PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1216/2011
ze dne 24. listopadu 2011,
kterým se mění nařízení Komise (EU) č. 691/2010, kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení) (1), a zejména na článek 11 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (EU) č. 691/2010, kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě a mění nařízení (ES) č. 2096/2005, kterým se stanoví společné požadavky pro poskytování letových navigačních služeb (2), stanoví klíčové ukazatele výkonnosti (KPI) a závazné cíle v klíčových oblastech výkonnosti: bezpečnosti, životního prostředí, kapacity a efektivity nákladů.
(2)
KPI v oblasti bezpečnosti pro účely stanovení vnitrostátních cílů nebo cílů pro funkční blok vzdušného prostoru (FAB) uvedené v příloze 1 nařízení (EU) č. 691/2010 jsou: efektivnost řízení bezpečnosti měřená na základě metodiky vycházející z rámce průzkumu vyspělosti systémů řízení bezpečnosti ATM; používání klasifikace závažnosti nástroje analýzy rizika, aby se umožnilo jednotné podávání zpráv o posouzení závažnosti porušení minim rozstupů, nepovolených vjezdech na plochu a specifických technických událostech uspořádání letového provozu (ATM), a podávání zpráv o spravedlivém posuzování.
(3)
Podle přílohy 1 nařízení (EU) č. 691/2010 mají tyto KPI v oblasti bezpečnosti dále společně vytvářet Komise, členské státy, Evropská agentura pro bezpečnost letectví (EASA) a Evropská organizace pro bezpečnost letového provozu (Eurocontrol) a má je přijímat Komise před prvním referenčním obdobím.
(4)
K tomuto účelu Komise zřídila pracovní skupinu sestávající ze zástupců agentury EASA, organizace Eurocontrol a Komise (tzv. pracovní skupina E3). Pracovní skupina vypracovala technickou zprávu nazvanou „Měření klíčových ukazatelů výkonnosti v oblasti bezpečnosti pro systém sledování výkonnosti“. Tato zpráva byla dále rozpracována na základě připomínek obdržených od členských států a zúčastněných stran a představuje technický koncept tohoto nařízení a s ním spojené přijatelné způsoby průkazu (AMC) a poradenský materiál.
(5)
Při vytváření KPI v oblasti bezpečnosti by měla být zohledněna práce, která již byla provedena v souvislosti s jinými iniciativami, jako je bezpečnostní plán agentury EASA a nástroj analýzy rizika a rámec průzkumu vyspělosti systémů řízení bezpečnosti organizace Eurocontrol.
(6)
Zkušenosti získané při postupném provádění systému sledování výkonnosti ukazují, že lhůta určená Komisi pro posouzení revidovaných výkonnostních cílů by měla být prodloužena s ohledem na pracovní zátěž způsobenou podrobným posouzením plánů výkonnosti a v zájmu uskutečnění nezbytného dialogu s vnitrostátními dozorovými orgány a řádného odůvodnění výsledků uvedeného posouzení.
(7)
Nařízení (EU) č. 691/2010 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(8)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (EU) č. 691/2010 se mění takto:
1)
Článek 14 se mění takto:
a)
V odstavci 1 se slova „do dvou měsíců“ nahrazují slovy „do čtyř měsíců“;
b)
V odstavci 2 se slova „do dvou měsíců“ nahrazují slovy „do čtyř měsíců“;
c)
V odstavci 3 se slova „do dvou měsíců“ nahrazují slovy „do čtyř měsíců“;
2)
V příloze I se bod 1 oddílu 2 nahrazuje tímto:
„1. KLÍČOVÉ UKAZATELE VÝKONNOSTI V OBLASTI BEZPEČNOSTI
a)
Pro první referenční období je prvním vnitrostátním klíčovým ukazatelem výkonnosti/klíčovým ukazatelem výkonnosti pro FAB v oblasti bezpečnosti efektivnost řízení bezpečnosti měřená na základě metodiky vycházející z rámce průzkumu vyspělosti systémů řízení bezpečnosti ATM.
Pokud jde o členské státy, jejich vnitrostátní dozorové orgány a poskytovatele letových navigačních služeb certifikované pro poskytování letových provozních služeb nebo komunikačních, navigačních a přehledových služeb, měří se tento klíčový ukazatel výkonnosti úrovní provádění těchto cílů řízení:
-
bezpečnostní politiky a cílů bezpečnosti;
-
řízení bezpečnostních rizik;
-
zajištění bezpečnosti;
-
prosazování bezpečnosti;
-
kultury bezpečnosti.
b)
Pro první referenční období je druhým vnitrostátním klíčovým ukazatelem výkonnosti/klíčovým ukazatelem výkonnosti pro FAB v oblasti bezpečnosti používání níže uvedené klasifikace závažnosti podle metodiky nástroje analýzy rizika pro podávání zpráv minimálně o třech kategoriích událostí: porušeních minim rozstupů, nepovolených vjezdech na plochu a událostí týkajících se uspořádání letového provozu (ATM) ve všech střediscích letového provozu a na všech letištích. Členské státy mohou rozhodnout, že metodu nepoužijí na letištích s méně než 50 000 pohyby obchodní letecké dopravy ročně.
Při podávání zpráv o výše uvedených událostech členské státy a poskytovatelé letových navigačních služeb použijí následující kategorie závažnosti:
-
vážný incident
-
velký incident
-
významný incident
-
bez vlivu na bezpečnost
-
není určeno; nejsou například k dispozici dostatečné informace, nebo neprůkazné nebo protichůdné důkazy neumožňují stanovit závažnost.
U jednotlivých událostí se podá zpráva o použití metody.
c)
Pro první referenční období je třetím vnitrostátním klíčovým ukazatelem výkonnosti/klíčovým ukazatelem výkonnosti pro FAB v oblasti bezpečnosti podávání zpráv členskými státy a jejich poskytovateli letových navigačních služeb prostřednictvím dotazníku vypracovaného v souladu s písmenem e), kterým se měří míra přítomnosti a odpovídající míra absence spravedlivého posuzování.
d)
Během prvního referenčního období nebudou stanoveny výkonnostní cíle v oblasti bezpečnosti pro celou EU. Členské státy však mohou stanovit cíle odpovídající těmto klíčovým ukazatelům výkonnosti v oblasti bezpečnosti.
e)
S cílem usnadnit provádění a měření klíčových ukazatelů výkonnosti v oblasti bezpečnosti přijme EASA za konzultace s orgánem pro kontrolu výkonnosti před začátkem prvního referenčního období v souladu s postupem podle článku 52 nařízení (ES) č. 216/2008 přijatelné způsoby průkazu a poradenský materiál.
f)
Eurocontrol včas poskytne informace potřebné pro vytvoření dokumentů uvedených v písmenu e), zahrnující alespoň specifikaci metodiky nástroje analýzy rizika a její další rozvoj a podrobnosti metodiky rámce průzkumu vyspělosti systémů řízení bezpečnosti a jeho váhové faktory.
g)
Vnitrostátní dozorové orgány podají agentuře EASA před 1. únorem každého roku zprávu o ročním měření klíčových ukazatelů výkonnosti uvedených v písmenech a) a c) za předchozí rok (dotazníky o efektivnosti řízení bezpečnosti a spravedlivém posuzování), prováděném vnitrostátními dozorovými orgány a poskytovateli letových navigačních služeb. Tato roční měření se použijí jako podklad pro kontrolní funkce popsané v písmenech h) a i). Dojde-li ke změnám v ročním měření klíčových ukazatelů výkonnosti, vnitrostátní dozorové orgány tyto změny předloží před datem pro odevzdání příští výroční zprávy.
h)
Vnitrostátní dozorové orgány sledují provádění a měření klíčových ukazatelů výkonnosti v oblasti bezpečnosti ze strany poskytovatelů letových navigačních služeb v souladu s postupy pro dohled nad provozní bezpečností stanovenými v prováděcím nařízení Komise (EU) č. 1034/2011 (3).
i)
EASA v rámci svých standardizačních kontrol sleduje provádění a měření klíčových ukazatelů výkonnosti v oblasti bezpečnosti ze strany vnitrostátních dozorových orgánů v souladu s pracovními metodami uvedenými v článku 24 nařízení (ES) č. 216/2008. EASA o výsledku těchto kontrol informuje orgán pro kontrolu výkonnosti.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 24. listopadu 2011.
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1216/2011
(2011. gada 24. novembris),
ar kuru groza Komisijas Regulu (ES) Nr. 691/2010, ar ko nosaka aeronavigācijas pakalpojumu un tīkla funkciju darbības uzlabošanas sistēmu
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulu (EK) Nr. 549/2004, ar ko nosaka pamatu vienotās Eiropas gaisa telpas izveidošanai (pamatregula) (1), un jo īpaši tās 11. pantu,
tā kā:
(1)
Komisijas Regulā (ES) Nr. 691/2010, ar ko nosaka aeronavigācijas pakalpojumu un tīkla funkciju darbības uzlabošanas sistēmu un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2096/2005, ar kuru paredz kopīgas prasības aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanai (2), paredzēti galvenie darbības rādītāji (GDR) un noteikti darbības mērķi attiecībā uz galvenajām darbības jomām, proti, drošību, vidi, kapacitāti un izmaksu efektivitāti.
(2)
Regulas (ES) Nr. 691/2010 I. pielikumā noteiktie drošības GDR valsts vai funkcionālajam gaisa telpas blokam (FAB) ir šādi: drošības pārvaldības efektivitāte, ko mēra, izmantojot metodi, kuras pamatā ir ATM drošības gatavības apsekojuma satvars; riska analīzes instrumentu nopietnības klasifikācijas piemērošana, lai varētu saskaņoti ziņot nopietnības novērtējumu attiecībā uz distances pārkāpumiem, noskriešanu no skrejceļa un konkrētiem gaisa satiksmes vadības (ATM) tehniskiem notikumiem, un ziņošana saistībā ar “taisnīguma kultūru”.
(3)
Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 691/2010 I. pielikumu šie drošības GDR būtu Komisijai, dalībvalstīm, Eiropas Aviācijas drošības aģentūrai (EADA) un Eurocontrol kopīgiem spēkiem vēl lielākā mērā jāpilnveido un Komisijai pirms pirmā pārskata perioda jāpieņem.
(4)
Tādēļ Komisija izveidoja darba grupu no EADA, Eurocontrol un Komisijas pārstāvjiem (tā saukto “E3-Task Force”). Šī darba grupa sagatavoja tehnisku ziņojumu ar nosaukumu “Metrics for Safety Key Performance Indicators for the Performance Scheme” [“Drošības galveno darbības rādītāju kritēriji darbības uzlabošanas sistēmai”]. Šis ziņojums, ko pilnveido, pamatojoties uz dalībvalstu un ieinteresēto aprindu iesniegtajiem komentāriem, ir tehniski konceptuāls pamats šai regulai un ar to saistītajiem attiecīgajiem līdzekļiem atbilstības panākšanai (Acceptable Means of Compliance - AMC) un vadlīnijām (Guidance Material - GM).
(5)
Izstrādājot drošības GDR, būtu jāņem vērā darbs, kas jau paveikts saskaņā ar citām iniciatīvām, piemēram, EADA drošības plānu, Eurocontrol riska analīzes instrumentu un drošības gatavības apsekojuma satvaru.
(6)
Pieredze, kas uzkrāta, pakāpeniski ieviešot darbības sistēmu, liecina, ka laiku, kas Komisijai piešķirts pārskatīto darbības mērķu novērtēšanai, būtu jāpalielina darba slodzes dēļ, ko prasa darbības uzlabošanas plānu detalizēta izvērtēšana, kā arī tādēļ, lai risinātu vajadzīgo dialogu ar valstu uzraudzības iestādēm un lai attiecīgi pamatotu šā novērtējuma rezultātus.
(7)
Tāpēc Regula (ES) Nr. 691/2010 būtu attiecīgi jāgroza.
(8)
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Vienotās gaisa telpas komitejas atzinumu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulu (EK) Nr. 691/2011 groza šādi.
1)
Šādi groza 14. pantu:
a)
panta 1. punktā vārdkopu “Divus mēnešus” aizstāj ar vārdkopu “Četrus mēnešus”;
b)
panta 2. punktā vārdkopu “divus mēnešus” aizstāj ar vārdkopu “četrus mēnešus”;
c)
panta 3. punktā vārdkopu “divus mēnešus” aizstāj ar vārdkopu “četrus mēnešus”.
2)
Regulas I pielikuma 2. nodaļas 1. punktu aizstāj ar šādu:
“1. DROŠĪBAS GALVENIE DARBĪBAS RĀDĪTĀJI
a)
Pirmais valsts/FAB drošības galvenais darbības rādītājs (GDR) pirmajam pārskata periodam ir drošības pārvaldības efektivitāte, ko mēra, izmantojot metodi, kuras pamatā ir ATM drošības gatavības apsekojuma satvars.
Attiecībā uz dalībvalstīm un to uzraudzības iestādēm un aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, kas sertificēti gaisa satiksmes pakalpojumu sniegšanai vai sakaru, navigācijas un uzraudzības pakalpojumu sniegšanai, šo GDR mēra pēc šādu pārvaldības mērķu īstenošanas pakāpes:
-
drošības politika un mērķi,
-
drošības riska pārvaldība,
-
drošības garantija,
-
drošības veicināšana,
-
“drošības kultūra”.
b)
Otrais valsts/FAB drošības GDR pirmajam pārskata periodam ir turpmāk sniegtās nopietnības klasifikācijas piemērošana, pamatojoties uz riska analīzes instrumentu izmantošanas metodi, lai ziņotu par vismaz triju kategoriju notikumiem: distances pārkāpumi, noskriešana no skrejceļa un konkrēti ATM tehniski notikumi gaisa satiksmes kontroles centros un lidostās. Dalībvalstis var pieņemt lēmumu nepiemērot šo metodi lidostās, kurās gada laikā veic mazāk par 50 000 komerciālā gaisa transporta kustību.
Ziņojot par minētajiem notikumiem, dalībvalstis un gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēji izmanto šādas nopietnības klases:
-
nopietns incidents,
-
būtisks incidents,
-
nozīmīgs incidents
-
bez ietekmes uz drošību,
-
nav noteikts, piemēram, pieejamā informācija ir nepietiekama vai nepārliecinoši vai pretrunīgi fakti kavē šādu noteiktību panākt.
Ziņojumu par metodes piemērošanu jāveic par katru atgadījumu atsevišķi.
c)
Trešais valsts/FAB drošības GDR pirmajam pārskata periodam ir ziņojums, ko sagatavo dalībvalstis un to gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēji, izmantojot anketu, kas izveidota saskaņā ar e) punktu un ar ko nosaka “taisnīguma kultūras” esības vai neesības pakāpi.
d)
Pirmā pārskata perioda laikā nebūs ES mēroga drošības darbības mērķu. Tomēr dalībvalstis var noteikt mērķus, kas atbilst šiem drošības GDR.
e)
Lai atvieglotu drošības GDR īstenošanu un mērīšanu, EADA, apspriežoties ar Darbības izvērtēšanas iestādi, pirms pirmā pārskata perioda sākuma pieņem attiecīgus līdzekļus atbilstības panākšanai un vadlīnijas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 216/2008 52. pantā noteikto procedūru.
f)
Eurocontrol laikus sagādā informāciju, kas vajadzīga e) punktā minēto dokumentu izstrādei, iekļaujot tajā vismaz riska analīzes instrumentu izmantošanas metodes specifikāciju un tās papildinājumus, kā arī sīku drošības gatavības apsekojuma satvara metodikas aprakstu un tās svēruma koeficientus.
g)
Katru gadu līdz 1. februārim valstu uzraudzības iestādes paziņo EADA a) un c) punktā (anketa par drošības pārvaldības un “taisnīguma kultūras” efektivitāti) minēto GDR ikgadējā mērījuma rezultātus par iepriekšējo gadu, kuru tās veikušas vai kuru veikuši gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēji. Šos ikgadējos mērījumu rezultātus izmanto h) un i) punktā aprakstīto kontroles funkciju pildīšanai. Ja GDR ikgadējā mērījuma rezultātos rodas izmaiņas, valstu uzraudzības iestādes ar tām iepazīstina pirms nākamā gada ziņojuma sniegšanas.
h)
Valstu uzraudzības iestādes saskaņā ar drošības uzraudzības procedūrām, kas noteiktas Komisijas Īstenošanas Regulā (ES) Nr. 1034/2011 (3), kontrolē, kā gaisa satiksmes pakalpojumu sniedzēji īsteno un mēra drošības GDR.
i)
EADA savu standartizācijas pārbaužu kontekstā saskaņā ar darba metodēm, kas uzskaitītas Regulas (ES) Nr. 216/2008 24. pantā, uzrauga drošības GDR īstenošanu un mērīšanu, ko veic valstu uzraudzības iestādes. EADA informē Darbības izvērtēšanas iestādi par šo pārbaužu rezultātiem.
2. pants
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2011. gada 24. novembrī