NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 113/2010
ze dne 9. února 2010,
kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o statistice Společenství týkající se zahraničního obchodu se třetími zeměmi, pokud jde o rozsah obchodu, definici údajů, sestavování statistiky obchodu podle podnikových ukazatelů a fakturační měny a o zvláštní zboží a pohyby
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 ze dne 6. května 2009 o statistice Společenství týkající se zahraničního obchodu se třetími zeměmi a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1172/95 (1), a zejména na čl. 3 odst. 2, 3 a 4, čl. 4 odst. 5, čl. 5 odst. 2 a 4, čl. 6 odst. 2 a 3 a čl. 8 odst. 1 a 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 471/2009 vytváří společný rámec pro systematické vytváření evropské statistiky týkající se obchodu se zbožím se třetími zeměmi.
(2)
Je třeba uvést do souladu rozsah statistik zahraničního obchodu se zvláštními celními režimy, aby se zabránilo dvojímu započítávání obchodních toků a upřesnit, které zboží nebo pohyby jsou z metodických důvodů vyňaty ze statistik zahraničního obchodu.
(3)
K dosažení harmonizace při sestavování statistik zahraničního obchodu by měly být upřesněny údaje ze záznamů o dovozu a vývozu včetně toho, jaké kódy se mají používat.
(4)
Z metodických důvodů by měla být přijata ustanovení použitelná na zvláštní zboží nebo pohyby.
(5)
K dosažení harmonizace při sestavování statistik obchodu členěných podle podnikových ukazatelů a úhrnných statistik obchodu členěných podle fakturační měny by měla být definována metodika jejich vytváření.
(6)
Měla by být přijata ustanovení týkající se předávání údajů členskými státy Komisi (Eurostatu) a revize statistik, aby byla zajištěna srovnatelnost a přesnost údajů.
(7)
Měla by být provedena revize kódů povahy transakcí, aby bylo možno označit zboží, které je určeno ke zpracování dle smlouvy a vrací se do země, ze které bylo poprvé vyvezeno.
(8)
Měla by být přijata opatření, která zajistí poskytování statistických údajů pro případ, že další zjednodušení celních formalit a kontrol povede k nedostupnosti celních údajů; jde především o zjednodušení podle článku 116 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 450/2008 ze dne 23. dubna 2008, kterým se stanoví celní kodex Společenství (modernizovaný celní kodex) (2).
(9)
Nařízení Komise (ES) č. 1917/2000 ze dne 7. září 2000, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1172/95, pokud se jedná o statistiku zahraničního obchodu (3), by proto mělo být zrušeno.
(10)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro statistiku obchodu se zbožím s třetími zeměmi,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA 1
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Vyloučené zboží a pohyby
Zboží a pohyby uvedené v příloze I se vylučují ze statistik zahraničního obchodu.
KAPITOLA 2
DEFINICE A UPŘESNĚNÍ ÚDAJŮ
Článek 2
Kódy obchodních toků
Pro údaje o obchodních tocích získané z celních záznamů se použijí tyto kódy:
1
-
pokud jde o záznam dovozu,
2
-
pokud jde o záznam vývozu.
Článek 3
Referenční období
1. Referenčním obdobím je kalendářní rok a měsíc, ve kterém je zboží dovezeno nebo vyvezeno.
Pokud záznamy o dovozu a vývozu vycházejí z údajů v celním prohlášení, je referenčním obdobím kalendářní rok a měsíc, ve kterém celní orgány přijaly toto prohlášení.
2. Údaj o referenčním období je ve tvaru šestimístného číselného kódu, kde první čtyři čísla označují rok a poslední dvě měsíc.
Článek 4
Statistická hodnota
1. Statistická hodnota je založena na hodnotě, kterou má zboží v okamžiku a na místě přechodu hranic členského státu určení, pokud jde o dovoz, a členského státu skutečného vývozu, pokud jde o vývoz.
Statistická hodnota se vypočítá na základě hodnoty zboží uvedené v odstavci 2, v případě potřeby se upraví o náklady na dopravu a pojištění v souladu s odstavcem 4.
2. S ohledem na zásady oceňování stanovené v dohodě o provádění článku VII Všeobecné dohody o clech a obchodu (Dohoda WTO o celních hodnotách) je hodnota dovezeného nebo vyvezeného zboží:
a)
v případě prodeje nebo nákupu cena, která byla nebo má být za dovezené nebo vyvezené zboží skutečně zaplacena, nikoliv však libovolná nebo fiktivní hodnota;
b)
v ostatních případech cena, která by byla zaplacena v případě prodeje nebo nákupu.
Celní hodnota se použije, jestliže byla stanovena v souladu s celním kodexem pro zboží propuštěné do volného oběhu.
3. Hrubá hodnota zboží, kterého se týkají zpracovatelské operace, se stanoví takto:
a)
hodnota zboží, které má projít zpracováním, se určí jako hodnota nezpracovaného zboží;
b)
hodnota zboží po zpracování se určí jako hodnota nezpracovaného zboží plus přidaná hodnota za zpracovatelskou operaci.
4. Hodnotu uvedenou v odstavcích 2 a 3 lze v případě nutnosti upravit tak, že statistická hodnota bude obsahovat výhradně náklady na dopravu a pojištění v celé jejich výši, které vznikly při doručení zboží z místa odeslání:
a)
na hranice členského státu určení při dovozu (hodnota typu CIF);
b)
na hranice členského státu skutečného vývozu při vývozu (hodnota typu FOB).
5. Statistická hodnota se vyjádří v národní měně členského státu, ve kterém se podává celní prohlášení. Je-li k vyjádření statistické hodnoty v národní měně třeba převést měnu, použijí se tyto směnné kurzy:
a)
kurz, který je v souladu s ustanoveními o převodu měny stanovenými v celním kodexu platný v době přijetí celního prohlášení, nebo, není-li to možné,
b)
referenční kurz platný v době dovozu nebo vývozu zboží, který stanoví Evropská centrální banka pro členské státy v eurozóně, nebo oficiální kurz stanovený členskými státy, které nepatří do eurozóny.
Článek 5
Množství
Údaje o množství se uvádí takto:
a)
vlastní hmotnost vyjádřená v kilogramech, což je hmotnost zboží bez veškerých obalů;
b)
a v doplňkové jednotce vyjádřené v příslušné měrné jednotce podle platné kombinované nomenklatury.
Článek 6
Dovážející a vyvážející členské státy
1. Údaje o dovozu nebo vývozu členských států se kódují v souladu s klasifikací zemí a území pro statistiku zahraničního obchodu Evropské unie a statistiku obchodu mezi členskými státy stanovenou Komisí (dále jen „geonomenklatura“).
2. Údaje o členském státě, ve kterém bylo podáno celní prohlášení, označují členský stát, u jehož celní správy bylo celní prohlášení podáno nebo, pokud je použit zjednodušený postup stanovený v celním kodexu, u jehož celní správy bylo podáno doplňkové prohlášení a se souhlasem celních orgánů učiněn příslušný zápis do záznamů deklaranta.
3. V případě dovozu údaje o členském státě určení označují členský stát, o kterém je v době propuštění do příslušného celního režimu známo, že bude příjemcem odesílaného zboží, aniž by v některém jiném členském státě došlo k obchodním transakcím nebo jiným operacím, které mění právní status zboží.
Není-li možné určit členský stát určení, označují údaje členský stát, ve kterém se zboží nachází v době propuštění do příslušného celního režimu.
Jestliže má být dovezené zboží přepracováno pod celním dohledem, je členským státem určení členský stát, v němž proběhlo první přepracování.
4. V případě vývozu údaje o členském státě skutečného vývozu označují členský stát, o kterém je v době propuštění do příslušného celního režimu známo, že je odesílatelem zboží, aniž by v některém jiném členském státě před propuštěním do příslušného celního režimu došlo k obchodním transakcím nebo jiným operacím, které mění právní status zboží.
Je-li zboží po přepracování pod celním dohledem vyvezeno, je členským státem skutečného vývozu členský stát, v němž proběhlo poslední přepracování.
Článek 7
Partnerské země
1. Údaje o partnerských zemích se kódují v souladu s platnou geonomenklaturou.
2. V případě dovozu označují údaje o zemi původu zemi, ve které je zboží vyrobeno jako celek nebo ve které v souladu s celním kodexem, který stanoví pravidla o nepreferenčním původu zboží, alespoň došlo k jeho podstatné přeměně.
Údaje o zemi odeslání označují třetí zemi, ze které bylo zboží odesláno do členského státu určení, aniž by v některé jiné třetí zemi, došlo k obchodním transakcím nebo jiným operacím, které mění právní status zboží.
3. V případě vývozu označují údaje o zemi posledního známého určení třetí zemi, o které je v době propuštění do příslušného celního režimu nebo celně schváleného určení známo, že bude posledním příjemcem zboží.
Článek 8
Kód zboží
Údaje o zboží se kódují:
a)
v případě dovozu podle kódu zboží podpoložky Taric;
b)
v případě vývozu podle kódu zboží podpoložky kombinované nomenklatury.
Článek 9
Statistický postup
1. Statistický postup určí různé ukazatele používané k rozlišení obchodních transakcí, především podle jejich zařazení v celním režimu.
2. Je-li to možné, je kódem statistického postupu kód, který se odvodí ze čtyřmístného kódu označujícího deklarovaný postup podle celního kodexu. Použijí se tyto kódy:
1
-
běžný dovoz nebo vývoz,
2
-
dovoz nebo vývoz dotčený celním režimem aktivního zušlechťovacího styku,
3
-
dovoz nebo vývoz dotčený celním režimem pasivního zušlechťovacího styku,
9
-
dovoz nebo vývoz, který není zaznamenán z celních prohlášení.
Článek 10
Povaha transakce
1. Povaha transakce určí různé ukazatele, které jsou třeba ke stanovení rozsahu obchodu se zbožím na základě celních prohlášení, aby bylo možné sladit obchodní statistiky pro účely platební bilance a národních účtů a jiných statisticky významných ukazatelů.
2. Údaje o povaze transakce se kódují v souladu s přílohou II. Členské státy použijí kódy ve sloupci A nebo kombinaci kódů ve sloupci A a jejich rozdělení ve sloupci B uvedené v zmíněné příloze.
Článek 11
Preferenční zacházení při dovozu
1. Údaje o preferenčním zacházení se týkají sazebního zacházení, které je označeno kódem preference podle klasifikace stanovené v celním kodexu.
2. Údaje se týkají preferenčního zacházení, které celní orgány použily nebo použijí.
Článek 12
Druh dopravy
1. Údaje o druhu dopravy na hranici a druhu dopravy ve vnitrozemí se kódují podle přílohy III.
Druh dopravy na hranici označuje aktivní způsob dopravy, kterým má zboží při vývozu opustit statistické území Evropské unie a při dovozu na statistické území Evropské unie vstoupit.
Druh dopravy ve vnitrozemí v případě potřeby označuje aktivní způsob dopravy ve vnitrozemí, kterým se zboží při dovozu dostává na místo určení, nebo kterým má při vývozu opustit místo odeslání.
2. Pro údaje o kontejneru se použijí tyto kódy:
0
-
pokud zboží při překročení hranic statistického území Evropské unie není přepravováno v kontejnerech,
1
-
pokud zboží při překročení hranic statistického území Evropské unie je přepravováno v kontejnerech.
Článek 13
Identifikace obchodníka
Údajem o obchodníkovi je odpovídající identifikační číslo, které se při dovozu přiděluje dovozci/příjemci a při vývozu vývozci/odesílateli.
Článek 14
Fakturační měna
Je-li to možné, údaje o fakturační měně se získávají z celního prohlášení a kódují se takto:
0
-
pokud je měna uvedena v národní měně členského státu, který nepatří do eurozóny,
1
-
pokud je měna uvedena v eurech,
2
-
pokud je měna uvedena v amerických dolarech,
3
-
pokud je měna uvedena v jiné měně než národní měně členského státu, který nepatří do eurozóny, v jiné měně než euro nebo americký dolar.
KAPITOLA 3
SESTAVOVÁNÍ STATISTIK OBCHODU PODLE PODNIKOVÝCH UKAZATELŮ A STATISTIK OBCHODU V ČLENĚNÍ PODLE FAKTURAČNÍ MĚNY
Článek 15
Sestavování statistik obchodu podle podnikových ukazatelů
1. Národní statistické úřady sestaví roční statistiky obchodu podle podnikových ukazatelů.
2. Statistickými jednotkami jsou podniky definované v příloze nařízení Rady (EHS) č. 696/93 (4).
3. Statistické jednotky jsou vytvářeny tak, že k identifikačnímu číslu obchodníka podle článku 13 se v souladu s proměnnou 1.7a podle přílohy nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 177/2008 (5) přiřadí právní jednotka figurující v registru hospodářských subjektů.
4. K zajištění identifikace obchodníka a jeho propojení s údaji v registru hospodářských subjektů mají národní statistické úřady přístup k registračním a identifikačním údajům hospodářských subjektů poskytovaným v souladu s celními předpisy Evropské unie. Na žádost národních statistických úřadů poskytnou orgány zodpovědné za přidělení registračního identifikačního čísla pro hospodářský subjekt přístup k údajům uvedeným v příloze 38d nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (6).
5. Uvádějí se tyto ukazatele:
a)
obchodní toky;
b)
statistická hodnota;
c)
partnerská země;
d)
kód zboží na úrovni třídy nebo dvoumístného kódu uvedený v příloze nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 451/2008 (7);
e)
počet podniků;
f)
činnost, kterou podnik vykonává, na úrovni sekce nebo dvoumístného kódu podle statistické klasifikace ekonomických činností (NACE), jak je stanoveno v příloze I nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1893/2006 (8);
g)
velikostní skupina posuzovaná podle počtu zaměstnanců v souladu s definicemi ukazatelů pro strukturální statistiku podnikání stanovenými v příloze I nařízení Komise (ES) č. 250/2009 (9).
6. Uvedou se tyto soubory údajů:
a)
míra shody mezi obchodním rejstříkem a registrem hospodářských subjektů;
b)
obchod podle činnosti a velikostní skupiny podniku;
c)
podíl největších podniků, pokud jde o hodnotu obchodu podle činnosti;
d)
obchod podle partnerské země a činnosti;
e)
obchod podle počtu partnerských zemí a činnosti;
f)
obchod podle zboží a činnosti.
7. Prvním referenčním rokem, pro který se sestavují roční statistiky, je rok 2010. Poté poskytují členské státy údaje za každý kalendářní rok.
8. Statistiky se předkládají do 18 měsíců po uplynutí referenčního roku.
9. Členské státy zajistí, že statistiky budou sestaveny tak, aby jejich šíření prováděné Komisí (Eurostatem) neumožnilo identifikaci podniku nebo obchodníka. Národní statistické úřady upřesní, na které údaje se vztahují ustanovení o zacházení s důvěrnými informacemi.
Článek 16
Sestavování statistik obchodu členěných podle fakturační měny
1. Národní statistické úřady sestaví roční statistiky obchodu podle fakturační měny.
2. Ve statistikách se vykazují tyto ukazatele:
a)
obchodní toky;
b)
statistická hodnota;
c)
fakturační měna v souladu s kódováním podle článku 14;
d)
celkem a v členění zboží podle tříd a oddílů platné Standardní mezinárodní klasifikace zboží (SITC) s uvedením těchto kódů:
1
-
suroviny kromě ropy v souladu se sekcemi 0-4 klasifikace SITC kromě oddílu 33,
2
-
ropa v souladu s oddílem 33 klasifikace SITC,
3
-
výrobky v souladu se sekcemi 5-8 klasifikace SITC.
3. Prvním referenčním rokem, pro který se sestavují roční statistiky, je rok 2010. Poté poskytují členské státy údaje za každý druhý kalendářní rok.
4. Statistiky se Komisi (Eurostatu) předávají do tří měsíců po uplynutí referenčního roku.
5. Zdrojem údajů jsou v souladu s čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 471/2009 informace uvedené v celních prohlášeních. Pokud však u vývozu není fakturační měna v celním prohlášení uvedena, členské státy provedou průzkum za účelem sestavení vývozu s členěním podle fakturační měny, která poskytuje statistiku s přesnými výsledky.
KAPITOLA 4
ZVLÁŠTNÍ ZBOŽÍ NEBO POHYBY
Článek 17
Průmyslová zařízení
1. Pro účely tohoto článku:
a)
„průmyslové zařízení“ je kombinací strojů, přístrojů, zařízení, vybavení, nástrojů a materiálů, které dohromady tvoří rozsáhlé stálé jednotky vyrábějící zboží nebo poskytující služby;
b)
„součást“ znamená dodávku pro průmyslové zařízení, která je složena ze zboží patřícího bez výjimky do stejné kapitoly KN;
c)
kód zboží týkající se součásti se sestaví takto:
i)
první čtyři číslice jsou 9880,
ii)
pátá a šestá číslice odpovídá kapitole KN, do které patří zboží, jež tvoří součást,
iii)
sedmá a osmá číslice je 0.
2. Členské státy mohou sestavovat statistiky vývozu na úrovni součástí za podmínky, že souhrnná statistická hodnota daného průmyslového zařízení, pokud se nejedná o kompletní průmyslová zařízení pro opakované použití, přesahuje 3 miliony EUR. Uvedení množství není povinné.
Článek 18
Časově rozložené zásilky
1. Pro účely tohoto článku znamená výraz „časově rozložené zásilky“ dodávku částí kompletní položky ve smontovaném či demontovaném stavu, které jsou z obchodních či přepravních důvodů zasílány během více než jednoho referenčního období.
2. Referenční období pro dovoz a vývoz časově rozložených zásilek lze upravit tak, že se údaje ohlašují pouze jednou, a to v měsíci, ve kterém je dovezena či vyvezena poslední zásilka.
Článek 19
Lodě a letadla
1. Pro účely tohoto článku:
a)
„loď“ znamená v souladu s kapitolou 89 klasifikace KN loď pro námořní plavbu, lodě k vlečení, válečné lodě a plovoucí konstrukce;
b)
„letadlo“ značí letadla spadající do kódu KN 8802 30 a 8802 40;
c)
„ekonomické vlastnictví“ znamená právo fyzické nebo právnické osoby využívat výhod spojených s používáním lodě či letadla v rámci hospodářské činnosti a přijetí s tím spojených rizik.
2. Statistika zahraničního obchodu vykazuje jako dovoz a vývoz lodí a letadel pouze:
a)
převod ekonomického vlastnictví lodi či letadla z fyzické nebo právnické osoby usazené v třetí zemi na fyzickou nebo právnickou osobu usazenou v dovážejícím členském státě; tato transakce se vykazuje jako dovoz;
b)
převod ekonomického vlastnictví lodi či letadla z fyzické nebo právnické osoby usazené ve vyvážejícím členském státě na fyzickou nebo právnickou osobu usazenou v třetí zemi; tato transakce se vykazuje jako vývoz. Jde-li o novou loď či letadlo, vývoz se zaznamená v členském státě výroby;
c)
dovoz a vývoz lodí nebo letadel před či po zpracování dle smlouvy v souladu s přílohou II, poznámka 2.
3. Statistiky zahraničního obchodu týkající se lodí a letadel se sestavují takto:
a)
množství je vyjádřeno v počtu kusů a v jakýchkoliv doplňkových jednotkách stanovených v KN, pokud se jedná o lodě, a podle vlastní hmotnosti a v doplňkových jednotkách u letadel;
b)
náklady na dopravu a pojištění se do statistické hodnoty nezahrnují;
c)
partnerskou zemí je:
i)
u pohybů podle odst. 2 písm. a) a b) členský stát, ve kterém je usazena fyzická či právnická osoba převádějící ekonomické vlastnictví lodi či letadla, pokud jde o dovoz, nebo v případě vývozu fyzická či právnická osoba, na kterou je převáděno ekonomické vlastnictví lodi či letadla,
ii)
třetí země výroby, pokud jde o dovoz, v případě nových lodí či letadel vyrobených mimo Evropskou unii,
iii)
u pohybů podle odst. 2 písm. c) třetí země, ve které je usazena fyzická či právnická osoba s ekonomickým vlastnictvím lodi či letadla (pokud jde o dovoz), či třetí země, která provádí zpracování dle smlouvy (pokud jde o vývoz);
d)
referenčním obdobím pro dovoz a vývoz, na které odkazuje odst. 2 písm. a) a b) je měsíc, ve kterém došlo k převodu vlastnictví.
4. Na žádost národních statistických úřadů poskytnou orgány odpovědné za správu registrů lodí a letadel veškeré dostupné informace vedoucí ke zjištění změny v ekonomickém vlastnictví lodě nebo letadla, která se uskutečnila mezi fyzickou či právnickou osobou usazenou v členském státě a fyzickou či právnickou osobou usazenou ve třetí zemi.
Článek 20
Zboží dodávané do lodí a letadel
1. Pro účely tohoto článku:
a)
„dodávka zboží do lodí a letadel“ znamená dodávku výrobků pro posádku a cestující, a dále pro provoz motorů, strojů a dalšího zařízení lodí či letadel;
b)
loď či letadlo se považují za majetek státu, ve kterém je usazena fyzická či právnická osoba s ekonomickým vlastnictvím lodi či letadla definovaném v čl. 19 odst. 1 písm. c).
2. Statistiky zahraničního obchodu se týkají vývozu zboží dodávaného z území vyvážejícího členského státu do lodí a letadel patřících třetí zemi.
3. Členské státy mohou pro zboží dodávané do lodí a letadel používat tyto kódy zboží:
-
:
9930 24 00
:
zboží kapitol KN 1 až 24,
-
:
9930 27 00
:
zboží kapitoly KN 27,
-
:
9930 99 00
:
zboží zařazené jinde.
Předávání údajů o množství je nepovinné, výjimku tvoří zboží kapitoly KN 27.
Pro partnerskou zemi lze také použít zjednodušený kód „QS“.
Článek 21
Zboží dodávané do zařízení na volném moři a z nich
1. Pro účely tohoto článku:
a)
„zařízení na volném moři“ znamená zařízení a přístroje instalované a stojící na moři mimo statistické území dané země;
b)
„zboží dodávané do zařízení na volném moři“ znamená dodávku výrobků pro posádku a pro provoz motorů, strojů a dalšího vybavení zařízení na volném moři;
c)
„zboží vyrobené zařízením na volném moři nebo jeho prostřednictvím získané“ znamená produkty, které se těží z mořského dna nebo podloží, nebo výrobky, které zařízení na volném moři vyrábí.
2. Statistika zahraničního obchodu vykazuje:
a)
dovoz, jestliže je zboží dodáváno:
i)
ze třetí země do zařízení na volném moři, které je instalováno v oblasti, kde má dovážející členský stát výhradní právo těžby z místního mořského dna nebo podloží,
ii)
ze zařízení na volném moři, které je instalováno v oblasti, kde má třetí země výhradní právo těžby z místního mořského dna nebo podloží, do dovážejícího členského státu,
iii)
ze zařízení na volném moři, které je instalováno v oblasti, kde má třetí země výhradní právo těžby z místního mořského dna nebo podloží, do zařízení na volném moři, které je instalováno v oblasti, kde má dovážející členský stát výhradní právo těžby z místního mořského dna nebo podloží;
b)
vývoz, jestliže je zboží dodáváno:
i)
do třetí země ze zařízení na volném moři, které je instalováno v oblasti, kde má vyvážející členský stát výhradní právo těžby z místního mořského dna nebo podloží,
ii)
z vyvážejícího členského státu do zařízení na volném moři, které je instalováno v oblasti, kde má třetí země výhradní právo těžby z místního mořského dna nebo podloží,
iii)
ze zařízení na volném moři, které je instalováno v oblasti, kde má vyvážející členský stát výhradní právo těžby z místního mořského dna nebo podloží, do zařízení na volném moři, které je instalováno v oblasti, kde má třetí země výhradní právo těžby z místního mořského dna nebo podloží.
3. Členské státy mohou pro zboží dodávané do zařízení na volném moři používat tyto kódy zboží:
-
:
9931 24 00
:
zboží kapitol KN 1 až 24,
-
:
9931 27 00
:
zboží kapitoly KN 27,
-
:
9931 99 00
:
zboží zařazené jinde.
Předávání údajů o množství je nepovinné, výjimku tvoří zboží kapitoly KN 27.
Pro partnerskou zemi lze také použít zjednodušený kód „QW“.
Článek 22
Mořské produkty
1. Pro účely tohoto článku:
a)
„mořské produkty“ značí produkty rybolovu, minerály a další použitelné produkty a všechny ostatní produkty, které ještě nebyly vyloženy loděmi pro námořní plavbu;
b)
loď se považuje za vlastnictví země, ve které je usazena fyzická či právnická osoba s ekonomickým vlastnictvím lodi definovaném v čl. 19 odst. 1 písm. c).
2. Statistika zahraničního obchodu vykazuje jako dovoz a vývoz mořských produktů:
a)
vyložení mořských produktů v přístavech dovážejícího členského státu nebo jejich získání loděmi patřícími dovážejícímu členskému státu z lodí patřících třetí zemi. Tyto transakce se vykazují jako dovoz;
b)
vyložení mořských produktů v přístavech třetí země z lodí patřících vyvážejícímu členskému státu nebo jejich získání loděmi patřícími třetí zemi z lodí patřících vyvážejícímu členském státu. Tyto transakce se vykazují jako vývoz.
3. Partnerskou zemí je třetí země, ve které je usazena fyzická či právnická osoba s ekonomickým vlastnictvím lodi, která provádí výlov (pokud se jedná o dovoz), nebo v případě vývozu třetí země, ve které jsou mořské produkty vykládány nebo kde je usazena fyzická či právnická osoba s ekonomickým vlastnictvím lodi, která mořské produkty získává.
4. Pokud nedochází k rozporu s jinými předpisy práva Unie, mají národní statistické úřady přístup nejenom k údajům z celních prohlášení, ale i k jiným zdrojům údajů, jako jsou například prohlášení lodí zapsaných v národním registru o mořských produktech vyložených v třetích zemích.
Článek 23
Kosmické lodě
1. Pro účely tohoto článku:
a)
„kosmická loď“ značí systém, který je schopen letět za hranice zemské atmosféry;
b)
„ekonomické vlastnictví“ znamená právo fyzické či právnické osoby využívat výhod spojených s používáním kosmické lodě v rámci hospodářské činnosti a přijetí s tím spojených rizik.
2. Vypuštění kosmické lodě, u které došlo k převodu ekonomického vlastnictví mezi fyzickou či právnickou osobou usazenou v třetí zemi a fyzickou či právnickou osobou usazenou v členském státě, se vykazuje:
a)
jako dovoz v členském státě, ve kterém je usazen nový vlastník;
b)
jako vývoz v členském státě, ve kterém byla hotová kosmická loď postavena.
3. Následující zvláštní ustanovení se použijí pro statistiku uvedenou v odstavci 2:
a)
statistická hodnota je definována jako hodnota kosmické lodi bez započtení nákladů na dopravu a pojištění;
b)
partnerskou zemí je třetí země, ve které byla hotová kosmická loď postavena (pokud se jedná o dovoz), při vývozu pak třetí země, ve které je usazen nový vlastník.
4. Pokud nedochází k rozporu s jinými předpisy práva Unie, mají národní statistické úřady přístup nejenom k celním prohlášením, ale i k veškerým dostupným zdrojům údajů nezbytným k zajištění shody s tímto článkem.
Článek 24
Elektřina a plyn
1. Kromě celních prohlášení mohou národní statistické úřady požadovat, aby příslušné údaje týkající se zaznamenávání dovozu a vývozu elektřiny a plynu mezi statistickým územím členského státu a třetími zeměmi byly poskytovány přímo hospodářskými subjekty, které vlastní nebo provozují sítě přenosových soustav pro elektřinu nebo plyn.
2. Údaje o statistické hodnotě předávané Komisi (Eurostatu) lze založit na odhadech. O metodice, kterou hodlají použít k provedení odhadu, informují členské státy Komisi (Eurostat) předem.
Článek 25
Zboží vojenské povahy
1. Statistiky zahraničního obchodu zahrnují dovoz a vývoz zboží určeného pro vojenské účely.
2. Členské státy mohou předávat méně podrobné informace, než je uvedeno v čl. 6 odst. 1 nařízení (ES) č. 471/2009, spadají-li tyto informace do vojenského tajemství v souladu s platnými definicemi v členském státě. Komisi (Eurostatu) je však třeba předávat alespoň údaje o celkové měsíční statistické hodnotě dovozu a vývozu.
KAPITOLA 5
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 26
Předávání evropských statistik týkajících se dovozu a vývozu zboží
1. Členské státy přijmou všechna nezbytná opatření, aby zajistily, že údaje předávané Komisi (Eurostatu) jsou vyčerpávající a vyhovují kritériím kvality uvedeným v čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 471/2009.
2. Statistické údaje předávané Komisi (Eurostatu) jsou uváděny v národní měně členského státu, který statistiku sestavil.
3. Jestliže jsou měsíční výsledky předávané Komisi (Eurostatu) revidovány, členské státy předají revidované údaje nejpozději během měsíce, který následuje po měsíci, ve kterém byly revidované údaje k dispozici.
Článek 27
Zrušení
Nařízení (ES) č. 1917/2000 se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2010.
Nadále se použije pro údaje týkající se referenčních období před 1. lednem 2010.
Článek 28
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2010.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 9. února 2010.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr 113/2010
(2010. gada 9. februāris),
ar ko attiecībā uz tirdzniecības aptvērumu, datu definīciju, statistikas apkopošanu par tirdzniecību uzņēmumu raksturlielumu dalījumā un faktūras valūtas dalījumā un īpašām precēm vai pārvietojumiem īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm un par Padomes Regulas (EK) Nr. 1172/95 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 3. panta 2., 3. un 4. punktu, 4. panta 5. punktu, 5. panta 2. un 4. punktu, 6. panta 2. un 3. punktu un 8. panta 1. un 2. punktu,
tā kā:
(1)
Ar Regulu (EK) Nr. 471/2009 nosaka vienotu struktūru Eiropas statistikas sistemātiskai apkopošanai par preču tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm.
(2)
Lai izvairītos no dubultas tirdzniecības plūsmu uzskaites, jāpielāgo ārējās tirdzniecības statistikas darbības joma, ņemot vērā konkrētas muitas procedūras, un jānorāda preces vai pārvietojumi, kurus neiekļauj ārējās tirdzniecības statistikā metodikas apsvērumu dēļ.
(3)
Lai saskaņoti apkopotu ārējās tirdzniecības statistiku, jānorāda dati no importa un eksporta uzskaites dokumentiem, tostarp izmantojamie kodi.
(4)
Metodikas apsvērumu dēļ jāparedz īpašām precēm vai pārvietojumiem piemērojamie noteikumi.
(5)
Lai nodrošinātu saskaņotu statistikas apkopošanu par tirdzniecību uzņēmumu raksturlielumu dalījumā un kopsavilkuma statistiku par tirdzniecību faktūras valūtas dalījumā, jādefinē šīs statistikas sagatavošanas metodika.
(6)
Lai nodrošinātu salīdzināmus un precīzus rādītājus, jāparedz noteikumi par datu nosūtīšanu Komisijai (Eurostat), ko veic dalībvalstis, un statistikas pārskatīšanu.
(7)
Jāizdara labojumi darījumu veidu kodos, lai identificētu preces, kas paredzētas pārstrādei saskaņā ar līgumu un kas tiek nosūtītas atpakaļ uz sākotnējo eksporta dalībvalsti
(8)
Jāpieņem pasākumi, kas nodrošina, ka tiek sniegti statistikas dati, ja nebūtu pieejami muitas dati saistībā ar turpmāku muitas formalitāšu un kontroles vienkāršošanu, jo īpaši vienkāršošanu saskaņā ar 116. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 23. aprīļa Regulā (EK) Nr. 450/2008, ar ko izveido Kopienas Muitas kodeksu (Modernizētais muitas kodekss) (2).
(9)
Tāpēc jāatceļ Komisijas 2000. gada 7. septembra Regula (EK) Nr. 1917/2000 par noteikumiem Padomes Regulas (EK) Nr. 1172/95 īstenošanai attiecībā uz ārējās tirdzniecības statistiku (3).
(10)
Šajā regulā paredzētie pasākumi saskan ar atzinumu, ko sniegusi preču tirdzniecības ar ārpuskopienas valstīm statistikas komiteja,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. NODAĻA
VISPĀRĪGI NOTEIKUMI
1. pants
Izslēgtās preces un pārvietojumi
I pielikumā norādītās preces un pārvietojumus neiekļauj ārējās tirdzniecības statistikā.
2. NODAĻA
DATU DEFINĪCIJA UN SPECIFIKĀCIJA
2. pants
Tirdzniecības plūsmu kodi
Šādus kodus izmanto datiem, kas iegūti no muitas uzskaites dokumentiem par tirdzniecības plūsmu:
1
-
ja tiek reģistrēts imports;
2
-
ja tiek reģistrēts eksports.
3. pants
Pārskata periods
1. Pārskata periods norāda kalendāro gadu un mēnesi, kurā preces importē vai eksportē.
Ja importa un eksporta reģistrācijas avots ir muitas deklarācija, pārskata periods norāda kalendāro gadu un mēnesi, kurā muitas iestādes ir pieņēmušas deklarāciju.
2. Dati par pārskata periodu ir sešu zīmju skaitļu kods, kurā pirmās četras zīmes norāda gadu un pēdējās divas zīmes - mēnesi.
4. pants
Statistiskā vērtība
1. Statistiskā vērtība pamatojas uz preču vērtību laikā un vietā, kur preces šķērso galamērķa dalībvalsts robežu (par importu) un faktiskā eksporta dalībvalsts robežu (par eksportu).
Statistisko vērtību aprēķina, pamatojoties uz 2. punktā minēto preču vērtību, un vajadzības gadījumā to koriģē, ņemot vērā transporta un apdrošināšanas izmaksas saskaņā ar 4. punktu.
2. Ņemot vērā vērtēšanas principus, kas noteikti Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību VII panta īstenošanas nolīgumā (PTO muitas vērtēšanas nolīgums), importa vai eksporta preču vērtība ir šāda:
a)
pārdošanas vai pirkšanas gadījumā cena, kas faktiski samaksāta vai maksājama par importētajām vai eksportētajām precēm, izņemot brīvi noteiktas vai fiktīvas vērtības;
b)
citos gadījumos cena, kas tiktu maksāta pārdošanas vai pirkšanas gadījumā.
Muitas vērtību izmanto, ja tā saskaņā ar muitas kodeksu noteikta precēm laišanai brīvā apgrozībā.
3. Pārstrādē ietverto preču vērtību, pamatojoties uz bruto bāzi, nosaka šādi:
a)
precēm, kuras tiks pārstrādātas, nosaka nepārstrādāto preču vērtību;
b)
precēm pēc pārstrādes nosaka nepārstrādāto preču vērtību plus pārstrādes pievienoto vērtību.
4. Vajadzības gadījumā 2. un 3. punktā minēto vērtību koriģē tā, lai statistiskajā vērtībā būtu ietvertas tikai un vienīgi transporta un apdrošināšanas izmaksas, kas radušās, lai nogādātu preces no nosūtīšanas vietas
a)
līdz galamērķa dalībvalsts robežai attiecībā uz importu (CIF tipa vērtība);
b)
līdz faktiskā eksporta dalībvalsts robežai attiecībā uz eksportu (FOB tipa vērtība).
5. Statistisko vērtību izsaka tās dalībvalsts valsts valūtā, kurā ir iesniegta muitas deklarācija. Ja valūta jākonvertē, lai izteiktu statistisko vērtību valsts valūtā, jāizmanto šāds maiņas kurss:
a)
saskaņā ar muitas kodeksā paredzētajiem noteikumiem piemērojamais maiņas kurss muitas deklarācijas pieņemšanas laikā; vai, ja tā nav,
b)
piemērojamais references maiņas kurss, ko nosaka Eiropas Centrālā banka euro zonā ietilpstošajām dalībvalstīm, laikā, kad preces tiek importētas vai eksportētas, vai oficiālais maiņas kurss, ko nosaka dalībvalstis, kuras neietilpst euro zonā.
5. pants
Daudzums
Datus par daudzumu norāda šādi:
a)
kilogramos izteikta neto masa, kas ir preču masa, izņemot visu iepakojumu; un
b)
vajadzības gadījumā papildmērvienība, kas izteikta attiecīgajā mērvienībā, saskaņā ar spēkā esošo kombinēto nomenklatūru.
6. pants
Importēšanas un eksportēšanas dalībvalstis
1. Datus par importēšanas un eksportēšanas dalībvalstīm kodē saskaņā ar Eiropas Savienības ārējās tirdzniecības statistikas un dalībvalstu savstarpējās tirdzniecības statistikas valstu un teritoriju nomenklatūru, ko noteikusi Komisija, turpmāk “ģeonomenklatūra”.
2. Datos par dalībvalsti, kur ir iesniegta muitas deklarācija, norāda dalībvalsti, kuras muitas administrācijā ir iesniegta muitas deklarācija, vai, ja izmantota muitas kodeksā definētā vienkāršotā procedūra, kurai muitas administrācijai ir iesniegta papildu deklarācija, ieskaitot, ja muitas iestādes ir atļāvušas, attiecīgo ierakstu deklarētāja uzskaites dokumentos.
3. Attiecībā uz importu datos par galamērķa dalībvalsti norāda dalībvalsti, par kuru muitas procedūras noformēšanas laikā zināms, ka uz to tiks nosūtītas preces, neveicot komerciālus darījumus vai citas darbības, kas maina preču juridisko statusu un kas notiek kādā starpniecības dalībvalstī.
Ja tās nav, datos norāda dalībvalsti, kurā preces atrodas muitas procedūras noformēšanas laikā.
Ja preces tiek importētas, lai tās pārstrādātu muitas uzraudzībā, galamērķa dalībvalsts ir dalībvalsts, kurā tiek veikta pirmā pārstrādes darbība.
4. Attiecībā uz eksportu datos par faktiskā eksporta dalībvalsti norāda dalībvalsti, par kuru muitas procedūras noformēšanas laikā zināms, ka no tās tiks nosūtītas preces, neveicot komerciālus darījumus vai citas darbības, kas maina preču juridisko statusu un kas pirms muitas procedūras noformēšanas notiek kādā starpniecības dalībvalstī.
Ja preces tiek eksportētas pēc pārstrādes muitas uzraudzībā, faktiskā eksporta dalībvalsts ir dalībvalsts, kurā tika veikta pēdējā pārstrādes darbība.
7. pants
Partnervalstis
1. Datus par partnervalstīm kodē saskaņā ar spēkā esošo ģeonomenklatūru.
2. Attiecībā uz importu datos par izcelsmes valsti norāda valsti, kurā preces ir pilnībā ražotas vai kurā notikusi pēdējā būtiskā pārveidošana saskaņā ar muitas kodeksa noteikumiem, kurā izklāstīti noteikumi par nepreferenciālu izcelsmi.
Datos par nosūtīšanas valsti norāda ārpuskopienas valsti, no kuras preces tika nosūtītas uz galamērķa dalībvalsti, neveicot komerciālus darījumus vai citas darbības, kas maina preču juridisko statusu un kas notiek kādā starpniecības ārpuskopienas valstī.
3. Attiecībā uz eksportu datos par pēdējo zināmo galamērķa valsti norāda pēdējo ārpuskopienas valsti, par kuru laikā, kad notiek muitas procedūras noformēšana vai muitas noteikumos atzīts apstrādes veids, zināms, ka uz to jānogādā preces.
8. pants
Preču kods
Datus par precēm kodē šādi:
a)
par importu saskaņā ar Taric apakšpozīcijas preču kodu;
b)
par eksportu saskaņā ar kombinētās nomenklatūras apakšpozīcijas preču kodu.
9. pants
Statistikas procedūra
1. Statistikas procedūra identificē dažādus raksturlielumus, ko izmanto, lai nošķirtu tirdzniecības darījumus, īpaši saskaņā ar tiem atbilstošo muitas procedūru.
2. Statistikas procedūras kods ir kods, ko vajadzības gadījumā atvasina no četru zīmju koda, kas norāda deklarēto procedūru saskaņā ar muitas kodeksu. Izmanto šādus kodus:
1
-
parastais imports vai eksports;
2
-
imports un eksports, uz ko attiecas muitas procedūra - ievešana pārstrādei;
3
-
imports un eksports, uz ko attiecas muitas procedūra - izvešana pārstrādei;
9
-
imports vai eksports, kas netiek uzskaitīts no muitas deklarācijām.
10. pants
Darījuma veids
1. Darījuma veids identificē dažādus raksturlielumus, kas ir nepieciešami, lai noteiktu preču tirdzniecības darbības jomu, kas pamatojas uz muitas deklarācijām, saskaņotu tirdzniecības statistiku maksājumu bilances un nacionālo kontu vajadzībām un citiem statistikā svarīgiem raksturlielumiem.
2. Datus par darījuma veidu kodē, kā norādīts II pielikumā. Dalībvalstis piemēro kodus A slejā vai kodu kombināciju A slejā un to apakšnodaļas B slejā, kas norādīta minētajā pielikumā.
11. pants
Preferenciāls režīms importam
1. Dati par preferenciālu režīmu ir tarifa režīms, kas norādīts ar preferenču kodu saskaņā ar klasifikāciju, kas norādīta muitas kodeksā.
2. Dati attiecas uz preferenciālo režīmu, ko piemēro vai piešķir muitas iestādes.
12. pants
Transportēšanas veids
1. Datus par transportēšanas veidu uz robežas un transportēšanas veidu valsts iekšienē kodē saskaņā ar III pielikumu.
Transportēšanas veids uz robežas norāda aktīvo transportlīdzekli, ar kuru attiecībā uz eksportu pieņem, ka preces ir izvestas no Eiropas Savienības statistikas teritorijas, un attiecībā uz importu pieņem, ka preces ir ievestas Eiropas Savienības statistikas teritorijā.
Transportēšanas veids valsts iekšienē vajadzības gadījumā norāda aktīvo iekšzemes transportlīdzekli, ar kuru preces tika aizvestas uz saņemšanas vietu (par importu), vai tiek pieņemts, ka ir aizvestas no nosūtīšanas vietas (par eksportu).
2. Datiem par konteineru izmanto šādus kodus:
0
-
ja, šķērsojot Eiropas Savienības statistikas teritoriju, preces netiek pārvadātas konteineros;
1
-
ja, šķērsojot Eiropas Savienības statistikas teritoriju, preces tiek pārvadātas konteineros.
13. pants
Tirgotāja identificēšana
Dati par tirgotāju ir atbilstošs identifikācijas numurs, kas piešķirts importētājam/saņēmējam attiecībā uz importu un eksportētajam/nosūtītājam attiecībā uz eksportu.
14. pants
Faktūras valūta
Datus par faktūras valūtu vajadzības gadījumā iegūst no muitas deklarācijas un kodē šādi:
0
-
ja valūta ir norādīta to dalībvalstu valsts valūtā, kuras neietilpst euro zonā;
1
-
ja valūta ir norādīta euro;
2
-
ja valūta ir norādīta ASV dolāros;
3
-
ja valūta ir norādīta citā valūtā, nevis to dalībvalstu valsts valūtā, kuras neietilpst euro zonā, euro vai ASV dolāros.
3. NODAĻA
STATISTIKAS APKOPOŠANA PAR TIRDZNIECĪBU UZŅĒMUMU RAKSTURLIELUMU DALĪJUMĀ UN STATISTIKAS APKOPOŠANA PAR TIRDZNIECĪBU FAKTŪRAS VALŪTAS DALĪJUMĀ
15. pants
Statistikas apkopošana par tirdzniecību uzņēmumu raksturlielumu dalījumā
1. Valsts iestādes apkopo ikgadējo tirdzniecības statistiku uzņēmumu raksturlielumu dalījumā.
2. Statistikas vienības ir uzņēmumi, kas definēti Padomes Regulas (EEK) Nr. 696/93 (4) pielikumā.
3. Statistikas vienības tiek veidotas, savienojot saskaņā ar 13. pantu tirgotāja identifikācijas numuru ar uzņēmumu reģistra juridisko vienību saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 177/2008 (5) pielikumā minēto rādītāju 1.7a.
4. Lai nodrošinātu tirgotāja identifikāciju un uzturētu saiti ar uzņēmumu reģistru, valsts statistikas iestādēm ir piekļuve ekonomikas dalībnieku reģistrācijas un identifikācijas datiem, kā tas paredzēts Eiropas Savienības muitas noteikumos. Par ekonomikas dalībnieka reģistrācijas identifikācijas numura piešķiršanu atbildīgās iestādes pēc valsts statistikas iestāžu pieprasījuma nodrošina piekļuvi Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 (6) 38.d pielikumā norādītajiem datiem.
5. Apkopo šādus raksturlielumus:
a)
tirdzniecības plūsma;
b)
statistiskā vērtība;
c)
partnervalsts;
d)
preču kods saskaņā ar sadaļas vai divu zīmju līmeni, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 451/2008 (7) pielikumā;
e)
uzņēmumu skaits;
f)
darbība, ko uzņēmums veicis saskaņā ar saimniecisko darbību statistiskās klasifikācijas (NACE) sadaļas vai divu zīmju līmeni, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1893/2006 (8) I pielikumā;
g)
lieluma klase, ko nosaka pēc nodarbināto personu skaita saskaņā Komisijas Regulas (EK) Nr. 250/2009 (9) I pielikumā izklāstītajām uzņēmējdarbības strukturālās statistikas raksturlielumu definīcijām.
6. Apkopo šādas datu kopas:
a)
tirdzniecības reģistra un uzņēmumu reģistra atbilstības rādītāji;
b)
tirdzniecība pēc darbības un uzņēmuma lieluma klases;
c)
lielāko uzņēmumu īpatsvars tirdzniecības vērtības ziņā pēc darbības;
d)
tirdzniecība pēc partnerdalībvalsts un darbības;
e)
tirdzniecība pēc partnerdalībvalstu skaita un darbības;
f)
tirdzniecība pēc preces un darbības.
7. Pirmais pārskata gads, par kuru jāapkopo ikgadējā statistika, ir 2010. gads. Pēc tam dalībvalstis sniedz datus par katru nākamo kalendāro gadu.
8. Statistiku nosūta 18 mēnešu laikā pēc pārskata gada beigām.
9. Dalībvalstis nodrošina, lai statistika tiktu sniegta tādā veidā, ka, Komisijai (Eurostat) statistiku izplatot, nebūtu iespējams noteikt uzņēmumu vai tirgotāju. Valsts statistikas iestādes norāda, uz kuriem datiem attiecas konfidencialitātes noteikumi.
16. pants
Statistikas apkopošana par tirdzniecību faktūras valūtas dalījumā
1. Valsts statistikas iestādes apkopo ikgadējo statistiku par tirdzniecību faktūras valūtas dalījumā.
2. Statistikā ietilpst šādi raksturlielumi:
a)
tirdzniecības plūsma;
b)
statistiskā vērtība;
c)
faktūras valūta saskaņā ar kodiem 14. pantā;
d)
kopējais un produkta dalījums saskaņā ar spēkā esošās Starptautiskās standartizētās tirdzniecības klasifikācijas (SITC) sadaļām un nodaļām, norādot šādus kodus:
1
-
izejvielas, izņemot naftu, saskaņā ar SITC 0.-4. sadaļu; izņemot 33. nodaļu,
2
-
nafta saskaņā ar SITC 33. nodaļu;
3
-
rūpniecības preces saskaņā ar SITC 5.-8. sadaļu.
3. Pirmais pārskata gads, par kuru apkopo ikgadējo statistiku, ir 2010. gads. Pēc tam dalībvalstis apkopo datus par katru otro kalendāro gadu.
4. Statistiku nosūta Komisijai (Eurostat) triju mēnešu laikā pēc pārskata gada beigām.
5. Datu avots ir informācija, kas iegūta no muitas deklarācijām saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 471/2009 4. panta 1. punktu. Tomēr, ja attiecībā uz eksportu muitas deklarācijā nav pieejama faktūras valūta, dalībvalstis veic apsekojumu, lai apkopotu datus par eksportu faktūras valūtas dalījumā, kas nodrošina statistiku ar precīziem rezultātiem.
4. NODAĻA
ĪPAŠAS PRECES UN PĀRVIETOJUMI
17. pants
Rūpniecības iekārtas
1. Šā panta vajadzībām
a)
“rūpniecības iekārta” ir mašīnu, aparātu, ierīču, iekārtu, aprīkojuma, instrumentu un materiālu apvienojums, kas kopā veido liela mēroga stacionāras vienības, kas ražo preces vai nodrošina pakalpojumus;
b)
“sastāvdaļa” ir tāda piegāde rūpniecības iekārtai, kuru veido preces, kas attiecas uz to pašu KN nodaļu;
c)
sastāvdaļas preču kodu veido šādi:
i)
pirmie četri cipari ir 9880;
ii)
piektais un sestais cipars atbilst KN nodaļai, uz kuru attiecas sastāvdaļas preces;
iii)
septītais un astotais cipars ir 0.
2. Dalībvalstis var apkopot eksporta statistiku sastāvdaļu līmenī ar nosacījumu, ka kopējā attiecīgās rūpniecības iekārtas statistiskā vērtība pārsniedz EUR 3 miljonus , ja vien tā ir pabeigta rūpniecības iekārta otrreizējai izmantošanai. Daudzumu apkopo pēc izvēles.
18. pants
Sūtījumi pa daļām
1. Šā panta vajadzībām “sūtījumi pa daļām” ir tāda vesela priekšmeta sastāvdaļu piegāde nesamontētā vai nenokomplektētā veidā, kuras ar tirdzniecību vai transportu saistītu iemeslu dēļ nosūta vairāk nekā viena pārskata perioda laikā.
2. Pārskata periodu attiecībā uz sūtījumu pa daļām eksportu un importu var pielāgot tā, lai dati tiktu sniegti vienreiz mēnesī, proti, kad ir importēts vai eksportēts pēdējais sūtījums.
19. pants
Kuģi un gaisa kuģi
1. Šā panta vajadzībām
a)
“kuģi” ir kuģi, kas uzskatāmi par jūras kuģiem saskaņā ar KN 89. nodaļu, velkoņi, karakuģi un peldlīdzekļi;
b)
“gaisa kuģi” ir lidmašīnas, ko klasificē ar KN kodu 8802 30 un 8802 40;
c)
“ekonomiskās īpašumtiesības” ir fiziskas vai juridiskas personas tiesības pretendēt uz priekšrocībām, kas saistītas ar kuģa vai gaisa kuģa izmantošanu saimnieciskās darbības laikā, vienlaikus uzņemoties ar to saistītos riskus.
2. Ārējās tirdzniecības statistikā ietver tikai šādu kuģu un gaisa kuģu importu un eksportu:
a)
fiziskas vai juridiskas personas, kas ir nodibināta ārpuskopienas valstī, kuģa vai gaisa kuģa ekonomisko īpašumtiesību nodošana fiziskai vai juridiskai personai, kas ir nodibināta importēšanas dalībvalstī; šo darījumu uzskata par importu;
b)
fiziskas vai juridiskas personas, kas ir nodibināta eksportēšanas dalībvalstī, kuģa vai gaisa kuģa ekonomisko īpašumtiesību nodošana fiziskai vai juridiskai personai, kas ir nodibināta ārpuskopienas valstī; šo darījumu uzskata par eksportu. Ja kuģis vai gaisa kuģis ir jauns, eksportu reģistrē būvētāja dalībvalstī;
c)
kuģu un gaisa kuģu imports un eksports pirms pārstrādes vai pēc tās saskaņā ar līgumu, kā minēts II pielikuma 2. piezīmē.
3. Ārējās tirdzniecības statistiku attiecībā uz kuģu un gaisa kuģu tirdzniecību apkopo šādi:
a)
kuģiem daudzumu izsaka kā vienību skaitu un jebkurās citās KN minētajās papildmērvienībās; gaisa kuģiem daudzumu izsaka neto masā un papildmērvienībās;
b)
transporta un apdrošināšanas izmaksas izslēdz no statistiskās vērtības;
c)
partnervalsts ir
i)
ārpuskopienas valsts, kurā ir nodibināta fiziskā vai juridiskā persona, kas nodod kuģa vai gaisa kuģa ekonomiskās īpašumtiesības, (par importu), vai ārpuskopienas valsts, kurā ir nodibināta fiziskā vai juridiskā persona, kurai tiek nodotas kuģa vai gaisa kuģa ekonomiskās īpašumtiesības, (par eksportu), attiecībā uz 2. punkta a) un b) apakšpunktā minētajiem pārvietojumiem;
ii)
būvētāja ārpuskopienas valsts (par importu), ja jauns kuģis vai gaisa kuģis ir būvēts ārpus Eiropas Savienības;
iii)
ārpuskopienas valsts, kurā ir nodibināta fiziskā vai juridiskā persona, kam ir kuģa vai gaisa kuģa ekonomiskās īpašumtiesības, (par importu), vai ārpuskopienas valsts, kas veic pārstrādi saskaņā ar līgumu, (par eksportu), attiecībā uz 2. punkta c) apakšpunktā minētajiem pārvietojumiem;
d)
2. punkta a) un b) apakšpunktā minētā importa un eksporta pārskata periods ir mēnesis, kurā tiek nodotas ekonomiskās īpašumtiesības.
4. Par kuģu un gaisa kuģu reģistru pārvaldīšanu atbildīgās iestādes pēc valsts statistikas iestāžu pieprasījuma sniedz visu pieejamo informāciju, lai identificētu kuģa vai gaisa kuģa ekonomisko īpašumtiesību maiņu starp fizisku vai juridisku personu, kas ir nodibināta dalībvalstī, un fizisku vai juridisku personu, kas ir nodibināta ārpuskopienas valstī.
20. pants
Kuģiem un gaisa kuģiem piegādātās preces
1. Šā panta vajadzībām
a)
“preču piegāde kuģiem un gaisa kuģiem” ir preču piegāde komandai un pasažieriem, un mašīnu, mehānismu un cita kuģa vai gaisa kuģa aprīkojuma darbībai;
b)
uzskata, ka kuģis vai gaisa kuģis pieder valstij, kurā ir nodibināta fiziskā vai juridiskā persona, kurai ir kuģa vai gaisa kuģa ekonomiskās īpašumtiesības, kā definēts 19. panta 1. punkta c) apakšpunktā.
2. Ārējās tirdzniecības statistikā ietver to preču eksportu, kas no eksportēšanas dalībvalsts teritorijas piegādātas kuģiem un gaisa kuģiem, kuri pieder ārpuskopienas valstij.
3. Kuģiem un gaisa kuģiem piegādātajām precēm dalībvalstis var izmantot šādus preču kodus:
-
:
9930 24 00
:
KN 1. līdz 24. nodaļas preces,
-
:
9930 27 00
:
KN 27. nodaļas preces,
-
:
9930 99 00
:
citur klasificētas preces.
Izņemot KN 27. nodaļas preces, datu nosūtīšana par daudzumu ir brīvprātīga.
Turklāt var izmantot vienkāršoto partnervalsts kodu “QS”.
21. pants
Preces, kas piegādātas ārzonas iekārtām un no ārzonas iekārtām
1. Šā panta vajadzībām
a)
“ārzonas iekārta” ir uzstādītais aprīkojums un ierīces, un stacionārs jūrā ārpus jebkuras valsts statistiskās teritorijas;
b)
“ārzonas iekārtām piegādātās preces” ir preču piegāde komandai un mašīnu, mehānismu un cita ārzonas iekārtas aprīkojuma darbībai;
c)
“ārzonas iekārtās iegūtās vai ražotās preces” ir produkti, kas iegūti jūras gultnē vai gruntī vai ražoti ārzonas iekārtā.
2. Ārējās tirdzniecības statistikā atspoguļo:
a)
importu, ja preces piegādā no:
i)
ārpuskopienas valsts uz ārzonas iekārtu, kas ir ierīkota teritorijā, kurā importēšanas dalībvalstij ir ekskluzīvas tiesības izmantot minēto jūras gultni vai grunti;
ii)
ārzonas iekārtas, kas ir ierīkota teritorijā, kurā ārpuskopienas valstij ir ekskluzīvas tiesības izmantot minēto jūras gultni vai grunti, uz importēšanas dalībvalsti;
iii)
ārzonas iekārtas, kas ir ierīkota teritorijā, kurā ārpuskopienas valstij ir ekskluzīvas tiesības izmantot minēto jūras gultni vai grunti, uz ārzonas iekārtu teritorijā, kurā importēšanas dalībvalstij ir ekskluzīvas tiesības izmantot minēto jūras gultni vai grunti;
b)
eksportu, ja preces piegādā uz:
i)
ārpuskopienas valsti no ārzonas iekārtas, kas ir ierīkota teritorijā, kurā eksportēšanas dalībvalstij ir ekskluzīvas tiesības izmantot minēto jūras gultni vai grunti;
ii)
ārzonas iekārtu, kas ir ierīkota teritorijā, kurā ārpuskopienas valstij ir ekskluzīvas tiesības izmantot minēto jūras gultni vai grunti, no eksportēšanas dalībvalsts;
iii)
ārzonas iekārtu, kas ir ierīkota teritorijā, kurā ārpuskopienas valstij ir ekskluzīvas tiesības izmantot minēto jūras gultni vai grunti, no ārzonas iekārtas teritorijā, kurā eksportēšanas dalībvalstij ir ekskluzīvas tiesības izmantot minēto jūras gultni vai grunti.
3. Ārzonas iekārtām piegādātajām precēm dalībvalstis var izmantot šādus preču kodus:
-
:
9931 24 00
:
KN 1. līdz 24. nodaļas preces,
-
:
9931 27 00
:
KN 27. nodaļas preces,
-
:
9931 99 00
:
citur klasificētas preces.
Izņemot KN 27. nodaļas preces, datu nosūtīšana par daudzumu ir brīvprātīga.
Turklāt var izmantot vienkāršoto partnervalsts kodu “QW”.
22. pants
Jūras produkti
1. Šā panta vajadzībām:
a)
“jūras produkti” ir zvejniecības produkti, minerāli, izglābtā krava un visi citi produkti, kurus jūras kuģi vēl nav izkrāvuši krastā;
b)
uzskata, ka kuģis pieder valstij, kurā ir nodibināta fiziskā vai juridiskā persona, kurai ir kuģa ekonomiskās īpašumtiesības, kā definēts 19. panta 1. punkta c) apakšpunktā.
2. Ārējās tirdzniecības statistikā ietver šādu jūras produktu importu un eksportu:
a)
jūras produktu izkraušana importēšanas dalībvalsts ostās vai to iegāde, ko veic kuģi, kas pieder importēšanas dalībvalstij, no kuģiem, kas pieder ārpuskopienas valstij; šos darījumus uzskata par importu;
b)
jūras produktu izkraušana ārpuskopienas valsts ostās no kuģa, kas pieder eksportēšanas dalībvalstij, vai to iegāde, ko veic kuģi, kas pieder ārpuskopienas valstij, no kuģiem, kas pieder eksportēšanas dalībvalstij; šos darījumus uzskata par eksportu.
3. Importa gadījumā partnervalsts ir ārpuskopienas valsts, kurā ir nodibināta fiziskā vai juridiskā persona, kurai ir tā kuģa ekonomiskās īpašumtiesības, kas zvejo, un eksporta gadījumā ārpuskopienas valsts, kurā izkrauj jūras produktus vai kurā ir nodibināta fiziskā vai juridiskā persona, kam ir tā kuģa ekonomiskās īpašumtiesības, kas iegādājas jūras produktus.
4. Ja tas nav pretrunā citiem Eiropas Savienības tiesību aktiem, valsts statistikas iestādēm papildus muitas deklarācijām ir piekļuve tādiem datu avotiem kā informācija par valstī reģistrētu kuģu deklarācijām par ārpuskopienas valstīs izkrautiem jūras produktiem.
23. pants
Kosmosa kuģi
1. Šā panta vajadzībām:
a)
“kosmosa kuģis” ir transportlīdzeklis, kas var pārvietoties ārpus zemes atmosfēras;
b)
“ekonomiskās īpašumtiesības” ir fiziskas vai juridiskas personas tiesības pretendēt uz priekšrocībām, kas saistītas ar kosmosa kuģa izmantošanu saimnieciskās darbības laikā, vienlaikus uzņemoties ar to saistītos riskus.
2. Tāda kosmosa kuģa palaišanu, kura ekonomiskās īpašumtiesības ir nodotas starp fizisku vai juridisku personu, kas ir nodibināta ārpuskopienas valstī, un fizisku vai juridisku personu, kas ir nodibināta dalībvalstī, atspoguļo kā:
a)
importu dalībvalstī, kurā ir nodibināts jaunais īpašnieks;
b)
eksportu pabeigtā kosmosa kuģa būvētāja dalībvalstī.
3. Panta 2. punktā minētajai statistikai piemēro šādus īpašus noteikumus:
a)
datus par statistisko vērtību definē kā kosmosa kuģa vērtību, izņemot transporta un apdrošināšanas izmaksas;
b)
importa gadījumā partnervalsts ir pabeigtā kosmosa kuģa būvētāja ārpuskopienas valsts un eksporta gadījumā - ārpuskopienas valsts, kurā ir nodibināts jaunais īpašnieks.
4. Ja tas nav pretrunā citiem Eiropas Savienības tiesību aktiem, valsts statistikas iestādēm papildus muitas deklarācijām ir piekļuve visiem pieejamajiem datu avotiem, kuri var būt vajadzīgi, lai izpildītu šā panta prasības.
24. pants
Elektroenerģija un gāze
1. Valsts statistikas iestādes papildus muitas deklarācijām var pieprasīt, lai attiecīgo informāciju, kas vajadzīga, lai reģistrētu elektroenerģijas un gāzes importu un eksportu starp dalībvalsts statistisko teritoriju un ārpuskopienas valstīm, tieši sniegtu uzņēmēji, kuriem pieder elektroenerģijas vai gāzes pārvades tīkli vai kuri tos apsaimnieko.
2. Statistiskā vērtība, kas nosūtīta Komisijai (Eurostat), var būt balstīta uz aprēķiniem. Dalībvalstis pirms piemērošanas informē Komisiju (Eurostat) par aprēķinā izmantoto metodiku.
25. pants
Militārās preces
1. Ārējās tirdzniecības statistikā ietver tādu preču importu un eksportu, kas paredzētas militārai izmantošanai.
2. Dalībvalstis var sūtīt mazāk detalizētu informāciju, kā norādīts Regulas (EK) Nr. 471/2009 6. panta 1. punktā, ja tā ir militāri slepena informācija saskaņā ar dalībvalstī spēkā esošajām definīcijām. Tomēr Komisijai (Eurostat) nosūta datus vismaz par kopējo mēneša importa un eksporta statistisko vērtību.
5. NODAĻA
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
26. pants
Eiropas statistikas nosūtīšana par preču importu un eksportu
1. Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka Komisijai (Eurostat) nosūtītie dati ir izsmeļoši un atbilst Regulas (EK) Nr. 471/2009 9. panta 1. punktā norādītajiem kvalitātes kritērijiem.
2. Komisijai (Eurostat) nosūtītā statistika ir izteikta statistiku apkopojošās dalībvalsts valsts valūtā.
3. Ja ikmēneša rezultāti, kas jau nosūtīti Komisijai (Eurostat), tiek mainīti, dalībvalstis nosūta mainītos rezultātus ne vēlāk kā nākamajā mēnesī pēc mainīto datu pieejamības.
27. pants
Atcelšana
Regula (EK) Nr. 1917/2000 ar šo ir atcelta no 2010. gada 1. janvāra.
To turpina piemērot datiem, kuri attiecas uz pārskata periodiem līdz 2010. gada 1. janvārim.
28. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2010. gada 1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2010. gada 9. februārī