NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) č. 883/2011
ze dne 25. srpna 2011,
kterým se mění nařízení (ES) č. 25/2009 o rozvaze sektoru měnových finančních institucí (ECB/2008/32)
(ECB/2011/12)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na článek 5 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (1), a zejména na čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 4,
s ohledem na stanovisko Evropské komise (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/110/ES ze dne 16. září 2009 o přístupu k činnosti institucí elektronických peněz, o jejím výkonu a o obezřetnostním dohledu nad touto činností, o změně směrnic 2005/60/ES a 2006/48/ES a o zrušení směrnice 2000/46/ES (3) umožnila právnickým osobám vydávat elektronické peníze, aniž by musely získat postavení úvěrových institucí.
(2)
V důsledku této skutečnosti a za účelem pokračování ve shromažďování statistických údajů o institucích elektronických peněz, které se převážně zabývají finančním zprostředkováním v podobě vydávání elektronických peněz, v rámci sektoru měnových finančních institucí je zapotřebí upravit definici měnových finančních institucí, a tudíž rovněž aktualizovat definice „instituce elektronických peněz“ a „elektronických peněz“ v tomto nařízení. V rámci sektoru měnových finančních institucí by měly být instituce elektronických peněz zařazeny do kategorie „ostatních měnových finančních institucí“.
(3)
V důsledku změn definice institucí elektronických peněz a požadavků na tyto instituce kladených podle směrnice 2009/110/ES byla ustanovení nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) (4) o udělování výjimek ze zpravodajské povinnosti institucím elektronických peněz překonána, a příslušná ustanovení nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) by proto měla být zrušena.
(4)
Zásady týkající se společné definice evropských fondů peněžního trhu, které dne 19. května 2010 vydal Evropský výboru regulátorů trhů s cennými papíry (CESR), předchůdce Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy, mají za cíl zlepšit ochranu investorů tím, že stanoví kritéria, kterými se má řídit každý fond, jenž má v úmyslu vystupovat jako fond peněžního trhu, a slouží jako doporučení pro evropské vnitrostátní zákonodárné orgány pro účely dohledu. V této souvislosti je pro účely statistiky Evropského systému centrálních bank vhodné zavést do nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) odpovídající nová identifikační kritéria pro fondy peněžního trhu tak, aby byl soubor fondů peněžního trhu v souladu s identifikačními kritérii, jež by se měla uplatňovat podle výše uvedených obecných zásad CESR pro účely dohledu. Tato změna má současně za cíl zvýšit transparentnost trhu a usnadnit vykazování ohledně fondů ze strany jejich vedení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) se mění takto:
1.
Článek 1 se mění takto:
a)
první odrážka se nahrazuje tímto:
„-
„měnovou finanční institucí“ rezidentský podnik, který náleží do některého z těchto sektorů:
i)
centrální banky,
ii)
úvěrové instituce ve smyslu čl. 4 odst. 1 směrnice 2006/48/ES,
iii)
ostatní měnové finanční instituce, tj. 1) ostatní finanční instituce, jejichž předmětem činnosti je i) přijímat vklady nebo prostředky velmi podobné vkladům od jiných subjektů než měnových finančních institucí a ii) na vlastní účet (přinejmenším v ekonomickém smyslu) poskytovat úvěry nebo investovat do cenných papírů, nebo 2) takové instituce elektronických peněz, které se převážně zabývají finančním zprostředkováním v podobě vydávání elektronických peněz,
iv)
fondy peněžního trhu ve smyslu článku 1a.
Pokud jde o kritérium podle bodu iii) 1) i), stupeň nahraditelnosti mezi nástroji vydávanými ostatními měnovými finančními institucemi a vklady u úvěrových institucí určuje jejich klasifikaci jako měnové finanční instituce za předpokladu, že splňují kritérium podle bodu iii) 1) ii),“;
b)
osmá odrážka se nahrazuje tímto:
„-
„institucí elektronických peněz“ a „elektronickými penězi“ instituce elektronických peněz a elektronické peníze ve smyslu čl. 2 odst. 1 a čl. 2 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/110/ES (5).
2.
Vkládá se nový článek 1a, který zní:
„Článek 1a
Identifikace fondů peněžního trhu
Pro účely tohoto právního aktu se za fondy peněžního trhu považují ty subjekty kolektivního investování, které splňují všechna následující kritéria:
a)
jejich investičním cílem je uchování vlastního kapitálu v paritě a dosažení výnosu v souladu s úrokovými sazbami nástrojů peněžního trhu;
b)
investují do nástrojů peněžního trhu, jež splňují kritéria pro nástroje peněžního trhu vymezená ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES ze dne 13. července 2009 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP) (6), nebo do vkladů u úvěrových institucí, popřípadě zajišťují, že likvidita a ocenění jejich investičního portfolia se hodnotí na rovnocenném základě;
c)
zajišťují, že nástroje peněžního trhu, do kterých investují, jsou vysoce kvalitní, tak jak stanoví správcovská společnost. Při posuzování kvality nástroje peněžního trhu se vezmou v úvahu zejména tyto faktory:
-
úvěrová kvalita nástroje peněžního trhu,
-
povaha třídy aktiv, do níž nástroj peněžního trhu patří,
-
v případě strukturovaných finančních nástrojů operační riziko a riziko protistrany, které je se strukturovanou finanční transakcí spjato,
-
profil likvidity;
d)
zajišťují, že jejich portfolio má váženou průměrnou splatnost nepřekračující 6 měsíců a váženou průměrnou životnost nepřekračující 12 měsíců;
e)
provádějí denní výpočet čisté hodnoty aktiv a výpočet hodnoty svých akcií/podílových jednotek a denně vydávají a odkupují akcie/podílové jednotky;
f)
investují pouze do cenných papírů, jejichž zbytková splatnost do právně závazného data odkupu nepřesahuje dva roky, za předpokladu, že doba do dalšího data nastavení úrokových sazeb nepřesahuje 397 dní, přičemž u cenných papírů s pohyblivou úrokovou sazbou by se sazba měla upravovat na sazbu peněžního trhu, nebo na index;
g)
investují do jiných subjektů kolektivního investování, pouze pokud splňují podmínky definice fondů peněžního trhu;
h)
přímo ani nepřímo se nevystavují riziku akcií či komodit, včetně prostřednictvím derivátů, a používají deriváty pouze v souladu s investiční strategií fondu na peněžním trhu. Deriváty, z nichž vyplývá měnové riziko, lze používat jen za účelem zajištění. Investování do cenných papírů denominovaných v jiné než základní měně je dovoleno pouze za podmínky plného zajištění proti měnovému riziku;
i)
jejich čistá hodnota aktiv je buď stálá, nebo pohyblivá.
3.
V článku 8 se zrušuje odstavec 4.
4.
Aniž by byl dotčen článek 2 tohoto nařízení, v části 1 přílohy I se oddíl 2 nahrazuje tímto:
„Oddíl 2:
Specifikace kritérií pro identifikaci fondů peněžního trhu
Pro účely článku 1a tohoto nařízení:
a)
nástroj peněžního trhu se považuje za vysoce úvěrově kvalitní, pokud mu byl udělen jeden ze dvou nejvyšších možných krátkodobých úvěrových ratingů každou uznanou ratingovou agenturou, která tento nástroj hodnotila, nebo, pokud nástroji nebyl udělen rating, má rovnocennou kvalitu, což ověří správcovská společnost interním ratingovým procesem. V případě, že uznaná ratingová agentura dělí svůj nejvyšší krátkodobý rating do dvou kategorií, považují se tyto dva ratingy za jedinou kategorii, a tudíž za nejvyšší možný rating;
b)
fond peněžního trhu může nehledě na požadavek uvedený v písmenu a) investovat do nástrojů veřejné emise, které mají rating patřící alespoň do investičního stupně („investment grade“); „veřejnou emisí“ se rozumí nástroje peněžního trhu vydané nebo zaručené ústředním, regionálním nebo místním orgánem nebo centrální bankou členského státu, ECB, Evropskou unií nebo Evropskou investiční bankou;
c)
při výpočtu vážené průměrné životnosti cenných papírů včetně strukturovaných finančních nástrojů se výpočet splatnosti zakládá na zbytkové splatnosti do právně závazného data odkupu nástrojů. Obsahuje-li však finanční nástroj prodejní opci, může být datum realizace prodejní opce použito namísto řádné zbytkové splatnosti, pokud jsou vždy splněny tyto podmínky:
-
prodejní opci může správcovská společnost k datu realizace uplatnit,
-
realizační cena prodejní opce se významně neliší od předpokládané hodnoty nástroje k příštímu datu realizace,
-
z investiční strategie fondu peněžního trhu vyplývá, že s vysokou pravděpodobností bude opce realizována k příštímu datu realizace;
d)
při výpočtu vážené průměrné životnosti i vážené průměrné splatnosti se zohledňuje vliv finančních derivátových nástrojů, vkladů a technik efektivní správy portfolia;
e)
„váženou průměrnou splatností“ se rozumí vážený průměr doby splatnosti všech podkladových cenných papírů ve fondu, který odráží relativní podíl v každém nástroji, za předpokladu, že dobou splatnosti nástroje s pohyblivou úrokovou sazbou se rozumí čas zbývající do dalšího nastavení úrokové sazby na sazbu peněžního trhu, nikoli doba, která zbývá do dne, kdy musí být splacena jmenovitá hodnota cenného papíru. V praxi se vážená průměrná splatnost používá pro měření citlivosti fondu peněžního trhu na změnu úrokových sazeb na peněžním trhu;
f)
„váženou průměrnou životností“ se rozumí vážený průměr zbytkové splatnosti jednotlivých cenných papírů v majetku fondu, tedy doba, než je jistina splacena v plné výši (bez ohledu na úrok a diskont). Na rozdíl od výpočtu vážené průměrné splatnosti neumožňuje výpočet vážené průměrné životnosti cenných papírů s pohyblivou úrokovou sazbou a strukturovaných finančních nástrojů použití časového období zbývajícího do dalšího nastavení úrokové sazby a namísto toho používá pouze stanovenou konečnou splatnost cenného papíru. Vážená průměrná životnost se používá pro měření úvěrového rizika, neboť čím delší je období do splacení jistiny, tím větší je úvěrové riziko. Vážená průměrná životnost se používá též k omezení rizika likvidity;
g)
„nástroji peněžního trhu“ se rozumí nástroje, s nimiž se běžně obchoduje na peněžním trhu, jsou likvidní a mají hodnotu, kterou lze kdykoliv přesně stanovit;
h)
„správcovskou společností“ se rozumí společnost, jejíž obvyklou činností je správa portfolia fondu peněžního trhu.“
Článek 2
Přechodné ustanovení
Národní centrální banky mohou shromažďovat statistické informace podle nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) od fondů peněžního trhu, které jsou rezidenty v jejich členských státech, v souladu s původním zněním oddílu 2 části 1 přílohy I nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) nejdéle do 31. ledna 2012. O svém rozhodnutí uplatňovat toto přechodné ustanovení uvědomí národní centrální banky všechny dotčené fondy peněžního trhu. Národní centrální banky začnou shromažďovat statistické informace od fondů peněžního trhu identifikovaných podle článku 1a nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) nejpozději od 1. února 2012.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 25. srpna 2011.
EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS REGULA (ES) Nr. 883/2011
(2011. gada 25. augusts),
ar ko groza Regulu (EK) Nr. 25/2009 par monetāro finanšu iestāžu nozares bilanci (ECB/2008/32)
(ECB/2011/12)
EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu 5. pantu,
ņemot vērā Padomes 1998. gada 23. novembra Regulu (EK) Nr. 2533/98 par statistikas informācijas vākšanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (1), un jo īpaši tās 5. panta 1. punktu un 6. panta 4. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas atzinumu (2),
tā kā:
(1)
Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Direktīvu 2009/110/EK par elektroniskās naudas iestāžu darbības sākšanu, veikšanu un konsultatīvu uzraudzību, par grozījumiem Direktīvā 2005/60/EK un Direktīvā 2006/48/EK un par Direktīvas 2000/46/EK atcelšanu (3) juridiskām personām tika atļauts emitēt elektronisko naudu bez nepieciešamības iegūt kredītiestāžu statusu.
(2)
Šā iemesla dēļ un lai turpinātu statistikas vākšanu monetāro finanšu iestāžu (MFI) nozarē par elektroniskās naudas iestādēm, kuras galvenokārt nodarbojas ar finanšu starpniecību, emitējot elektronisko naudu, ir nepieciešams šajā regulā koriģēt MFI definīciju un attiecīgi precizēt “elektroniskās naudas iestādes” un “elektroniskās naudas” definīcijas. Elektroniskās naudas iestādes, kas darbojas MFI nozarē, būtu jāklasificē kategorijā “citas MFI”.
(3)
Sakarā ar definīcijas grozījumiem un Direktīvā 2009/110/EK elektroniskās naudas iestādēm noteiktajām prasībām vairs nav aktuāli Eiropas Centrālās bankas Regulas (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) (4) noteikumi par elektroniskās naudas iestādēm piešķirtajiem atbrīvojumiem no datu ziņošanas prasībām, tādēļ attiecīgie Regulas (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) noteikumi jāsvītro.
(4)
Eiropas Vērtspapīru regulatoru komiteja (EVRK), kas bija Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes priekšgājēja, 2010. gada 19. maijā izdeva vadlīnijas par kopēju Eiropas naudas tirgus fondu (NTF) definīciju, lai uzlabotu ieguldītāju aizsardzību, nosakot kritērijus, kuri jāpiemēro ikvienam fondam, kas vēlas darboties tirgū kā NTF, un būtu ieteikums Eiropas valstu likumdevējiem uzraudzības mērķiem. Tādēļ Eiropas Centrālo banku sistēmas statistikas nolūkiem ir lietderīgi Regulā (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) ieviest attiecīgus jaunus NTF identifikācijas kritērijus, lai NTF ziņotāju grupa atbilstu identifikācijas kritērijiem, kurus atbilstoši EVRK vadlīnijām paredzēts piemērot uzraudzības mērķiem. Tajā pašā laikā šīs pārmaiņas nolūks ir uzlabot tirgus pārskatāmību un veicināt vadības ziņošanu par fondiem,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulu (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) groza šādi:
1)
šādi groza 1. pantu:
a)
pirmo ievilkumu aizstāj ar šādu:
“-
“monetārā finanšu iestāde” (MFI) ir rezidentu uzņēmums, kas piederīgs kādai no šīm nozarēm:
i)
centrālās bankas;
ii)
kredītiestādes, kas definētas Direktīvas 2006/48/EK 4. panta 1. punktā;
iii)
citas MFI, t. i., 1) citas finanšu iestādes, kas nodarbojas ar i) noguldījumu vai to tuvu aizstājēju piesaisti no iestādēm, kas nav MFI; un ii) kredītu izsniegšanu un/vai ieguldījumu veikšanu vērtspapīros savā vārdā, vismaz ekonomiskā nozīmē; vai 2) tādas elektroniskās naudas iestādes, kuras galvenokārt nodarbojas ar finanšu starpniecību, emitējot elektronisko naudu;
iv)
naudas tirgus fondi, kas definēti 1.a pantā.
Attiecībā uz iii) apakšpunkta 1) punkta i) apakšpunktā minēto kritēriju citu MFI klasifikāciju kā MFI nosaka aizvietojamības pakāpe starp to emitētajiem instrumentiem un noguldījumiem kredītiestādēs, ja tās atbilst iii) apakšpunkta 1) punkta ii) apakšpunktā minētajam kritērijam,”;
b)
astoto ievilkumu aizstāj ar šādu:
“-
“elektroniskās naudas iestāde” un “elektroniskā nauda” ir elektroniskās naudas iestāde un elektroniskā nauda, kas definētas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/110/EK (5) 2. panta 1. punktā un 2. panta 2. punktā,
2)
iekļauj šādu 1.a pantu:
“1.a pants
NTF identifikācija
Šajā tiesību aktā par NTF uzskatāmi tie kolektīvo ieguldījumu uzņēmumi, kas atbilst visiem turpmāk norādītajiem kritērijiem, t. i., ja tie:
a)
veic ieguldījumus, saglabājot fonda līdzekļu pamatsummu un nodrošinot atdevi atbilstoši naudas tirgus instrumentu procentiem;
b)
veic ieguldījumus naudas tirgus instrumentos, kuri atbilst kritērijiem, ko attiecībā uz naudas tirgus instrumentiem nosaka Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīva 2009/65/EK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (6), vai veic noguldījumus kredītiestādēs, vai arī nodrošina, lai to ieguldījuma portfeļa likviditāte un vērtība tiktu novērtēta pēc līdzvērtīga principa;
c)
nodrošina, lai naudas tirgus instrumentiem, kuros tie veic ieguldījumus, būtu augsta kvalitāte, kā noteikusi pārvaldes sabiedrība. Naudas tirgus instrumenta kvalitāti inter alia nosaka, pamatojoties uz šādiem faktoriem:
-
naudas tirgus instrumenta kredītkvalitāte,
-
tās aktīvu grupas raksturojums, kurai pieder attiecīgais naudas tirgus instruments,
-
attiecībā uz strukturētajiem finanšu instrumentiem - pamatdarbības un darījumu partneru risks, kas raksturīgs attiecīgajam strukturētajam finanšu darījumam,
-
likviditātes profils;
d)
nodrošina, lai to portfeļa vidējais svērtais dzēšanas termiņš (weighted average maturity - WAM) nebūtu lielāks par sešiem mēnešiem, bet vidējais svērtais darbības laiks (weighted average life - WAL) nepārsniegtu 12 mēnešus;
e)
nodrošina savu akciju/daļu dienas neto aktīvu vērtības (NAV) un cenas aprēķinu, kā arī akciju/daļu dienas parakstīšanu un dzēšanu;
f)
veic tikai tādus ieguldījumus vērtspapīros, kuru atlikušais termiņš līdz noteiktajai dzēšanas dienai nepārsniedz divus gadus, ja atlikušais laiks līdz nākamajai procentu likmes noteikšanas dienai nepārsniedz 397 dienas, savukārt vērtspapīriem ar mainīgu procentu likmi tā jāpārskata pēc naudas tirgus procentu likmes vai indeksa;
g)
veic ieguldījumus citos kolektīvo ieguldījumu uzņēmumos tikai tad, ja tie atbilst NTF definīcijai;
h)
neuzņemas tiešus vai netiešus riskus saistībā ar kapitāla vērtspapīriem vai precēm, t. sk. riskus, ko rada atvasinātie finanšu instrumenti, un kas atvasinātos finanšu instrumentus izmanto tikai saskaņā ar attiecīgā fonda naudas tirgus ieguldījumu stratēģiju. Atvasinātos finanšu instrumentus, kas saistīti ar valūtas risku, var izmantot tikai riska ierobežošanas mērķiem. Ieguldījumi valūtās, kas nav pamatvalūtas, vērtspapīros ir atļauti, ja valūtas risks ir pilnībā ierobežots;
i)
ir uzņēmumi ar nemainīgu vai svārstīgu NAV.
3)
svītro 8. panta 4. punktu;
4)
neietekmējot šīs regulas 2. pantu, ar šādu sadaļu aizstāj I pielikuma 1. daļas 2. sadaļu:
“2. sadaļa.
NTF identifikācijas kritēriju apraksts
Šajā regulā 1.a pantā:
a)
uzskatāms, ka naudas tirgus instrumenta kredītkvalitāte ir augsta, ja katra atzītā kredītreitinga aģentūra, kas novērtējusi šo instrumentu, tam ir piešķīrusi vienu no diviem augstākajiem pieejamiem īstermiņa kredītreitingiem vai, ja šis instruments nav vērtēts, saskaņā ar pārvaldes sabiedrības iekšējā reitinga procesu tam ir līdzvērtīga kvalitāte. Ja atzīta kredītreitinga aģentūra savu augstāko īstermiņa reitingu dala divās kategorijās, abus šos reitingus uzskata par vienu kategoriju un tādējādi par visaugstāko pieejamo reitingu;
b)
pieļaujot izņēmumu attiecībā uz a) punktā minēto prasību, naudas tirgus fonda turējumā var būt valsts vērtspapīri, kuru kvalitāte atbilst vismaz investīciju kategorijai, kur “valsts vērstpapīri” ir naudas tirgus instrumenti, kurus emitējusi vai garantējusi dalībvalsts centrālā, reģionālā vai vietējā valdība vai arī dalībvalsts centrālā banka, ECB, Eiropas Savienība vai Eiropas Investīciju banka;
c)
vērtspapīriem, t. sk. strukturētajiem finanšu instrumentiem, aprēķinot vidējo svērto darbības laiku, termiņš tiek aprēķināts, pamatojoties uz atlikušo termiņu līdz instrumentu noteiktajam dzēšanas termiņam. Tomēr, ja instrumentā ir ietverts pārdošanas iespējas līgums, šā iespējas līguma izpildes dienu var izmantot noteiktā dzēšanas termiņa vietā, bet tikai tādā gadījumā, ja jebkurā laikā ir izpildīti šādi nosacījumi:
-
pārdošanas iespējas līgumu pārvaldes sabiedrība var brīvi izpildīt tās izmantošanas datumā,
-
pārdošanas iespējas līguma bāzes cena saglabājas tuvu instrumenta gaidāmajai vērtībai nākamajā izmantošanas datumā,
-
saskaņā ar NTF ieguldījumu stratēģiju pastāv liela iespējamība, ka šis pārdošanas iespējas līgums tiks izpildīts nākamajā izmantošanas datumā;
d)
aprēķinot gan vidējo svērto darbības laiku, gan vidējo svērto dzēšanas termiņu, tiek ņemta vērā atvasināto finanšu instrumentu, noguldījumu un efektīvas portfeļa pārvaldības metožu ietekme;
e)
“vidējais svērtais dzēšanas termiņš” (weighted average maturity, WAM) ir visu fonda bāzes vērtspapīru vidējā līdz dzēšanas termiņam atlikušā laika rādītājs, kas svērts, lai atspoguļotu katra instrumenta relatīvo īpatsvaru turējumā, pieņemot, ka mainīgas procentu likmes instrumenta dzēšanas termiņš ir laiks, kas atlicis līdz nākamajai procentu likmes pārskatīšanai pēc naudas tirgus procentu likmes, nevis laiks, kas atlicis līdz brīdim, kad jāatmaksā šā vērtspapīra pamatvērtība. Praksē vidējo svērto dzēšanas termiņu izmanto, lai mērītu NTF jutīgumu pret naudas tirgus likmju pārmaiņām;
f)
“vidējais svērtais darbības laiks” (weighted average life, WAL) ir katra fondā turētā vērtspapīra vidējais svērtais atlikušais termiņš, ar ko saprot laiku līdz pilnīgai pamatsummas atmaksai, neņemot vērā procentus un neveicot diskontēšanu. Atšķirībā no vidējā svērtā dzēšanas termiņa aprēķina, aprēķinot vidējo svērto darbības laiku vērtspapīriem ar mainīgu likmi un strukturētajiem finanšu instrumentiem, nav atļauta procentu likmes pārskatīšanas datumu izmantošana, tā vietā izmanto tikai attiecīgajam vērtspapīram noteikto galīgo dzēšanas termiņu. Vidējo svērto darbības laiku izmanto, lai mērītu kredītrisku, jo kredītrisks palielinās, pieaugot laikam līdz pamatsummas atmaksai. Vidējo svērto darbības laiku izmanto arī, lai ierobežotu likviditātes risku;
g)
“naudas tirgus instrumenti” ir instrumenti, ko parasti tirgo naudas tirgū, kuri ir likvīdi un kuru vērtību var precīzi noteikt jebkurā laikā;
h)
“pārvaldes sabiedrība” ir sabiedrība, kuras pamatdarbība ir NTF portfeļa pārvaldība.”
2. pants
Pārejas noteikums
Nacionālās centrālās bankas (NCB) saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) var turpināt vākt statistikas informāciju no NTF, kas ir attiecīgo dalībvalstu rezidenti un ir identificēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) I pielikuma 1. daļas 2. sadaļu, vēlākais līdz 2012. gada 31. janvārim. Tās informē visus attiecīgos NTF par savu lēmumu piemērot šo pārejas noteikumu. NCB sāk vākt statistikas informāciju no NTF, kas identificēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) 1.a pantu, vēlākais sākot ar 2012. gada 1. februāri.
3. pants
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Frankfurtē pie Mainas, 2011. gada 25. augustā