Turklāt Dānija un TV2 norāda, ka pašreizējais augstais TV2 pašu kapitāla drošības līmenis, ņemot vērā, ka tā maksātspējas (un tīro parādsaistību, par kurām jāmaksā procenti) koeficienti, kas pašlaik ir ievērojami augstāki (zemāki) par tā konkurentu atbilstošajiem rādītājiem, ir nepieciešams tikai tādēļ, ka ir nenoteiktība saistībā ar neizlemtajām tiesas lietām par valsts atbalstu, kā arī pašreizējā saimnieciskās darbības modeļa dēļ. Gan TV2, gan Dānija pauž vispārēju gatavību atkal pietuvināt uzņēmuma kapitāla struktūru TV2 konkurentu struktūrai pēc tam, kad būs pabeigta izmeklēšana valsts atbalsta lietā.
(169)
Komisija, savukārt, nesaskata nekādu vajadzību TV2 saglabāt no konkurentiem atšķirīgu kapitāla struktūru pēc tam, kad tiks atrisināts jautājums saistībā ar saimnieciskās darbības modeli un izšķirtas tiesvedībā esošās lietas. Kapitāla struktūras, kas balstītas uz (mākslīgi) augstu pašu kapitāla līmeni ir uzņēmumam izdevīgas, jo tas varēs piesaistīt finansējumu par salīdzinoši zemām procentu likmēm. Tikpat svarīgi ir panākt, lai TV2 kapitāla struktūra atkal atbilstu līmenim, kas nodrošina konkurences izkropļošanas nepieļaušanu. Komisija vairāk vēlētos, lai TV2 atgrieztos normālas kapitāla struktūras stāvoklī, izmaksājot dividendes valstij, nekā lai tas agresīvi paplašinātu bilances apjomu uz parāda finansējuma rēķina.
4.7. Uzraudzība un gada pārskats
(170)
Atbilstoši pamatnostādņu 49. un 50. punkta noteikumiem, Dānija ir apņēmusies Komisijai iesniegt pārskatus ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc atbalsta apstiprināšanas.
4.8. Pretmonopolu jautājumi
(171)
Komisija norāda, ka viens no TV2 konkurentiem ir iesniedzis pretmonopola sūdzību par paredzamo lietošanas maksas ieviešanu. Komisija apzinās, ka tāda atbalsta aspekti, kas ir pretrunā ar īpašiem Līguma noteikumiem, izņemot noteikumus par valsts atbalstu, ir tik nedalāmi saistīti ar atbalsta priekšmetu, ka tos nav iespējams novērtēt atsevišķi (101). Tiesa uzsvēra, ka pienākums nodrošināt valsts atbalsta noteikumu piemērošanu atbilstoši pārējiem Līguma noteikumiem vēl jo vairāk ir jāievēro gadījumos, ja šie noteikumi ir paredzēti arī konkurences neizkropļošanas mērķa īstenošanai. Tomēr tiesu praksē ir arī lietas, kas apliecina, ka valsts atbalsts un pretmonopola procedūras ir neatkarīgi procesi, ko reglamentē īpaši noteikumi. Tiesa ir norādījusi, ka “pieņemot lēmumu par valsts atbalsta atbilstību kopējam tirgum, Komisijai nav jāgaida tās procedūras iznākums, kas uzsākta paralēli saskaņā ar Regulu Nr. [1], ja tā, pamatojoties uz situācijas ekonomisko analīzi un nepieļaujot pamanāmas faktiskā novērtējuma kļūdas, ir pārliecinājusies par to, ka atbalsta saņēmējs neatrodas situācijā, kas ir pretrunā [LESD 101. un 102.] pantam” (102). Tādēļ pretmonopola lietai nav jābūt oficiāli izlemtai pirms Komisijas lēmuma pieņemšanas lietā par valsts atbalstu.
(172)
Komisija vēlas uzsvērt, ka šajā lietā pretmonopola sūdzības iesniegšanas iemesls ir nevis pats atbalsts (glābšanas atbalsts), bet gan cits pārstrukturēšanas plāna aspekts (lietošanas maksa). Lietošanas maksa tiks ieviesta 2012. gada sākumā, proti, pēc tam, kad būs atcelti atbalsta pasākumi, izdarot grozījumus TV2 licences noteikumos. Jāņem arī vērā tas, ka lielākā šī atbalsta daļa faktiski tika izmantota glābšanas laika posmā un tā izmantošana tika apstiprināta ar Komisijas 2008. gada 4. augusta lēmumu, kā arī tas, ka visi atbalsta pasākumi tiks atcelti šā lēmuma spēkā stāšanās brīdī.
(173)
Ja pretmonopola sūdzība vai trešo pušu atsauksmes šajā lietā ir jāuztver arī kā sūdzība pret TV2 pārveidošanu par maksas kanālu, jānorāda, ka vienīgi lietošanas maksas par galveno kanālu ieviešanas faktu nevar uzskatīt par pretmonopola likumdošanas pārkāpumu. Tad, kad TV2 galvenais kanāls kļūs par maksas televīzijas kanālu, attiecīgais kanāls kļūs par maksas televīzijas tirgus dalībnieku. Ir iespējama liela varbūtība, ka TV2 galvenā kanāla ienākšana tirgū, skars tikai tos konkurentus, kuri darbojas šajā tirgū, un tādēļ, piemēram, daži tirgus dalībnieki (tāpat arī attiecīgās maksas televīzijas programmu paketes) izstāsies no šī tirgus vai arī tiem būs jāsamazina cenas. Tomēr šāda ietekme ir parasta ietekme uz tirgu, kas saistīta ar dzīvotspējīga konkurenta kļūšanu par tirgus dalībnieku. Tādēļ vienīgi lietošanas maksas ieviešana, kuras dēļ palielināsies konkurence, nav pretrunā ar LESD 102. un 106. pantu.
(174)
Sūdzības iesniedzējs un daži citi konkurenti savās trešo pušu atsauksmēs apgalvo, ka plānotā TV2 Alene karšu sistēmas ieviešana radīs ietekmi, kas ir vērsta pret konkurenci un arī sniedz priekšrocības izplatītājam Boxer. Īsumā TV2 Alene modelis paredz, ka klienti varēs skatīties TV2 kanālu par brīvu, ja šie klienti neiegādājas nevienu citu maksas televīzijas pakalpojumu. Saskaņā ar sūdzības iesniedzēja apgalvojumu TV2 Alene karšu sistēma tādēļ rada nemotivējošu ietekmi uz klientiem, kuri plāno iegādāties maksas televīzijas pakalpojumus, kas kaitē TV2 konkurentu darbībai. Tā kā Dānija ir atteikusies no ierosinātās TV2 Alene karšu sistēmas, argumenti par to, vai tādā veidā būtu pārkāpti pretmonopola noteikumi, ir zaudējuši nozīmi, un tādēļ tiem nav nekādas ietekmes uz pārstrukturēšanas plāna tiesiskumu.
(175)
Attiecībā uz dažu konkurentu bažām par to, ka atbalsts varētu tikt izmantots agresīvas tirgus rīcības finansēšanai, Komisija vēlas norādīt, ka nekas neliecina par to, ka valsts atbalsts paredz kādu citu LESD noteikumu pārkāpumu vai ka tā piešķiršanas dēļ TV2 tiek automātiski iesaistīts pret konkurenci vērstās darbībās.
(176)
Komisija secina, ka paziņotais pārstrukturēšanas plāns atbilst iekšējā tirgus noteikumiem saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu un saistībā ar Komisijas glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm, ja tiek izpildīti turpmāk minētie nosacījumi.
(177)
Tā kā pēc apraides tīkla pārdošanas uzņēmuma finansiālais stāvoklis ir uzlabojies, Komisija secina, ka pārstrukturēšanas plānā ietverto atbalsta pasākumu (aizdevums un starpposma kredītlīdzekļi) īstenošana nav nepieciešama un ka pieejamie kredītlīdzekļi (ko Komisija piešķīra ar 2008. gada 4. augusta Lēmumu N 287/08) ir nekavējoties jāatceļ jau no šā lēmuma pieņemšanas dienas. Komisija norāda, ka sākotnēji paziņotā apraides tīkla pārdošanas garantijas piešķiršana vairs nav nepieciešama, jo tīkla pārdošana tika īstenota, nepiešķirot šādu garantiju.
(178)
Komisija turklāt ņem vērā Dānijas apņemšanos attiecināt kompensācijas pasākumu, kas paredz neieviest jaunus apraides kanālus, gan uz televīzijas, gan radio kanāliem. Šim pasākumam jābūt spēkā līdz 2012. gada 31. decembrim vai arī gadījumā, ja atbalsta saņēmējs var nodrošināt lietošanas maksas iekasēšanu pirms šī termiņa, tad līdz lietošanas maksas ieviešanas datumam. Lietošanas maksa tiek uzskatīta par ieviestu no brīža, kad TV2 ir juridiski pilnvarots pieprasīt šādu atlīdzību.
(179)
Komisija ņem vērā Dānijas apņemšanos uzdot neatkarīgam finanšu jomas ekspertam salīdzināt TV2 kapitāla struktūru ar citu plašsaziņas uzņēmumu kapitāla struktūru un koriģēt tā kapitāla struktūru gadījumā, ja tā ievērojami atšķiras no attiecīgās konkurentu grupas mediānas vai vidējā rādītāja. Ja rodas pamatoti iemesli pret kapitāla koriģēšanu, Dānijas valdība drīkst Komisijai paziņot par izmaiņu ieviešanu pārstrukturēšanas plānā,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Ja pilnībā ir ievērota atbilstība 2009. gada 4. februārī paziņotajam pārstrukturēšanas plānam un 2., 3. un 4. pantā paredzētajiem nosacījumiem, līdzekļi, ko Dānija piešķīra uzņēmumam TV2 un ko Komisija ar 2008. gada 4. augusta lēmumu apstiprināja kā glābšanas atbalstu, atbilst iekšējā tirgus noteikumiem.
2. pants
No šā lēmuma pieņemšanas dienas tiek atcelti glābšanas atbalsta pasākumi, ko Dānija piešķīra TV2 un ko Komisija apstiprināja ar 2008. gada 4. augusta lēmumu. Nedrīkst īstenot nevienu no pārējiem atbalsta pasākumiem, par kuriem Dānija 2009. gada 4. februārī paziņoja Komisijai.
3. pants
Dānijas ierosinātais kompensācijas pasākums, ar kuru TV2 tiek aizliegts ieviest jaunus televīzijas un radio apraides kanālus, ir spēkā līdz paziņotajam pārstrukturēšanas plāna beigu termiņam - 2012. gada 31. decembrim. Tomēr gadījumā, ja TV2 tiek atļauts paaugstināt abonēšanas maksu (lietotāja maksa) pirms šī termiņa, jaunu radio un televīzijas kanālu neieviešanas saistības tiek atceltas šajā datumā.
4. pants
Dānijas valdība uzdod neatkarīgam finanšu jomas ekspertam 2012. gadā vai 2013. gada sākumā veikt TV2 kapitāla struktūras analīzi, to salīdzinot ar citu atbilstošo plašsaziņas uzņēmumu kapitāla struktūru. Ja TV2 kapitāla struktūra ievērojami atšķiras no attiecīgās konkurentu grupas mediānas vai vidējā rādītāja, Dānijas valdība 2013. gada aprīļa kopsapulcē koriģē kapitāla struktūru, lai novērstu šādu atšķirību.
5. pants
Dānija divu mēnešu laikā no šā lēmuma paziņošanas brīža informē Komisiju par pasākumiem, kas ir veikti, lai to izpildītu.
6. pants
Šis lēmums ir adresēts Dānijas Karalistei.
Briselē, 2011. gada 20. aprīlī