PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1389/2011
ze dne 19. prosince 2011
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu kyseliny trichlorisokyanurové pocházející z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 1631/2005 (2) uložila Rada konečná antidumpingová opatření v podobě individuálních cel v rozmezí od 7,3 % do 40,5 % se zbytkovým clem ve výši 42,6 % (3) na dovoz kyseliny trichlorisokyanurové pocházející z Čínské lidové republiky („ČLR“).
(2)
Nařízením (ES) č. 855/2010 (4) snížila Rada individuální clo vztahující se na jeden podnik z 14,1 % na 3,2 %.
2. Žádost o přezkum
(3)
Na základě zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (5) konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 6. července 2010 žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podala Evropská rada pro chemický průmysl („CEFIC“) jménem výrobců z Unie, kteří představují významný podíl, v tomto případě více než 90 %, celkové výroby kyseliny trichlorisokyanurové v Unii (dále jen „žadatelé“).
(4)
Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k pokračování nebo opakování dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení
(5)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 6. října 2010 oznámila prostřednictvím zveřejnění oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (6) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Šetření
4.1 Období šetření
(6)
Období přezkumného šetření probíhalo od 1. července 2009 do 30. června 2010. Pravděpodobnost přetrvání nebo obnovení aspektů újmy je analyzována za období od 1. ledna 2007 do konce období přezkumného řízení (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(7)
Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně předložit svá stanoviska a podat žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(8)
Zúčastněným stranám Komise též umožnila, aby písemně vyjádřily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(9)
S ohledem na zjevně velký počet vyvážejících výrobců v ČLR a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v oznámení o zahájení přezkumu předpokládal výběr vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.
(10)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zveřejnění o zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v tomto oznámení.
(11)
Pokud jde o vyvážející výrobce v ČLR, žádný z nich při šetření nespolupracoval.
(12)
Pokud jde o dovozce, několik společností se v počátku přihlásilo, v pozdější fázi však od spolupráce ustoupily.
(13)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám během lhůty stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. Odpovědi byly obdrženy od tří známých výrobců v Unii a od dvou uživatelů.
(14)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce byly provedeny v prostorách dvou hlavních výrobců v Unii:
-
Fluidra (Inquide Sau), Passeig de Sanllehy, 25, 08213 Polinya (Barcelona), Španělsko
-
Ercros (Aragonesas), Avenida Diagonal 595, Barcelona, Španělsko
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(15)
Dotčeným výrobkem, který je předmětem přezkumu, je kyselina trichlorisokyanurová a její preparáty (dále jen „TCCA“), dle mezinárodního nechráněného názvu (INN) též nazývaná „symklosen“, v současné době kódů KN ex 2933 69 80 a ex 3808 94 20 (kódy TARIC 2933698070 a 3808942020), pocházející z ČLR.
(16)
TCCA je chemický produkt používaný jako širokospektrý organický dezinfekční a bělicí prostředek na bázi chloru, používaný zejména při dezinfekci vody v plaveckých bazénech. Prodává se ve formě prášku, granulí, tablet nebo štěpků. Všechny formy TCCA a její preparáty mají stejné základní znaky (chemické složení) a vlastnosti (dezinfekční prostředek), všechny jsou určeny pro podobné použití, a jsou proto považovány za jediný výrobek.
(17)
Toto šetření potvrdilo, že dotčený výrobek, který je vyráběn a prodáván vyvážejícími výrobci na trh Unie, má obdobné fyzikální a chemické vlastnosti a použití jako výrobek vyráběný výrobci v Unii a prodávaný na trhu Unie a výrobcem ve srovnatelné zemi jak na domácím trhu, tak na vývozních trzích. Považují se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OPAKOVÁNÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(18)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by pozbytí platnosti současných opatření vedlo k pokračování nebo opakování dumpingu.
(19)
Jak bylo vysvětleno výše, žádný z 30 známých vyvážejících výrobců, kteří byli kontaktováni, se během výběru vzorku ani v průběhu šetření nepřihlásil.
(20)
Vzhledem k tomu, že žádný vyvážející výrobce v ČLR nespolupracoval, závěry týkající se pravděpodobnosti pokračování nebo opakovaného výskytu dumpingu jsou založeny na dostupných údajích v souladu s článkem 18 základního nařízení, jmenovitě na údajích Eurostatu, žádosti o přezkum a oficiálních vývozních statistikách ČLR.
(21)
Kromě toho byly ke stanovení běžné hodnoty použity údaje předložené spolupracujícím vyvážejícím výrobcem ve srovnatelné zemi, Japonsku.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Srovnatelná země
(22)
Vzhledem k tomu, že ČLR je hospodářstvím v procesu transformace a v souladu s ustanovením čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení je nutné určit běžnou hodnotu na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek ze srovnatelné země do jiných zemí včetně Evropské unie, nebo v případě, že tuto cenu není možné stanovit, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo splatné za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí.
(23)
Komise oznámila ve svém oznámení o zahájení přezkumu, že vzhledem k tomu, že Japonsko bylo použito v předchozím šetření jakožto vhodná země s tržním hospodářstvím za účelem stanovení běžné hodnoty pro ČLR, počítá s jeho použitím za tímto účelem i v tomto případě. V průběhu tohoto přezkumného šetření byli za účelem spolupráce kontaktováni též výrobci v dalších zemích s tržní ekonomikou, konkrétně v USA a na Tchaj-wanu. Spolupráce však byla navázána pouze s jedním vyvážejícím výrobcem v Japonsku.
(24)
To vedlo k závěru, že Japonsko je vhodnou srovnatelnou zemí. V tomto ohledu nebyly od zúčastněných stran vzneseny žádné připomínky nebo námitky týkající se vhodnosti této země.
2.2 Běžná hodnota
(25)
V souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě informací získaných od spolupracujícího vyvážejícího výrobce ve srovnatelné zemi, tj. na základě cen zaplacených nebo splatných na domácím trhu v Japonsku za obdobné výrobky, o nichž se zjistilo, že se jejich prodej uskutečnil v běžném obchodním styku.
(26)
Pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Japonsku bylo nejprve stanoveno, zda jeho celkový prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu byl reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení, tj. zda představoval alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie. Prodej spolupracujícího vyvážejícího výrobce na domácím trhu v Japonsku během období přezkumného šetření byl shledán reprezentativním.
(27)
Následně bylo zkoumáno, zda byl prodej na domácím trhu uskutečněn v běžném obchodním styku, v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení.
(28)
Vzhledem k tomu, že byl prodej na domácím trhu ve všech případech považován za ziskový, běžná hodnota byla stanovena na základě skutečné vážené průměrné ceny na domácím trhu v průběhu období přezkumného šetření.
2.3 Vývozní cena
(29)
Vzhledem k neexistující spolupráci ze strany vyvážejících výrobců v ČLR byla vývozní cena stanovena na základě údajů Eurostatu.
2.4 Srovnání
(30)
Srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům činitelů, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Pro tento účel se formou úprav řádně zohlednily rozdíly v nákladech na dopravu a pojištění.
2.5 Dumpingové rozpětí
(31)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou. Na základě výše popsané metodiky činí zjištěné dumpingové rozpětí 75 %.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.1 Předběžná poznámka
(32)
Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření byla též prošetřena pravděpodobnost pokračování dumpingu.
(33)
V této souvislosti byly analyzovány tyto prvky: volná kapacita čínských vyvážejících výrobců, atraktivita trhu Unie pro vyvážející výrobce ČLR a jejich vývoz do třetích zemí.
3.2 Volná kapacita vyvážejících výrobců ČLR
(34)
Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici další údaje o výrobní kapacitě, byla analýza provedena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě údajů obsažených v žádosti o přezkum.
(35)
Podle žádosti o přezkum zůstávalo využití výrobních kapacit v ČLR během posuzovaného období nízké se sazbami nižšími než 40 %. Vzhledem k ohromné výrobní kapacitě a nízké domácí poptávce se zdá, že je v ČLR k dispozici více než 180 000 tun volné kapacity, která by mohla být exportována. V porovnání s tím činila spotřeba Unie v období přezkumného šetření přibližně 44 000 tun.
3.3 Atraktivita trhu Unie
(36)
Atraktivita trhu Unie může být prokázána skutečností, že uložení antidumpingových cel nezastavilo rozšiřování vývozu z ČLR do Unie. Ačkoli během období 2007-2009 byl objem dovozu v porovnání s obdobím původního šetření vedoucího k uložení opatření nižší, objem dovozu během období přezkumného šetření tuto úroveň překročil a dosáhl 22 696 tun.
(37)
Navzdory zvýšení průměrné dovozní ceny během posuzovaného období zůstaly ceny trvale nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(38)
Skutečnost, že se dovoz ČLR v průběhu posuzovaného období zvýšil na úroveň, která byla vyšší než během původního období šetření ukazuje, že zájem ČLR o trh Unie přetrvává.
3.4 Vývozní ceny do třetích zemí
(39)
Vývozní statistiky ČLR byly analyzovány s ohledem na objem a ceny vývozu ČLR do jiných třetích zemí. Podle těchto statistik představoval v roce 2010 trh Unie 24 % celkového vývozu z ČLR. Vývozní ceny na úrovni FOB pro EU byly mírně vyšší než vývozní ceny pro zbytek světa. Z důvodu neexistující spolupráce a chybějících údajů v žádosti o přezkum týkajících se vývozu do jiných třetích zemí nemohlo být na úrovni CIF provedeno porovnání těchto cen s průměrnou cenou výrobků vyrobených v Unii. Avšak vzhledem ke skutečnosti, že vývozní ceny do třetích zemí jsou v průměru nižší než vývozní ceny do Unie, lze usuzovat, že trh Unie je pro vývozce ČLR atraktivní a že vývoz se pravděpodobně bude zvyšovat, pokud nebudou přijata náležitá opatření.
4. Závěr ohledně pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu
(40)
Vzhledem k výše uvedeným zjištěním lze dospět k závěru, že vývoz z ČLR je stále prováděn za dumpingové ceny a že je pravděpodobné, že by došlo k přetrvání dumpingu na trhu Unie, pokud by stávající antidumpingová opatření byla zrušena. S přihlédnutím ke stávajícím volným kapacitám v ČLR a atraktivitě trhu Unie, která je zřejmá ze srovnání mezi vývozními cenami do EU a do třetích zemí, je skutečně pravděpodobné, že objem dumpingového vývozu z ČLR do Unie by se zásadně zvýšil, pokud by opatření pozbyla platnosti.
D. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Definice výrobního odvětví Unie
(41)
Dotčený výrobek je v Unii vyráběn třemi společnostmi. Má se proto za to, že tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení (dále označovány jako „výrobní odvětví Unie“).
2. Předběžná poznámka
(42)
Údaje byly získány ze statistických údajů Eurostatu, žádosti o přezkum, odpovědí v dotazníku a informací shromážděných během kontrolních návštěv.
(43)
Hospodářské ukazatele týkající se výroby, výrobní kapacity, využití kapacity, objemu prodeje, podílu na trhu a zaměstnanosti se vztahují na údaje poskytnuté od těchto tří výrobců v Unii. Všechny ostatní ukazatele se vztahují na údaje předložené žadateli pouze v důsledku omezené spolupráce jednoho z výrobců v Unii, který v tomto přezkumu žadatelem nebyl. Vzhledem k tomu, že žadatelé představují přibližně 90 % produkce Unie v období přezkumného šetření, byly jejich údaje považovány pro výrobní odvětví Unie za reprezentativní pro účely tohoto přezkumu. Pouze údaje získané od žadatelů byly ověřeny na místě.
(44)
Údaje týkající se hospodářské situace výrobního odvětví Unie i spotřeby v Unii mohou být poskytnuty pouze v indexované podobě, aby byla zachována důvěrnost podle článku 19 základního nařízení. Důvodem je fakt, že tyto hospodářské ukazatele se týkají pouze dvou výrobců nebo v některých případech tří výrobců, přičemž ale jeden z nich vykonává v odvětví pouze okrajovou činnost.
(45)
V červnu 2009 jeden z žadatelů uzavřel jeden ze svých dvou závodů, zastavil k tomuto datu výrobu a propustil všechny zaměstnance. Výroba byla nejdříve v daném závodu pozastavena na několik měsíců a následně byl závod s konečnou platností uzavřen v lednu 2010. Tato skutečnost měla určitý dopad na některé ukazatele, jako jsou např. spotřeba, objem výroby a produktivita, jak je vysvětleno dále v bodech (47) a (62).
3. Spotřeba na trhu Unie
(46)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje tří výše zmíněných výrobců na trhu Unie a údajů o dovozu podle Eurostatu.
(47)
Mezi lety 2007 a 2009 se spotřeba TCCA v Unii snížila o 19 %, v období přezkumného šetření však opět vzrostla na úroveň o více než 6 % vyšší oproti úrovni v roce 2007. V případě let 2008 a 2009 lze tento trend vysvětlit kombinovanými účinky nižší poptávky z důvodu celosvětové hospodářské krize a omezené nabídky v důsledku uzavření jednoho z výrobních závodů v roce 2009 (viz (45). bod odůvodnění). Vyšší úroveň spotřeby v Unii dosažená v období přezkumného šetření souvisí především se zotavením z finanční krize a nárůstem dovozu z ČLR.
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
2007
2008
2009
OPŠ
Spotřeba v Unii (v tunách)
Index (2007 = 100)
100
93
81
106
4. Objem dumpingového dovozu z Čínské lidové republiky a jeho podíl na trhu
(48)
Objem a tržní podíl dumpingového dovozu z ČLR se vyvíjely tak, jak je uvedeno níže. Vzhledem k tomu, že žádný z vývozců/výrobců v ČLR při tomto přezkumu nespolupracoval, následující množství a podíly na trhu jsou založeny na dovozových statistikách Eurostatu.
(49)
V letech 2008 a 2009 se dovezené množství TCCA z ČLR mírně snížilo. Po tomto poklesu dovozu následovalo výrazné zvýšení v průběhu období přezkumného šetření (více než 35 % ve srovnání s rokem 2009). Zároveň docházelo během období přezkumného šetření k soustavnému zvyšování podílu dovozu ČLR na trhu.
Tabulka 2
Objem a tržní podíl dovozu z ČLR
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu v tunách
17 957
17 298
16 645
22 696
Index (2007 = 100)
100
96
93
126
Podíl na trhu (rozpětí)
40 %-50 %
40 %-50 %
45 %-55 %
50 %-60 %
5. Vývoj cen dumpingového dovozu z Čínské lidové republiky a cenové podbízení
5.1 Vývoj cen
(50)
Ceny dovozu z ČLR ukázaly trvalý nárůst o 11,3 %. Tento trend na jednu stranu sleduje vývoj cen hlavní složky použité suroviny, které začaly výrazně růst v roce 2009 a během období přezkumného šetření, na druhou stranu může do určité míry odrážet rozdíly v sortimentu výrobků (7).
Tabulka 3
Jednotková cena ČLR
2007
2008
2009
OPŠ
EUR/tuna
1 048
1 052
1 163
1 167
Index (2007 = 100)
100
100,4
111
111,3
5.2 Cenové podbízení
(51)
Během celého období byly ceny dovozu ČLR trvale nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Pro určení, zda docházelo k cenovému podbízení, vycházela Komise při svém výpočtu z průměrné vývozní ceny CIF z ČLR získané z Eurostatu. Tyto ceny dotčeného výrobku byly porovnány s váženou průměrnou cenou výrobního odvětví Unie upravenou na úroveň cen ze závodu. Srovnání ukázalo, že ceny dovozu z ČLR byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie o více než 10 % bez zohlednění platného antidumpingového cla.
6. Dovoz z ostatních zemí
(52)
V následující tabulce je uveden objem dovozu z ostatních zemí a jeho podíl na trhu během posuzovaného období. Příslušné údaje vycházejí z údajů Eurostatu:
Tabulka 4
Dovoz z jiných zemí (objem a podíl na trhu)
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z jiných třetích zemí (v tunách)
501
239
296
378
Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu (rozpětí)
Méně než 2 %
Méně než 2 %
Méně než 2 %
Méně než 2 %
(53)
Pokud jde o objem a podíl na trhu, dovoz z jiných třetích zemí byl v posuzovaném období zanedbatelný. Dovoz z USA, tedy další země, která byla předmětem antidumpingových opatření, byl během posuzovaného období zcela pozastaven.
7. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(54)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav daného výrobního odvětví Unie.
7.1 Výroba
(55)
Od roku 2009 byl zaznamenán výrazný pokles výroby způsobený zejména globální hospodářskou krizí a uzavřením jednoho výrobního provozu v červnu 2009, kdy k tomuto datu došlo k úplnému zastavení výroby v tomto závodu (viz (45). bod odůvodnění výše).
Tabulka 5
Produkce v Unii
2007
2008
2009
OPŠ
Index objemu výroby v Unii (2007 = 100)
100
95,2
66,5
70,7
7.2 Kapacita a využití kapacity
(56)
Stejný vývoj jako pro výrobu byl v posuzovaném období zaznamenán i pro výrobní kapacitu. Využití kapacity bylo však během období přezkumného šetření kladně ovlivněno určitým zlepšením procesů.
(57)
Vzhledem k uzavření jednoho závodu v Unii v roce 2009 (viz (45). bod odůvodnění výše) se shromážděné údaje v období přezkumného šetření vztahují pouze na kapacitu zbývajících závodů.
Tabulka 6
Výrobní kapacita v Unii a její využití
2007
2008
2009
OPŠ
Index výrobní kapacity
(2007 = 100)
100
101,5
91,0
80,6
Index využití kapacity
Index (2007 = 100)
100
93,4
72,8
86,9
7.3 Stav zásob
(58)
Tento ukazatel byl založen na informacích poskytnutých žadateli z důvodů uvedených v (54). bodě odůvodnění výše. Šetření v prostorách společnosti odhalila některé sezónní vlivy na spotřebu TCCA, a sice že dotčený výrobek se používá především v létě. To má dopad na změnu úrovně zásob v průběhu roku. Zásoby jsou největší v zimním období, zatímco v letním období jsou výrazně nižší. Vzhledem k tomu, že v letech 2007-2009 představují číselné údaje úroveň zásob ke dni 31. prosince daného roku, zatímco údaje v období přezkumného šetření ukazují úroveň zásob ke dni 30. června 2010, což je období s nejvyšším využitím zásob v průběhu roku, neumožňuje tento ukazatel řádné srovnání mezi obdobím přezkumného šetření a zbytkem posuzovaného období a není tudíž považován za relevantní pro posouzení újmy.
7.4 Objem prodeje
(59)
Objem prodeje dotčeného výrobku na trhu Unie byl nepříznivě ovlivněn hospodářskou krizí. Nárůst během období přezkumného šetření lze vysvětlit především zvýšením spotřeby v Unii v důsledku zotavení z recese po hospodářské krizi.
Tabulka 7
Prodej
2007
2008
2009
OPŠ
Objem
Index (2007 = 100)
100
92
73
91
7.5 Podíl na trhu
(60)
Výrobní odvětví Unie nebylo během posuzovaného období schopno získat zpět svůj podíl na trhu, který se v posuzovaném období značně snížil.
Tabulka 8
Podíl na trhu Unie
2007
2008
2009
OPŠ
Podíl na trhu Unie (rozpětí)
55 %-65 %
50 %-60 %
45 %-55 %
45 %-55 %
7.6 Zaměstnanost a mzdy
(61)
Zaměstnanost v daném odvětví v EU během posuzovaného období klesla, zejména v důsledku uzavření jednoho z výrobních závodů (viz (45). bod odůvodnění výše). Následkem toho se snížily i náklady na mzdy na úrovni výrobního odvětví Unie. Průměrná mzda na jednoho zaměstnance zůstala relativně stabilní po celé posuzované období.
Tabulka 9
Zaměstnanost
2007
2008
2009
OPŠ
Zaměstnanci
Index (2007 = 100)
100
98,7
84,1
74,2
Mzda na zaměstnance
Index (2007 = 100)
100
104,6
105,7
106,0
7.7 Produktivita
(62)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená jako výkon jednoho zaměstnance za rok, měla v posuzovaném období záporný vývoj s prudkým poklesem o přibližně 20 % v roce 2009. Důvodem byla reorganizace související s uzavřením výrobních zařízení, což v roce 2009 zastavilo výrobu na 6 měsíců předtím, než došlo k uzavření závodu v lednu 2010 (viz (45). bod odůvodnění výše). Produktivita se následně opět zvýšila během období přezkumného šetření, i když pro první pololetí zůstala částečně ovlivněná negativními trendy v průběhu roku 2009.
Tabulka 10
Produktivita
2007
2008
2009
OPŠ
Produktivita
Index (2007 = 100)
100
96,5
79,2
95,3
7.8 Prodejní ceny
(63)
Průměrné jednotkové ceny TCCA v EU (jak je uvedeno v tabulce níže) se mírně zvýšily v letech 2007-2009, během období přezkumného šetření se však opět vrátily na úroveň roku 2007. Zvýšení z let 2007-2009 souvisí do jisté míry s vlivem sortimentu výrobků (viz poznámka pod čarou 1 na straně 10).
Tabulka 11
Prodejní cena na trhu Unie
2007
2008
2009
OPŠ
Průměrná jednotková cena -
index (2007 = 100)
100
104,6
111,4
103,1
7.9 Ziskovost
(64)
Ziskovost v rámci prodeje TCCA v EU se od roku 2007 vyvíjela negativně a v roce 2009 se projevila významná ztráta. Tyto špatné výsledky je potřeba vnímat v souvislosti s uzavřením výrobního závodu výrobcem z Unie v příslušném roce. V období přezkumného šetření ziskovost mírně rostla, dosáhla však pouze úrovně zisku daleko pod hranicí normální úrovně zisku (tj. 10 % (8)), které by mělo být v tomto odvětví hospodářské činnosti dosáhnuto. Z toho vyplývá, že výrobní odvětví Unie je stále ve slabé finanční situaci.
Tabulka 12
Ziskovost
2007
2008
2009
OPŠ
Ziskovost (rozpětí)
-10 % až 0 %
-10 % až 0 %
-20 % až - 10 %
0 % až 10 %
7.10 Investice a návratnost investic
(65)
Během posuzovaného období nedocházelo k významným kapitálovým výdajům. Indexované údaje uvedené v tabulce odrážejí investice do zlepšení produktivity a výrobního procesu. Indexy návratnosti investic mají stejný trend jako ziskovost.
Tabulka 13
Investice
2006
2007
2008
OPŠ
Čisté investice
Index (2007 = 100)
100
158
32
23
Návratnost investic (rozpětí)
-10 % až 0 %
-10 % až 0 %
-20 % až 0 %
0 % až 10 %
7.11 Peněžní toky
(66)
Peněžní toky byly během posuzovaného období kladné s výjimkou roku 2009, kdy bylo potřeba pokrýt mimořádné náklady na restrukturalizaci v důsledku uzavření jednoho výrobního podniku (viz (45). bod odůvodnění výše). Vývoj peněžních toků byl v souladu s vývojem ziskovosti.
Tabulka 14
Peněžní toky
2007
2008
2009
OPŠ
Peněžní toky (rozpětí)
0 % až 10 %
0 % až 10 %
-10 % až 0 %
5 % až 15 %
7.12 Rozsah dumpingového rozpětí
(67)
V průběhu období přezkumného šetření nadále docházelo k dumpingu z ČLR na úrovni výrazně nad stávající úrovní opatření. Navíc vzhledem k nevyužité kapacitě a cenám dovozu z ČLR není možné považovat vliv skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný.
7.13 Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(68)
Antidumpingová opatření byla přijata v říjnu 2005. S přihlédnutím k celkové situaci výrobního odvětví Unie a dovozu z ČLR v období od roku 2007 do období přezkumného šetření se dospělo k závěru, že výrobní odvětví Unie navzdory platným antidumpingovým opatřením nedokázalo tyto účinky v plné míře překonat.
7.14 Závěr ohledně újmy
(69)
Některé ukazatele újmy se během posuzovaného období vyvíjely negativně. S ohledem na celkově se zhoršující situaci výrobců v Unii se má za to, že výrobní odvětví Unie utrpělo v posuzovaném období újmu.
8. Dopad dumpingového dovozu a dalších činitelů
8.1 Dopad dumpingového dovozu z ČLR
(70)
Jak je uvedeno v (49). bodu odůvodnění, dovoz TCCA z ČLR mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření významně vzrostl jak z hlediska objemu, tak i z hlediska podílu na trhu. Bylo zjištěno i významné cenové podbízení (viz (51). bod odůvodnění). K nepřetržitému masivnímu přílivu dumpingového dovozu z ČLR docházelo v kontextu celkového zvýšení spotřeby v Unii během posuzovaného období, která v období přezkumného šetření dosáhla úrovně o 6 % vyšší než byla úroveň v roce 2007, i přes pokles v letech 2007 až 2009. Ze zvýšené spotřeby měl prospěch především dovoz z ČLR, což dokazuje zhoršující se situace výrobního odvětví Unie.
8.2 Dopad ostatních činitelů
(71)
Komise přezkoumala, zda i jiné známé činitele kromě dumpingového dovozu z ČLR mohly mít vliv na pokračující újmu, kterou utrpěli výrobci Unie.
(72)
Je pravděpodobné, že spolu s dumpingovým dovozem z ČLR měla určitý negativní vliv na výrobu v Unii i snížená výkonnost výrobního odvětví Unie na trzích třetích zemí, na kterých výrobní odvětví Unie čelilo konkurenci ČLR, především na trhu USA. Většina činností výrobců v Unii je však zaměřená na trh Unie a na základě této skutečnosti je tento potenciální vliv sníženého vývozu značně omezený.
(73)
Kromě toho měla na výkonnost výrobního odvětví Unie určitý nepříznivý vliv také hospodářská krize, což vedlo k poklesu výroby a restrukturalizaci jednoho z výrobců v Unii. Dopad hospodářské krize byl však časově omezený (částečně rok 2008 a rok 2009), zatímco hospodářská situace výrobního odvětví Unie se i nadále zhoršovala v celém posuzovaném období. Kromě toho vývoj v období přezkumného šetření ukazuje, že výrobní odvětví Unie se začalo znovu částečně zotavovat. Má se proto za to, že vliv hospodářské krize nebyl v tomto případě významný a nenarušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
8.3 Závěr
(74)
Pokračující dumpingový dovoz z ČLR a hospodářská krize změnily proces obnovy a prohloubily problémy výrobního odvětví Unie. Ačkoli ke zhoršení výkonnosti výrobního odvětví Unie přispěly i jiné faktory, neukázalo se, že by některý z nich byl dostatečný k narušení příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo. Z těchto důvodů je možné dojít k závěru, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu.
E. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(75)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení byl posouzen dovoz z dotčené země s cílem zjistit, zda je pravděpodobné přetrvání újmy.
(76)
S ohledem na pravděpodobný účinek skončení platnosti opatření na výrobní odvětví Unie byly v souladu s údaji shrnutými výše v souvislosti s pravděpodobností pokračování dumpingu brány v úvahu následující faktory.
2. Objem a ceny dovozu z ČLR
(77)
Dovoz TCCA z ČLR, který představuje zhruba 98 % celkového dovozu do EU, během posuzovaného období zvětšoval svůj podíl na trhu a v období přezkumného šetření dosáhl více než 50 %. Při šetření bylo zjištěno, že tento dovoz probíhal za dumpingové ceny se značným dumpingovým rozpětím. Ceny dovozu z ČLR zůstávaly navíc během celého období pod úrovní cen výrobního odvětví Unie, přičemž cenové podbízení v porovnání s cenami Unie představovalo více než 10 % (bez ohledu na zavedená opatření).
3. Volná kapacita na trhu v ČLR
(78)
Jak je uvedeno v (34). a (35). bodě odůvodnění, z analýzy dostupných kapacit v ČLR vyplynulo, že využití výrobní kapacity bylo během posuzovaného období nízké. Bylo zjištěno, že odhadovaná přebytečná výrobní kapacita je více než třikrát vyšší než trh Unie. Zároveň podle informací získaných ze žádosti o přezkum existoval v ČLR pro dotčený výrobek pouze omezený trh.
4. Atraktivita trhu Unie
(79)
Vzhledem k trendům rostoucího dovozu a dostupným nevyužitým kapacitám v ČLR je pravděpodobné, že EU v budoucnosti přiláká další dovoz z ČLR. Skutečnost, že trh Unie je pro vývozce ČLR atraktivní, dokazuje vývoj v roce 2009, kdy byl nedostatek výroby v EU, způsobený restrukturalizací sektoru, částečně nahrazen dodatečným dovozem z ČLR.
(80)
Tato situace se může ještě zhoršit vzhledem k tomu, že na trhu USA byla existující antidumpingová opatření týkající se TCCA z ČLR nedávno prodloužena. Lze tedy očekávat, že v důsledku skončení platnosti antidumpingového opatření v EU by se trh Unie mohl stát ještě atraktivnějším.
5. Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování újmy
(81)
Výrobní odvětví Unie bylo řadu let poškozováno účinky dumpingového dovozu z ČLR a jeho hospodářská situace je nadále nejistá.
(82)
Jak je uvedeno výše, šetření ukázalo, že v posuzovaném období situace způsobující újmu výrobnímu odvětví Unie přetrvávala. Podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení je trvání újmy samo o sobě silným ukazatelem, že újma bude pravděpodobně pokračovat i v budoucnu, což by naznačovalo, že by opatření měla být zachována.
(83)
Vzhledem k volné kapacitě dostupné v ČLR a přitažlivosti trhu Unie je pravděpodobné, že pokud by se opatření zrušila, pokračoval by rostoucí trend rozsáhlého dovozu z ČLR za dumpingové ceny, které v porovnání s cenami výrobců v Unii představují cenové podbízení.
(84)
Pokud by nedošlo k prodloužení platných opatření, situace výrobního odvětví Unie by se zhoršila a došlo by dokonce k ohrožení jeho existence. Proto se dospělo k závěru, že pokud by byla stávající opatření zrušena, existuje velká pravděpodobnost pokračování újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(85)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení dílčích dotčených zájmů, tj. zájmů výrobců, dovozců a uživatelů v Unii.
(86)
Je třeba připomenout, že v předchozích šetřeních nebylo přijetí opatření pokládáno za odporující zájmu Unie. Navíc skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, kdy jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepřiměřený nežádoucí dopad, který mohla stávající antidumpingová opatření mít na dotčené strany.
(87)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda by přes závěry týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu a újmy bylo možno dospět k jednoznačnému závěru, že není v zájmu Unie v tomto případě opatření zachovávat.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(88)
Vzhledem k závěrům týkajícím se situace výrobního odvětví Unie, popsaným v (66). bodě odůvodnění a v souladu s argumenty týkajícími se analýzy pravděpodobnosti pokračování újmy, vysvětlenými v (78). až (81). bodě odůvodnění, je možné soudit, že uplynutí platnosti stávajících opatření by vedlo k dalšímu zhoršení hospodářské situace odvětví výroby TCCA v Unii, které utrpělo újmu v důsledku poškozujícího vlivu dumpingového dovozu z ČLR a jehož situace se zhoršila v důsledku celosvětové hospodářské krize.
(89)
Má se za to, že pokračování opatření by bylo prospěšné pro výrobní odvětví Unie, které by se v takovém případě mohlo zotavit z poškozujícího účinku dřívějšího dumpingu, který byl navíc zesílen hospodářskou krizí. Naopak zrušení opatření by zastavilo ozdravení výrobního odvětví Unie, vážně ohrozilo jeho životaschopnost, a v důsledku toho by vystavilo riziku jeho existenci, čímž by došlo k oslabení nabídky a konkurenceschopnosti na trhu.
3. Zájem dovozců a uživatelů
(90)
Byli osloveni všichni známí uživatelé, dovozci, zpracovatelé a navazující výrobní odvětví používající TCCA.
(91)
Přihlásili se pouze dva uživatelé a oba vyjádřili podporu pokračování platných opatření. Druhý z nich tvrdil, že pokračování opatření by nemělo nepříznivý dopad na konkurenceschopnost na trhu Unie, ale naopak by odvětví uživatelů umožnilo širší výběr dodavatelů vzájemně si konkurujících za tržní ceny. Vzhledem k tomu, že se v tomto případě nepřihlásila žádná další strana, nejsou k dispozici důkazy o tom, že by zachování antidumpingových opatření v tomto případě mělo vážný vliv na dovozce a uživatele v Unii.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(92)
Lze očekávat, že pokračování opatření pomůže výrobnímu odvětví Unie a následně bude mít prospěšný vliv na podmínky hospodářské soutěže na trhu Unie a na konsolidaci odvětví po hospodářské krizi a restrukturalizaci. Kromě toho lze očekávat, že pokračování opatření přinese prospěch uživatelům a dovozcům, jelikož umožní širší výběr dodavatelů na trhu Unie.
(93)
S přihlédnutím ke všem výše uvedeným faktorům lze konstatovat, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování dotyčných opatření.
G. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(94)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byl jim rovněž poskytnut čas na podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(95)
Z výše uvedeného vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být antidumpingová opatření uplatněná na dovoz TCCA pocházející z ČLR zachována,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Tímto se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu kyseliny trichlorisokyanurové a jejích preparátů, rovněž uváděné pod mezinárodním nechráněným názvem (INN) „symklosen“, v současnosti kódů KN ex 2933 69 80 a ex 3808 94 20 (kódy TARIC 2933698070 a 3808942020), pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, činí pro výrobky vyrobené těmito společnostmi:
Společnost
Sazba antidumpingového cla
Doplňkový kód TARIC
Hebei Jiheng Chemical Co. Limited
8,1 %
A604
Puyang Cleanway Chemicals Limited
7,3 %
A628
Heze Huayi Chemical Co. Limited
3,2 %
A629
Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited
40,5 %
A627
Všechny ostatní společnosti
42,6 %
A999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 19. prosince 2011.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1389/2011
(2011. gada 19. decembris),
ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes trihlorizocianūrskābes importam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Spēkā esošie pasākumi
(1)
Ar Regulu (EK) Nr. 1631/2005 (2) Padome attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes trihlorizocianūrskābes importu noteica galīgos antidempinga pasākumus, ko veido atsevišķi maksājumi no 7,3 % līdz 40,5 % apmērā, ar atlikušo maksājumu 42,6 % apmērā (3).
(2)
Ar Regulu (EK) Nr. 855/2010 (4) Padome samazināja vienam uzņēmumam piemēroto individuālo maksājumu no 14,1 % uz 3,2 %.
2. Pārskatīšanas pieprasījums
(3)
Pēc paziņojuma publicēšanas par spēkā esošo galīgo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (5) Komisija 2010. gada 6. jūlijā saņēma pieprasījumu sākt minēto pasākumu termiņa beigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam. Pieprasījumu iesniedza Eiropas Ķīmijas rūpniecības padome (CEFIC) to Savienības ražotāju vārdā, kuri ražo nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 90 %, no trihlorizocianūrskābes produkcijas kopapjoma Savienībā (“pieprasījuma iesniedzēji”).
(4)
Pieprasījumu pamatoja ar to, ka pasākumu termiņa beigas varētu izraisīt dempinga un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma turpināšanos un atkārtošanos.
3. Pārskatīšanas sākšana
(5)
Komisija, apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un noteikusi, ka bija pietiekami pierādījumi termiņa beigu pārskatīšanas sākšanai, 2010. gada 6. oktobraEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētajā paziņojumā (6) (“paziņojums par procedūras sākšanu”) informēja par šādas procedūras sākšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam.
4. Izmeklēšana
4.1. Izmeklēšanas periods
(6)
Pārskatīšanas izmeklēšanas periods (PIP) ilga no 2009. gada 1. jūlija līdz 2010. gada 30. jūnijam. Ar kaitējumu saistīto aspektu turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību analizēja laikposmā no 2007. gada 1. janvāra līdz PIP beigām (“attiecīgais periods”).
4.2. Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana
(7)
Par termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzējus, vēl vienu zināmu Savienības ražotāju, ražotājus eksportētājus, importētājus un lietotājus, kuri zināmi kā iesaistītās personas, kā arī ĶTR pārstāvjus.
(8)
Ieinteresētajām personām bija iespēja izteikt savu viedokli rakstiski un lūgt uzklausīšanu laika periodā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu. Uzklausīja visas ieinteresētās personas, kuras pieprasīja uzklausīšanu un kuras norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.
(9)
Ņemot vērā acīmredzami lielo ĶTR ražotāju eksportētāju skaitu un nesaistīto importētāju skaitu Savienībā, saskaņā ar pamatregulas 17. pantu paziņojumā par procedūras sākšanu paredzēja šo personu pārbaudi izlases veidā.
(10)
Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, iepriekš minētajām personām atbilstīgi pamatregulas 17. pantam lūdza 15 dienās pēc paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas pieteikties Komisijā un iesniegt tai informāciju, kas prasīta paziņojumā par procedūras sākšanu.
(11)
Izmeklēšanā nesadarbojās neviens ĶTR ražotājs eksportētājs.
(12)
Sākotnēji pieteicās vairāki importētāji uzņēmumi, taču vēlākā posmā tie sadarbību pārtrauca.
(13)
Komisija nosūtīja anketas visām iesaistītajām personām, par kurām uzzināja līdz datumam, kas bija noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu. Atbildes saņēma no trim zināmiem Savienības ražotājiem un diviem lietotājiem.
(14)
Komisija meklēja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un tā izraisītā kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Tā veica pārbaudes apmeklējumus divu lielāko Savienības ražotāju telpās:
-
Fluidra (Inquide Sau), Passeig de Sanllehy, 25, 08213 Polinya (Barselona), Spānija,
-
Ercros (Aragonesas), Avenida Diagonal 595, Barselona, Spānija.
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
(15)
Ražojums, uz ko attiecas šī pārskatīšanas procedūra, ir trihlorizocianūrskābe (THCS), kuras starptautiskais nepatentētais nosaukums (INN) ir “simklozēns”, ko pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 2933 69 80 un ex 3808 94 20 (Taric kodi 2933698070 un 3808942020), un no tās izgatavotie preparāti, kuru izcelsme ir ĶTR.
(16)
THCS ir ķīmisks ražojums, ko izmanto kā plaša patēriņa organisko hlora dezinfekcijas un balināšanas līdzekli, jo īpaši ūdens dezinficēšanai peldbaseinos. To pārdod pulvera, granulu, tablešu vai šķeldu veidā. Visiem THCS un tās preparātu veidiem ir vienādas pamatīpašības (ķīmiskais sastāvs) un raksturīgās iezīmes (dezinfekcijas līdzeklis), tie visi ir paredzēti līdzīgam lietojumam, un tāpēc tos uzskata par vienu ražojumu.
(17)
Šajā izmeklēšanā apstiprinājās, ka attiecīgajam ražojumam, ko ražo un Savienībā pārdod ražotāji eksportētāji, un ražojumam, kuru ražo un Savienības tirgū pārdod Savienības ražotāji, kā arī ražojumam, ko analogās valsts ražotājs pārdod gan iekšējā, gan eksporta tirgū, ir līdzīgas fizikālās un ķīmiskās īpašības, kā arī lietojums. Tāpēc tos uzskata par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
C. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
1. Ievadpiezīmes
(18)
Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika veikta pārskatīšana, lai noteiktu, vai spēkā esošo pasākumu termiņa beigas varētu izraisīt dempinga turpināšanos vai atkārtošanos.
(19)
Kā norādīts iepriekš, neviens no 30 zināmajiem ražotājiem eksportētājiem, ar ko sazinājās, nepieteicās atlases izveidē un neinformēja par sevi izmeklēšanas laikā.
(20)
Tā kā neviens no ĶTR ražotājiem eksportētājiem nesadarbojās, konstatējumi par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību ir balstīti uz faktiem, kas pieejami atbilstīgi pamatregulas 18. pantam, proti, Eurostat datiem, pārskatīšanas pieprasījumu un oficiālo ĶTR eksporta statistiku.
(21)
Lai noteiktu normālo vērtību, izmantoja arī datus, ko iesniedza analogās valsts, Japānas, ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās.
2. Importa dempings PIP laikā
2.1. Analogā valsts
(22)
Tā kā ĶTR ekonomika ir pārejas ekonomika un saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta nosacījumiem, normālā vērtība jānosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto normālo vērtību, kas iegūta atbilstošā tirgus ekonomikas trešā valstī (“analogā valsts”), vai balstoties uz cenu, par kādu šī analogā valsts pārdod ražojumu citām valstīm, tostarp Eiropas Savienībai, vai, ja tās nevar noteikt, izmantojot jebkuru citu saprātīgu pamatu, tostarp cenu, kāda Savienībā ir faktiski samaksāta vai ir maksājama par līdzīgu ražojumu, šo cenu vajadzības gadījumā atbilstīgi koriģējot, lai ietvertu saprātīgu peļņas normu.
(23)
Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu informēja, ka iepriekšējā izmeklēšanā, lai noteiktu normālo vērtību attiecībā uz ĶTR, kā atbilstošu tirgus ekonomikas valsti izmantoja Japānu un ka tā ir paredzējusi atkārtoti izmantot Japānu šim nolūkam. Šīs pārskatīšanas izmeklēšanas laikā, lai aicinātu sadarboties, sazinājās arī ar ražotājiem no citām tirgus ekonomikas valstīm, piemēram, ASV un Taivānas. Taču sadarboties piekrita tikai viens ražotājs eksportētājs no Japānas.
(24)
Tāpēc secināja, ka atbilstošā analogā valsts ir Japāna. Saistībā ar to ieinteresētās personas neizteica ne komentārus, ne iebildumus par šīs valsts atbilstību.
2.2. Normālā vērtība
(25)
Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punktam normālo vērtību noteica, pamatojoties uz informāciju, ko saņēma no analogās valsts ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, proti, pamatojoties uz cenām, kādas Japānas iekšējā tirgū ir samaksātas vai maksājamas par tādiem līdzīgiem ražojumiem, par kuriem konstatēts, ka tos pārdod parastajā tirdzniecības apritē.
(26)
Vispirms noskaidroja, vai Japānas ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, līdzīgā ražojuma kopējais pārdošanas apjoms neatkarīgiem klientiem iekšējā tirgū ir reprezentatīvs saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu, proti, vai tas ir vismaz 5 % no Savienībā eksportētā attiecīgā ražojuma kopējā pārdošanas apjoma. Konstatēja, ka Japānas ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, ražojumu noiets iekšējā tirgū PIP laikā ir reprezentatīvs.
(27)
Pēc tam pārbaudīja, vai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu ražojumu noiets iekšējā tirgū ir īstenots parastajā tirdzniecības apritē (“PTA”).
(28)
Tā kā uzskatīja, ka visi ražojumi iekšējā tirgū ir pārdoti ar peļņu, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz faktisko vidējo svērto iekšējā tirgus cenu PIP laikā.
2.3. Eksporta cena
(29)
Tā kā ĶTR ražotāji eksportētāji nesadarbojās, eksporta cenu noteica, pamatojoties uz Eurostat datiem.
2.4. Salīdzinājums
(30)
Vidējo svērto normālo vērtību un vidējo svērto eksporta cenu salīdzināja, pamatojoties uz ražotāja cenu vienādā tirdzniecības līmenī. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu ņēma vērā tās faktoru atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Tāpēc attiecībā uz transporta un apdrošināšanas izmaksu atšķirībām veica atbilstošas korekcijas.
2.5. Dempinga starpība
(31)
Kā paredzēts pamatregulas 2. panta 11. punktā, vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar vidējo svērto eksporta cenu. Izmantojot iepriekš minēto metodi, noteica, ka dempinga starpība ir 75 %.
3. Importa pārmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā
3.1. Ievadpiezīme
(32)
Papildus analīzei par dempinga pastāvēšanu PIP laikā pārbaudīja arī dempinga turpināšanās iespējamību.
(33)
Saistībā ar to analizēja šādus elementus - ĶTR pieejamo neizmantoto jaudu un to, cik pievilcīgs ir Savienības tirgus ĶTR ražotājiem eksportētājiem un to veiktajam eksportam uz trešām valstīm.
3.2. ĶTR ražotāju eksportētāju neizmantotā jauda
(34)
Tā kā par ražošanas jaudu nebija citas informācijas, analīzi veica saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, pamatojoties uz pārskatīšanas pieprasījumā iekļauto informāciju.
(35)
Saskaņā ar pārskatīšanas pieprasījumu ĶTR ražošanas jaudas izmantošanas līmenis attiecīgajā periodā saglabājās zems un tā rādītājs bija mazāks par 40 %. Tā kā pastāv ļoti liela ražošanas jauda un mazs iekšējais pieprasījums, ĶTR pieejamais neizmantotās jaudas apjoms, ko varētu eksportēt, iespējams, pārsniedz 180 000 tonnu. Salīdzinājumam - patēriņš Savienībā PIP bija aptuveni 44 000 tonnu.
3.3. Savienības tirgus pievilcīgums
(36)
Savienības tirgus pievilcīgums atspoguļots faktā, ka antidempinga maksājumu noteikšana neapturēja ĶTR izcelsmes eksporta paplašināšanu Savienībā. Lai gan laikposmā no 2007. līdz 2009. gadam importa apjoms bija mazāks nekā tās sākotnējās izmeklēšanas periodā, kuras rezultātā noteica pasākumus, importa apjoms PIP laikā pārsniedza minēto līmeni, sasniedzot 22 696 tonnas.
(37)
Lai gan attiecīgajā periodā vidējā importa cena pieauga, cenas pastāvīgi saglabājās zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām.
(38)
Tas, ka attiecīgajā periodā ĶTR importa apjoms pieauga līdz PIP laikā sasniegtajam līmenim, kas bija augstāks nekā sākotnējās izmeklēšanas periodā, liecina par pastāvīgu ĶTR ieinteresētību Savienības tirgū.
3.4. Eksporta cenas uz trešām valstīm
(39)
ĶTR eksporta statistika tika analizēta attiecībā uz ĶTR eksporta apjomu un cenām citās trešās valstīs. Saskaņā ar minēto statistiku 2010. gadā 24 % ĶTR eksporta apjoma nonāca Savienības tirgū. Eksporta uz ES FOB cenas bija nedaudz augstākas nekā uz pārējām pasaules valstīm eksportēto ražojumu cenas. Tomēr, tā kā nenotika sadarbība un pārskatīšanas pieprasījumā nebija datu par eksportu uz citām trešām valstīm, šīs CIF cenas nevarēja salīdzināt ar vidējo Savienības ražošanas nozares cenu. Taču to, ka eksporta cenas uz trešām valstīm vidēji ir zemākas par eksporta cenām uz Savienību, var uzskatīt par apliecinājumu tam, ka ĶTR eksportētāji Savienības tirgu uzskata par pievilcīgu un ka, ja nebūtu attiecīgu pasākumu, eksporta apjoms varētu vēl pieaugt.
4. Secinājums par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību
(40)
Ņemot vērā iepriekš izklāstītos konstatējumus, var secināt, ka eksports no ĶTR joprojām notiek par dempinga cenām un ka pastāv dempinga turpināšanās iespējamība Savienības tirgū, ja tiks atcelti pašreizējie antidempinga pasākumi. Ņemot vērā pašreizējo ĶTR neizmantoto jaudu un Savienības tirgus pievilcīgumu, pamatojoties uz cenu salīdzinājumu eksportam uz ES un eksportam uz trešām valstīm, pastāv iespēja, ka ĶTR eksports par dempinga cenām Savienībā būtiski pieaugs, ja pasākumi zaudēs spēku.
D. SITUĀCIJA SAVIENĪBAS TIRGŪ
1. Savienības ražošanas nozares definīcija
(41)
Attiecīgo ražojumu Savienībā ražo trīs uzņēmumi. Tāpēc var uzskatīt, ka tie veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē (turpmāk tekstā - “Savienības ražošanas nozare”).
2. Ievadpiezīme
(42)
Datus ieguva no Eurostat statistikas, pārskatīšanas pieprasījuma, atbildēm uz anketas jautājumiem un pārbaudes apmeklējumos iegūtās informācijas.
(43)
Ekonomiskie rādītāji par ražošanu, jaudu, jaudas izmantojumu, pārdošanas apjomu, tirgus daļu un nodarbinātību attiecas uz datiem, ko sniedza trīs Savienības ražotāji. Visi pārējie rādītāji attiecas uz datiem, ko sniedza pieprasījuma iesniedzēji tikai tāpēc, ka viens no Savienības ražotājiem, kurš nebija pašreizējās pārskatīšanas pieprasījuma iesniedzējs, sadarbojās minimāli. Tā kā pieprasījuma iesniedzēji PIP laikā veidoja aptuveni 90 % no Savienības ražošanas nozares, to datus par Savienības ražošanas nozari šīs pārskatīšanas nolūkiem uzskatīja par reprezentatīviem. Uz vietas pārbaudīja tikai no pieprasījuma iesniedzējiem iegūtos datus.
(44)
Datus par Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli, kā arī par patēriņu var iesniegt tikai indeksētā veidā, lai atbilstīgi pamatregulas 19. pantam saglabātu konfidencialitāti. Tas vajadzīgs tāpēc, ka šie ekonomiskie rādītāji attiecas tikai uz diviem vai atsevišķos gadījumos uz trim ražotājiem, no kuriem viena ražotāja darbība nozarē ir nenozīmīga.
(45)
Viens no pieprasījuma iesniedzējiem 2009. gada jūnijā slēdza vienu no divām savām ražotnēm, no attiecīgā datuma apturot ražošanu un atlaižot visus darbiniekus. Vispirms attiecīgās ražotnes darbību apturēja uz pāris mēnešiem, līdz 2010. gada janvārī to slēdza pavisam. Šis notikums zināmā mērā ietekmēja atsevišķus rādītājus, piemēram, patēriņu, ražošanas apjomu un produktivitāti, kā paskaidrots arī 47. un 62. apsvērumā.
3. Patēriņš Savienības tirgū
(46)
Savienības patēriņu noteica, pamatojoties uz trīs Savienības ražotāju pārdošanas apjomu Savienības tirgū un Eurostat datiem par importu.
(47)
Laikposmā no 2007. līdz 2009. gadam THCS patēriņš Savienībā samazinājās par 19 %, taču PIP laikā tas atjaunojās, un rādītājs, salīdzinot ar 2007. gadu, pieauga par 6 %. Attiecībā uz 2008. un 2009. gadu šo tendenci var izskaidrot ar pasaules ekonomikas krīzes izraisīto pieprasījuma samazināšanos apvienojumā ar ierobežoto piedāvājumu, kura cēlonis ir vienas ražotnes slēgšana 2009. gadā (sk. 45. apsvērumu). PIP laikā panāktais Savienības patēriņa pieaugums galvenokārt ir saistīts ar atlabšanu pēc ekonomikas krīzes un ĶTR importa pieaugumu.
1. tabula
Savienības patēriņš
2007
2008
2009
PIP
Savienības patēriņa (MT)
indekss (2007. gads = 100)
100
93
81
106
4. Importa no Ķīnas Tautas Republikas par dempinga cenām apjoms un tirgus daļa
(48)
Importa no ĶTR par dempinga cenām apjoms un tirgus daļas veidojās, kā norādīts turpmāk. Tā kā šajā pārskatīšanas procedūrā nesadarbojās neviens ĶTR eksportētājs/ražotājs, norādītie skaitļi un tirgus daļas noteiktas, pamatojoties uz Eurostat statistiku par importu.
(49)
No ĶTR importētās THCS daudzums 2008. un 2009. gadā nedaudz samazinājās. Šim importa apjoma samazinājumam sekoja ievērojams pieaugums PIP laikā (par 35 % vairāk nekā 2009. gadā). Vienlaikus attiecīgajā periodā pastāvīgi pieauga ĶTR importa tirgus daļa.
2. tabula
ĶTR importa apjoms un tirgus daļas
2007
2008
2009
PIP
Importa apjoms (MT)
17 957
17 298
16 645
22 696
Indekss (2007. gads = 100)
100
96
93
126
Tirgus daļas (diapazoni)
40-50 %
40-50 %
45-55 %
50-60 %
5. Cenu pārmaiņas un cenu samazinājumi attiecībā uz importu par dempinga cenām no Ķīnas Tautas Republikas
5.1. Cenu pārmaiņas
(50)
Importa no ĶTR cenas ir pastāvīgi pieaugušas par 11,3 %. No vienas puses, šī tendence ir izskaidrojama ar galveno izejmateriālu komponentu cenu pārmaiņām - 2009. gadā un PIP tās sāka ievērojami palielināties. No otras puses, tās var būt zināmā mērā saistītas ar ražojumu sortimenta dažādību (7).
3. tabula
ĶTR cena par vienību
2007
2008
2009
PIP
EUR/MT
1 048
1 052
1 163
1 167
Indekss (2007. gads = 100)
100
100,4
111
111,3
5.2. Cenu samazinājums
(51)
Kopumā visa perioda laikā ĶTR importa cenas pastāvīgi bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Nosakot cenu samazinājumu, Komisija savu aprēķinu balstīja uz vidējo Eurostat norādīto ĶTR CIF eksporta cenu. Šīs attiecīgā ražojuma cenas salīdzināja ar vidējo svērto Savienības ražošanas nozares cenu, kas pielāgota ražotāja līmenim. Salīdzinājumā atklāja, ka, ja neņem vērā spēkā esošo antidempinga maksājumu, ĶTR imports ir samazinājis Savienības ražošanas nozares cenas vairāk nekā par 10 %.
6. Imports no citām valstīm
(52)
Turpmāk tabulā redzams importa no citām valstīm apjoms un tirgus daļas attiecīgajā periodā. Attiecīgo datu pamatā ir Eurostat statistika.
4. tabula
Imports no citām valstīm (apjoms un tirgus daļa)
2007
2008
2009
PIP
Importa apjoms no citām trešām valstīm (MT)
501
239
296
378
Importa no citām trešām valstīm tirgus daļa (diapazoni)
zem 2 %
zem 2 %
zem 2 %
zem 2 %
(53)
Importa no citām trešām valstīm apjoms un tirgus daļu apjoms attiecīgajā periodā saglabājās nenozīmīgs. Importu no ASV, kam arī bija piemērots antidempinga pasākums, attiecīgajā periodā pilnīgi pārtrauca.
7. Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis
(54)
Atbilstīgi pamatregulas 3. panta 5. punktam Komisija pārbaudīja visus būtiskos ekonomikas faktorus un indeksus, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli.
7.1. Ražošana
(55)
Sākot no 2009. gada, ražošanas apjoms ievērojami samazinājās pasaules ekonomikas krīzes dēļ un tāpēc, ka 2009. gada jūnijā slēdza vienu ražotni, tajā pilnīgi pārtraucot ražošanu (sk. 45. apsvērumu).
5. tabula
Ražošana Savienībā
2007
2008
2009
PIP
Savienības ražošanas apjoma indekss (2007. gads = 100)
100
95,2
66,5
70,7
7.2. Jauda un jaudas izmantošanas rādītāji
(56)
Attiecīgajā periodā ražošanas jaudas tendence bija tāda pati kā ražošanas tendence. Tomēr PIP laikā jaudas izmantošanu labvēlīgi ietekmēja atsevišķi procesa uzlabojumi.
(57)
Tā kā 2009. gadā Savienībā slēdza vienu ražotni (sk. 45. apsvērumu), par PIP savāktie dati attiecas uz atlikušās ražotnes jaudu.
6. tabula
Savienības ražošanas jauda un jaudas izmantojums
2007
2008
2009
PIP
Ražošanas jaudas
indekss (2007. gads = 100)
100
101,5
91,0
80,6
Jaudas izmantojuma
indekss (2007. gads = 100)
100
93,4
72,8
86,9
7.3. Krājumi
(58)
Šis rādītājs iegūts, pamatojoties uz informāciju, ko 54. apsvērumā norādīto iemeslu dēļ sniedza pieprasījuma iesniedzēji. Uzņēmuma telpās veiktajā izmeklēšanā atklāja zināmas sezonālas THCS patēriņa tendences - attiecīgo ražojumu visvairāk izmanto vasarā. Tas ietekmē krājumu līmeņa izmaiņas visa gada laikā - ziemā krājumu apjoms ir vislielākais, savukārt vasarā tas ievērojami samazinās. 2007.-2009. gada rādītāji atspoguļo krājumu līmeni attiecīgā gada 31. decembrī. Savukārt PIP rādītājs attiecas uz krājumu līmeni 2010. gada 30. jūnijā - laikā, kad krājumu izmantošanas līmenis ir vislielākais. Tādēļ ar šo rādītāju nevar pienācīgi salīdzināt situāciju PIP un pārējā attiecīgajā periodā, līdz ar to šo rādītāju uzskata par nepiemērotu kaitējuma izvērtēšanai.
7.4. Pārdošanas apjoms
(59)
Attiecīgā ražojuma pārdošanas apjomu Savienības tirgū nelabvēlīgi ietekmēja ekonomikas krīze. Cēlonis PIP laikā panāktajam pieaugumam galvenokārt ir patēriņa palielināšanās Savienībā, kas izskaidrojama ar atlabšanu pēc ekonomikas krīzes izraisītās recesijas.
7. tabula
Pārdošana
2007
2008
2009
PIP
Pārdošanas apjoma
indekss (2007. gads = 100)
100
92
73
91
7.5. Tirgus daļa
(60)
Savienības ražošanas nozarei attiecīgajā periodā neizdevās atjaunot savu tirgus daļu, kas attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās.
8. tabula
Savienības tirgus daļa
2007
2008
2009
PIP
Savienības tirgus daļa (diapazons)
55-65 %
50-60 %
45-55 %
45-55 %
7.6. Nodarbinātība un algas
(61)
Nodarbinātības līmenis ES nozarē attiecīgajā periodā samazinājās, jo īpaši pēc tam, kad slēdza vienu no ražotnēm (sk. 45. apsvērumu). Līdz ar to samazinājās arī Savienības ražošanas nozares algu izmaksas. Vidējā alga uz vienu darba ņēmēju attiecīgajā periodā saglabājās salīdzinoši nemainīga.
9. tabula
Nodarbinātība
2007
2008
2009
PIP
Darba ņēmēju
indekss (2007. gads = 100)
100
98,7
84,1
74,2
Algas uz vienu darba ņēmēju
indekss (2007. gads = 100)
100
104,6
105,7
106,0
7.7. Ražīgums
(62)
Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīguma rādītājs, ko mēra kā vienas nodarbinātās personas saražoto apjomu gadā, attiecīgajā periodā mainījās negatīvi, 2009. gadā krasi samazinoties aptuveni par 20 %. Tā iemesls ir ar ražošanas telpu slēgšanu saistītā pārstrukturēšana, kuras dēļ 2009. gadā uz sešiem mēnešiem apturēja ražošanu līdz ražotnes slēgšanai 2010. gada janvārī (sk. 45. apsvērumu). Pēc tam PIP laikā ražīgums atjaunojās, lai gan pirmajā pusgadā to joprojām daļēji ietekmēja nelabvēlīgās 2009. gada tendences.
10. tabula
Ražīgums
2007
2008
2009
PIP
Ražīguma
indekss (2007. gads = 100)
100
96,5
79,2
95,3
7.8. Pārdošanas cenas
(63)
Vidējās THCS vienības cenas ES (kā redzams tabulā turpmāk) 2007.-2009. gadā nedaudz pieauga, taču PIP tās atkal bija 2007. gada līmenī. Zināmā mērā 2007.-2009. gadā panāktais pieaugums ir saistīts ar ražojumu sortimenta radīto ietekmi (sk. 1. zemsvītras piezīmi 10. lappusē).
11. tabula
Pārdošanas cena Savienības tirgū
2007
2008
2009
PIP
Vidējās vienības cenas indekss
(2007. gads = 100)
100
104,6
111,4
103,1
7.9. Rentabilitāte
(64)
THCS pārdošanas ES rentabilitātes rādītājs, sākot no 2007. gada, veidojās nelabvēlīgi, ievērojami samazinoties 2009. gadā. Šis neveiksmīgais sniegums ir jāskata kontekstā ar to, ka attiecīgajā gadā Savienības ražotājs slēdza vienu ražotni. PIP laikā rentabilitāte nedaudz pieauga, tomēr panāktais peļņas līmenis bija daudz zemāks par normālo peļņas līmeni (proti, 10 % (8)), kas jāsasniedz šajā saimnieciskās darbības nozarē. Tas liecina, ka Savienības ražošanas nozares finansiālais stāvoklis joprojām ir vājš.
12. tabula
Rentabilitāte
2007
2008
2009
PIP
Rentabilitāte (diapazons)
no -10 % līdz 0 %
no -10 % līdz 0 %
no -20 % līdz -10 %
no 0 % līdz 10 %
7.10. Ieguldījumi un ieguldījumu ienesīgums
(65)
Attiecīgajā periodā nebija lielu kapitālizdevumu. Tabulā redzamie indeksētie skaitļi atspoguļo veikto ieguldījumu, lai palielinātu ražīgumu un uzlabotu ražošanas procesu. Attiecībā uz ieguldījumu ienesīguma indeksiem vērojama tāda pati tendence kā uz rentabilitāti.
13. tabula
Ieguldījumi
2006
2007
2008
PIP
Neto ieguldījumu indekss
(2007. gads = 100)
100
158
32
23
Ieguldījumu ienesīgums (diapazons)
no -10 % līdz 0 %
no -10 % līdz 0 %
no -20 % līdz -10 %
no 0 % līdz 10 %
7.11. Naudas plūsma
(66)
Attiecīgajā periodā naudas plūsma saglabājās pozitīva, izņemot 2009. gadu, kad vienas ražotnes slēgšanas dēļ bija jāsedz papildu pārstrukturēšanas izmaksas (sk. 45. apsvērumu). Naudas plūsma veidojās atbilstīgi rentabilitātes tendencēm.
14. tabula
Naudas plūsma
2007
2008
2009
PIP
Naudas plūsma (diapazons)
no 0 % līdz 10 %
no 0 % līdz 10 %
no -10 % līdz 0 %
no 5 % līdz 15 %
7.12. Dempinga starpības apmērs
(67)
PIP laikā ĶTR dempings turpinājās tādā līmenī, kas būtiski pārsniedza spēkā esošo pasākumu līmeni. Turklāt, ņemot vērā ĶTR importa neizmantoto jaudu un cenas, faktiskās dempinga starpības ietekmi uz Savienības ražošanas nozari nevar uzskatīt par nenozīmīgu.
7.13. Atlabšana no iepriekšējā dempinga ietekmes
(68)
Antidempinga pasākumus noteica 2005. gada oktobrī. Ņemot vērā kopējo situāciju Savienības ražošanas nozarē, kā arī importu no ĶTR laikposmā no 2007. gada līdz PIP, secināja, ka, neraugoties uz spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem, Savienības nozarei nav izdevies pilnīgi atgūties no dempinga ietekmes.
7.14. Secinājums par kaitējumu
(69)
Vairāki kaitējuma rādītāji attiecīgajā periodā veidojās nelabvēlīgi. Ņemot vērā Savienības ražotāju kopējo situāciju, kas arvien pasliktinājās, tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā ir cietusi materiālu kaitējumu.
8. Importa par dempinga cenām un citu faktoru ietekme
8.1. Ietekme, ko izraisījis imports par dempinga cenām no ĶTR
(70)
Kā izklāstīts 49. apsvērumā, no 2007. gada līdz PIP ievērojami pieauga gan THCS importa no ĶTR apjoms, gan tā tirgus daļa. Konstatēja arī ievērojamu cenas samazinājumu (sk. 51. apsvērumu). Tā kā attiecīgajā periodā Savienībā pieauga kopējais patēriņš un PIP laikā, neraugoties uz apjoma samazināšanos laikposmā no 2007. līdz 2009. gadam, tā līmenis bija par 6 % lielāks nekā 2007. gadā, pastāvīgi masveidā ieplūda imports par dempinga cenām no ĶTR. Savienības ražošanas nozares situācija, kas arvien pasliktinājās, liecināja, ka patēriņa pieaugums labvēlīgi ietekmēja galvenokārt importu no ĶTR.
8.2. Citu faktoru ietekme
(71)
Komisija analizēja, vai papildus importam par dempinga cenām Savienības ražotājiem nodarītā kaitējuma turpināšanos varēja izraisīt arī citi zināmi faktori.
(72)
Iespējams, ka papildus ĶTR importam par dempinga cenām Savienības ražošanas nozari zināmā mērā nelabvēlīgi ietekmēja tās snieguma pasliktināšanās trešo valstu tirgos, jo īpaši ASV, kur tā arī saskārās ar ĶTR konkurenci. Tomēr Savienības ražotāju darbība galvenokārt ir vērsta uz Savienības tirgu, tādējādi eksporta apjoma samazinājuma iespējamā ietekme ir diezgan ierobežota.
(73)
Savienības ražošanas nozares sniegumu zināmā mērā nelabvēlīgi ietekmēja arī ekonomikas krīze, izraisot ražošanas apjoma samazināšanu un viena Savienības ražotāja pārstrukturēšanu. Tomēr ekonomikas krīzes ietekme bija ierobežota laika ziņā (daļēji 2008. gadā, kā arī 2009. gadā), bet Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis turpināja pasliktināties visa attiecīgā perioda laikā. Turklāt PIP laikā vērojamās tendences liecina, ka Savienības ražošanas nozares atlabšana sākās tikai daļēji. Tāpēc uzskatāms, ka ekonomikas krīzes ietekme konkrētajā gadījumā nebija maznozīmīga, tomēr tā neizjauca cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no ĶTR un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
8.3. Secinājums
(74)
Pastāvīgais imports par dempinga cenām no ĶTR un ekonomikas krīze ietekmēja atlabšanas procesu un pastiprināja Savienības ražošanas nozares grūtības. Lai gan Savienības ražošanas nozares snieguma pasliktināšanos veicināja arī citi faktori, neviens no tiem nebija pietiekams, lai izjauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no ĶTR un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Pamatojoties uz to, var secināt, ka imports par dempinga cenām no ĶTR ir nodarījis Savienības ražošanas nozarei materiālu kaitējumu.
E. KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA
1. Ievadpiezīmes
(75)
Lai noteiktu kaitējuma turpināšanās iespējamību, saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu vērtēja attiecīgās izcelsmes valsts importu.
(76)
Attiecībā uz spēkā esošo pasākumu termiņa beigu iespējamo ietekmi uz Savienības ražošanas nozari atbilstīgi iepriekš aprakstītajiem un ar dempinga turpināšanās iespējamību saistītajiem elementiem novērtēja iepriekš minētos faktorus.
2. ĶTR importa apjoms un cenas
(77)
THCS imports no ĶTR, kas veido aptuveni 98 % no visa THCS importa ES, attiecīgajā periodā turpināja iegūt tirgus daļu, PIP laikā sasniedzot vairāk nekā 50 %. Izmeklēšanā atklāja, ka šim importam ir dempinga cenas ar ievērojamu dempinga starpību. Turklāt visa perioda laikā ĶTR importa cenas pastāvīgi bija zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, samazinot arī tās vairāk nekā par 10 % (neņemot vērā spēkā esošos pasākumus).
3. ĶTR tirgus neizmantotā jauda
(78)
Kā norādīts 34. un 35. apsvērumā, pieejamās ĶTR jaudas analīze apliecināja, ka ražošanas jaudas izmantošanas līmenis attiecīgajā periodā saglabājās zems. Konstatēja, ka novērtētais ražošanas jaudas pārpalikums vairāk nekā trīs reizes pārsniedz Savienības tirgus apjomu. Tajā pašā laikā saskaņā ar pārskatīšanas pieprasījumā sniegto informāciju attiecīgā ražojuma tirgus ĶTR bija ierobežots.
4. Savienības tirgus pievilcīgums
(79)
Ņemot vērā importa pieauguma tendenci un pieejamo neizmantoto jaudu ĶTR, ES turpmāk varētu piesaistīt papildu importu no ĶTR. To, ka ĶTR eksportētāji ir ieinteresēti Savienības tirgū, apliecina tendences, kas bija vērojamas 2009. gadā, kad nozares pārstrukturēšanas izraisīto ražošanas apjoma samazināšanu ES daļēji kompensēja papildu imports no ĶTR.
(80)
Iespējams, šo situāciju vēl vairāk saasināja tas, ka ASV tirgū nesen pagarināja termiņu spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem attiecībā uz ĶTR izcelsmes THCS. Tāpēc varētu sagaidīt, ka antidempinga pasākuma termiņa beigas ES padarītu Savienības tirgu salīdzinoši pievilcīgāku.
5. Secinājumi par kaitējuma turpināšanās iespējamību
(81)
Savienības ražošanas nozari vairākus gadus ir nelabvēlīgi ietekmējis imports no ĶTR par dempinga cenām, un pašlaik tās ekonomiskais stāvoklis vēl aizvien ir nestabils.
(82)
Kā secināts iepriekš, izmeklēšanā atklāja, ka attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozarei nodarītais kaitējums turpinājās. Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu kaitējuma turpināšanās pati par sevi ir spēcīgs pierādījums tam, ka kaitējums nākotnē varētu turpināties, un tas norāda, ka pasākumiem jāpaliek spēkā.
(83)
Ņemot vērā ĶTR pieejamo neizmantoto jaudu un Savienības tirgus pievilcīgumu, pasākumu atcelšanas gadījumā varētu turpināties pieaugošā tendence attiecībā uz apjomīgu importu no ĶTR par dempinga cenām, kas ievērojami samazina Savienības ražotāju cenas.
(84)
Nepagarinot spēkā esošo pasākumu termiņu, Savienības ražošanas nozares stāvoklis pasliktinātos un būtu apdraudēta nozares pastāvēšana. Tāpēc tiek secināts, ka pastāv nepārprotama Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma turpināšanās iespējamība, ja pasākumus atcels.
F. SAVIENĪBAS INTERESES
1. Ievads
(85)
Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu pārbaudīja, vai pašreizējo antidempinga pasākumu saglabāšana, visumā ņemot, būtu pretrunā Savienības interesēm. Savienības intereses noteica, izvērtējot dažādās iesaistīto personu intereses, proti, Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses.
(86)
Iepriekšējās izmeklēšanās uzskatīja, ka pasākumu piemērošana nav pretrunā Savienības interesēm. Turklāt šī izmeklēšana ir pārskatīšana, tāpēc, analizējot situāciju, kurā antidempinga pasākumi jau bijuši spēkā, var vērtēt, vai pašreizējiem antidempinga pasākumiem bijusi nepamatoti nelabvēlīga ietekme uz attiecīgajām personām.
(87)
Pamatojoties uz to, pārbaudīja, vai, neraugoties uz secinājumiem par dempinga un kaitējuma turpināšanās iespējamību, var nepārprotami secināt, ka pasākumu saglabāšana šajā konkrētajā gadījumā nav Savienības interesēs.
2. Savienības ražošanas nozares intereses
(88)
Ņemot vērā 66. apsvērumā izklāstītos secinājumus par stāvokli Savienības ražošanas nozarē un saskaņā ar 78. līdz 81. apsvērumā sniegtajiem argumentiem attiecībā uz kaitējuma turpināšanās iespējamību var uzskatīt, ka spēkā esošo pasākumu termiņa beigas izraisītu turpmāku ekonomiskā stāvokļa pasliktināšanos Savienības THCS ražošanas nozarē, kura ir cietusi no ĶTR importa par dempinga cenām kaitīgās ietekmes un kuras situāciju ir pasliktinājusi pasaules ekonomikas krīze.
(89)
Tiek uzskatīts, ka pasākumu turpināšana labvēlīgi ietekmētu Savienības ražošanas nozari, kas tādā gadījumā varētu atlabt no iepriekšējā dempinga radītās kaitīgās ietekmes, kuru pastiprināja ekonomikas krīze. Turpretim pasākumu pārtraukšana varētu apturēt Savienības ražošanas nozares atlabšanu, būtiski apdraudot tās dzīvotspēju un līdz ar to pakļaujot riskam tās pastāvēšanu, tādējādi samazinot piegādi un konkurenci tirgū.
3. Importētāju un lietotāju intereses
(90)
Komisija sazinājās ar visiem zināmajiem ar THCS ražošanas nozari saistītajiem lietotājiem, importētājiem, apstrādātājiem un pakārtotajiem lietotājiem.
(91)
Pieteicās tikai divi lietotāji, un abi izteica atbalstu spēkā esošo pasākumu turpināšanai. Lietotāji apgalvoja, ka pasākumu turpināšanas ietekme uz konkurenci Savienības tirgū nebūtu nelabvēlīga, bet gan - gluži pretēji - nodrošinātu pakārtotajai ražošanas nozarei plašāku tādu piegādātāju loku, kas konkurētu par tirgus cenām. Tā kā šajā gadījumā citas personas nepieteicās, nav pierādījumu, kas apliecinātu, ka antidempinga pasākumu saglabāšana konkrētajā gadījumā nopietni ietekmētu Savienības importētājus un lietotājus.
4. Secinājums par Savienības interesēm
(92)
Paredzams, ka pasākumu turpināšana palīdzēs Savienības ražošanas nozarei un turpmāk labvēlīgi ietekmēs konkurences apstākļus Savienības tirgū, kā arī nozares konsolidēšanu pēc ekonomikas krīzes un pārstrukturēšanas. Turklāt paredzams, ka pasākumu turpināšana labvēlīgi ietekmēs lietotājus un importētājus, jo Savienības tirgū saglabāsies plašs piegādātāju loks.
(93)
Ņemot vērā visus iepriekš minētos faktorus, tiek secināts, ka nav pārliecinošu iemeslu neturpināt attiecīgos pasākumus.
G. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
(94)
Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kuru dēļ bija iecerēts ieteikt pašreizējo pasākumu saglabāšanu. Ieinteresētajām personām arī deva laiku, kurā pēc šīs informācijas saņemšanas iesniegt komentārus. Ja iesniegtā informācija un komentāri bija pamatoti, tos attiecīgi ņēma vērā.
(95)
No iepriekš minētā var secināt, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu būtu jāsaglabā ĶTR izcelsmes THCS importam piemērojamie antidempinga pasākumi,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu trihlorizocianūrskābei, kuras starptautiskais nepatentētais nosaukums (INN) ir “simklozēns”, ko pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 2933 69 80 un ex 3808 94 20 (Taric kodi 2933698070 un 3808942020), un tās preparātiem, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā.
2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko pirms nodokļu nomaksas piemēro Savienības brīvas robežpiegādes neto cenai par ražojumiem, kurus ražo turpmāk minētie ražotāji, ir šāda:
Uzņēmums
Antidempinga maksājuma likme
Taric papildu kods
Hebei Jiheng Chemical Co. Limited
8,1 %
A604
Puyang Cleanway Chemicals Limited
7,3 %
A628
Heze Huayi Chemical Co. Limited
3,2 %
A629
Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited
40,5 %
A627
Visi pārējie uzņēmumi
42,6 %
A999
3. Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem noteiktās individuālās maksājumu likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem uzrāda derīgu rēķinu, kas atbilst pielikumā minētajām prasībām. Ja šādu rēķinu neuzrāda, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājuma likmi.
4. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2011. gada 19. decembrī