NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 201/2010
ze dne 10. března 2010,
kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1006/2008 o udělování oprávnění k rybolovným činnostem provozovaným rybářskými plavidly Společenství mimo vody Společenství a o přístupu plavidel třetích zemí do vod Společenství
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1006/2008 ze dne 29. září 2008 o udělování oprávnění k rybolovným činnostem provozovaným rybářskými plavidly Společenství mimo vody Společenství a o přístupu plavidel třetích zemí do vod Společenství (1), a zejména na čl. 26 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Vzhledem k blízkosti vod Evropské unie (EU) a vod pod svrchovaností a jurisdikcí Norska a Faerských ostrovů je vhodné stanovit zvláštní podmínky pro vydávání oprávnění pro plavidla EU provozující rybolovné činnosti v norských vodách Severního moře a ve vodách Faerských ostrovů.
(2)
Přístup pro plavidla třetích zemí by měl být omezen na určité zeměpisné oblasti s cílem chránit rybolovné činnosti místních rybářských plavidel.
(3)
Vzhledem k blízkosti vod EU a vod pod svrchovaností a jurisdikcí Norska a Faerských ostrovů je vhodné stanovit zvláštní podmínky pro vydávání oprávnění pro plavidla plující pod norskou vlajkou a vlajkou Faerských ostrovů provozující rybolovné činnosti ve vodách EU.
(4)
Obsah žádostí o oprávnění pro plavidla třetích zemí by měl být určen tak, aby Komisi umožnil přístup k doplňujícím údajům.
(5)
Je nutné posílit úpravu kontroly plavidel z třetích zemí ve vodách EU, aby bylo zajištěno náležité zohlednění odlovu tresky modravé a makrely obecné těmito plavidly ve vodách EU. Tato ustanovení by měla být v souladu s dohodou mezi Evropským společenstvím a Norskem schválenou nařízením Rady (EHS) č. 2214/80 (2) a s dohodou mezi Evropským společenstvím a Faerskými ostrovy schválenou nařízením Rady (EHS) č. 2211/80 (3).
(6)
Plavidla bez oprávnění podle nařízení (ES) č. 1006/2008 by měla moci proplouvat vodami EU za podmínky, že jejich lovná zařízení jsou umístěna tak, že je nelze snadno použít pro rybolovné činnosti.
(7)
Měla by být odpovídajícím způsobem přijata prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 1006/2008.
(8)
Toto nařízení zajišťuje kontinuitu se stávajícími ustanoveními nařízení Rady (ES) č. 43/2009 ze dne 16. ledna 2009, kterým se na rok 2009 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro některé populace ryb a skupiny populací ryb, platné ve vodách Společenství a pro plavidla Společenství ve vodách podléhajících omezením odlovů (4).
(9)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro rybolov a akvakulturu,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
RYBOLOVNÉ ČINNOSTI PLAVIDEL EU MIMO VODY EU
Článek 1
Oprávnění k rybolovu
Odchylně od článku 3 nařízení (ES) č. 1006/2008 jsou rybářská plavidla EU o prostornosti do 200 GT vyňata z povinnosti mít oprávnění k rybolovu, pokud provozují rybolovné činnosti v norských vodách Severního moře.
Článek 2
Zeměpisná omezení
1. Rybářská plavidla EU, která mají oprávnění provozovat rybolovné činnosti v norských vodách Severního moře, nebudou vykonávat rybolovné činnosti ve Skagerraku v pásmu 12 námořních mil od základních linií Norska.
2. Odchylně od odstavce 1 smějí plavidla, která plují pod vlajkou Dánska nebo Švédska a jsou v těchto zemích registrovaná, provozovat rybolovné činnosti ve Skagerraku až do vzdálenosti 4 námořních mil od základních linií Norska.
Článek 3
Související podmínky
Plavidla EU, která jsou oprávněna k cílenému rybolovu jednoho druhu ve vodách Faerských ostrovů, smějí provozovat cílený rybolov jiných druhů, pokud tuto změnu předem oznámí orgánům Faerských ostrovů.
Článek 4
Obecné povinnosti
Plavidla EU vykonávající rybolovné činnosti mimo vody EU jsou povinna dodržovat opatření pro zachování zdrojů a kontrolní opatření a všechny další předpisy, které se vztahují na oblast, ve které provozují rybolov.
KAPITOLA II
RYBOLOVNÉ ČINNOSTI RYBÁŘSKÝCH PLAVIDEL TŘETÍCH ZEMÍ VE VODÁCH EU
Článek 5
Oprávnění k rybolovu
Odchylně od čl. 18 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 1006/2008 jsou rybářská plavidla o prostornosti menší než 200 GT plující pod vlajkou Norska vyňata z povinnosti mít oprávnění k rybolovu, pokud provozují rybolovné činnosti ve vodách EU.
Článek 6
Postoupení a obsah žádostí o oprávnění k rybolovu
Žádosti o oprávnění k rybolovu uvedené v článku 19 nařízení (ES) č. 1006/2008 obsahují informace podle přílohy I v závislosti na vlajce, pod kterou mají plavidla oprávnění plout.
Článek 7
Zeměpisná omezení
1. Rybolovné činnosti plavidel plujících pod vlajkou Norska nebo registrovaných na Faerských ostrovech, která mají povolení provozovat rybolovné činnosti ve vodách EU, jsou omezeny na oblast, která leží vně pásma 12 námořních mil od základních linií členských států v oblasti ICES IV (5), v Kattegatu a Atlantském oceánu severně od 43°00′ s. š., s výjimkou oblasti uvedené v článku 18 nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 (6).
2. Odchylně od odstavce 1 smějí plavidla plující pod vlajkou Norska provozovat rybolovné činnosti ve Skagerraku až do vzdálenosti 4 námořních mil od základních linií Dánska a Švédska.
Článek 8
Lodní deník pro rybolov
Kromě ustanovení čl. 14 odst. 8 nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (7) povede velitel rybářského plavidla třetí země majícího oprávnění provozovat rybolovné činnosti ve vodách EU lodní deník, do kterého zapisuje informace uvedené v příloze II.
Článek 9
Předávání údajů o rybolovných činnostech
1. Informace, které má Komisi podle čl. 23 odst. 1 nařízení (ES) č. 1006/2008 za povinnost přenášet velitel rybářského plavidla třetí země, odpovídají příloze III.
2. Odstavec 1 se nevztahuje na plavidla plující pod vlajkou Norska, která provozují rybolovné činnosti v oblasti ICES IIIa.
Článek 10
Rybolov tresky modravé a makrely obecné
Rybářská plavidla plující pod norskou vlajkou a rybářská plavidla plující pod vlajkou Faerských ostrovů, která jsou oprávněna lovit tresku modravou a makrelu obecnou ve vodách EU, dodržují ustanovení přílohy IV.
Článek 11
Průjezd vodami EU
Rybářská plavidla třetích zemí, která jsou ve vodách EU v režimu průjezdu a nemají oprávnění lovit ve vodách EU, musí složit sítě tak, aby nemohly být v souladu s těmito podmínkami snadno použity:
a)
sítě, závaží a podobné zařízení musí být odpojeny od vlečných desek a vlečných a tralových lan a lanek;
b)
sítě umístěné na palubě nebo nad palubou musí být bezpečně připevněny k části nástavby.
KAPITOLA III
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 12
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. března 2010.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 201/2010
(2010. gada 10. marts),
ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenojama Padomes Regula (EK) Nr. 1006/2008 par atļaujām, kuras Kopienas zvejas kuģiem izdod zvejas darbību veikšanai ārpus Kopienas ūdeņiem, un par trešo valstu kuģu piekļuvi Kopienas ūdeņiem
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2008. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1006/2008 par atļaujām, kuras Kopienas zvejas kuģiem izdod zvejas darbību veikšanai ārpus Kopienas ūdeņiem, un par trešo valstu kuģu piekļuvi Kopienas ūdeņiem (1) un jo īpaši tās 26. pantu,
tā kā:
(1)
Eiropas Savienības (ES) ūdeņi atrodas tiešā to ūdeņu tuvumā, kuri ir Norvēģijas un Fēru salu suverenitātē un jurisdikcijā, un tāpēc ir lietderīgi paredzēt konkrētus nosacījumus, ar kādiem izdod atļaujas ES kuģiem, kuri iesaistās zvejas darbībās Norvēģijas ūdeņos Ziemeļjūrā un Fēru salu ūdeņos.
(2)
Lai atbalstītu vietējo zvejas kuģu veiktās zvejas darbības, jānosaka zināmi ģeogrāfiski piekļuves ierobežojumi trešo valstu kuģiem.
(3)
ES ūdeņi atrodas tiešā to ūdeņu tuvumā, kuri ir Norvēģijas un Fēru salu suverenitātē un jurisdikcijā, un tāpēc ir lietderīgi paredzēt konkrētus nosacījumus, ar kādiem izdod atļaujas zvejas kuģiem, kuri peld ar Norvēģijas un Fēru salu karogu un iesaistās zvejas darbībās ES ūdeņos.
(4)
Lai dotu Komisijai piekļuvi papildu datiem, jāprecizē trešo valstu kuģu zvejas atļauju pieprasījumu saturs.
(5)
Lai nodrošinātu, ka putasu un makreles nozvejas, kuras ES ūdeņos guvuši trešo valstu kuģi, ir pienācīgi uzskaitītas, uz šādiem kuģiem jāattiecina pastiprināti kontroles noteikumi. Minētajiem noteikumiem jābūt saskaņā ar Eiropas Kopienas un Norvēģijas nolīgumu, kas apstiprināts ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2214/80 (2), un Eiropas Kopienas un Fēru salu nolīgumu, kas apstiprināts ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2211/80 (3).
(6)
Kuģiem, kam nav saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1006/2008 izdotas atļaujas, jābūt iespējai tranzītā šķērsot ES ūdeņus, ja to zvejas rīki ir novietoti tā, ka tie nav gatavi tūlītējai izmantošanai zvejas darbībās.
(7)
Attiecīgi jāpieņem sīki izstrādāti noteikumi par Regulas (EK) Nr. 1006/2008 piemērošanu.
(8)
Šī regula nodrošina to noteikumu piemērošanas nepārtrauktību, kas patlaban paredzēti ar Padomes 2009. gada 16. janvāra Regulu (EK) Nr. 43/2009, ko 2009. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un - attiecībā uz Kopienas kuģiem - ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti (4).
(9)
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras komitejas atzinumu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
I NODAĻA
ES KUĢU ZVEJAS DARBĪBAS ĀRPUS ES ŪDEŅIEM
1. pants
Zvejas atļaujas
Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1006/2008 3. panta, ES kuģi, kuru tilpība ir 200 GT vai mazāka un kuri iesaistās zvejas darbībās Norvēģijas ūdeņos Ziemeļjūrā, ir atbrīvoti no prasības par zvejas atļauju.
2. pants
Ģeogrāfiskie ierobežojumi
1. ES zvejas kuģiem, kuri ir tiesīgi iesaistīties zvejas darbībās Norvēģijas ūdeņos Ziemeļjūrā, nav atļauts veikt zvejas darbības Skagerakā, 12 jūras jūdžu zonā no Norvēģijas bāzes līnijas.
2. Atkāpjoties no 1. punkta, kuģiem, kas peld ar Dānijas vai Zviedrijas karogu un ir reģistrēti šajās valstīs, ir atļauts veikt zvejas darbības Skagerakā, apgabalā, kurš plešas līdz četru jūras jūdžu zonai no Norvēģijas bāzes līnijas.
3. pants
Saistītie nosacījumi
ES kuģi, kam izdota atļauja vienas sugas specializētai zvejai Fēru salu ūdeņos, var veikt arī citu sugu specializētu zveju, ja tie iepriekš informē Fēru salu iestādes.
4. pants
Vispārēji pienākumi
ES zvejas kuģi, kuri veic zvejas darbības ārpus ES ūdeņiem, pilda saglabāšanas un kontroles pasākumus un visus pārējos noteikumus, kas attiecas uz zonu, kurā tie darbojas.
II NODAĻA
TREŠO VALSTU ZVEJAS KUĢU ZVEJAS DARBĪBAS ES ŪDEŅOS
5. pants
Zvejas atļaujas
Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1006/2008 18. panta 1. punkta a) apakšpunkta, zvejas kuģi, kuru bruto tilpība ir mazāka par 200 GT, kuri peld ar Norvēģijas karogu un iesaistās zvejas darbībās ES ūdeņos, ir atbrīvoti no prasības par zvejas atļauju.
6. pants
Zvejas atļauju pieprasījumu nosūtīšana un to saturs
Regulas (EK) Nr. 1006/2008 19. pantā minētajos zvejas atļauju pieprasījumos norāda informāciju, kas I pielikumā prasīta no attiecīgās karoga valsts kuģiem.
7. pants
Ģeogrāfiskie ierobežojumi
1. Kuģiem, kas peld ar Norvēģijas karogu vai ir reģistrēti Fēru salās un kas ir tiesīgi iesaistīties zvejas darbībās ES ūdeņos, nav atļauts zvejas darbības veikt 12 jūras jūdžu zonā no dalībvalstu bāzes līnijas ICES IV zonā (5), Kategatā un Atlantijas okeānā uz ziemeļiem no 43°00′N, izņemot apgabalu, kas minēts Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 (6) 18. pantā.
2. Atkāpjoties no 1. punkta, zvejas kuģiem, kas peld ar Norvēģijas karogu, ir atļauts veikt zvejas darbības Skagerakā, apgabalā, kurš plešas līdz četru jūras jūdžu zonai no Dānijas un Zviedrijas bāzes līnijas.
8. pants
Zvejas žurnāls
Papildus Padomes 2009. gada 20. novembra Regulas (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (7), 14. panta 8. punkta prasību izpildei tāda trešās valsts zvejas kuģa kapteinis, kas ir tiesīgs iesaistīties zvejas darbībās ES ūdeņos, aizpilda zvejas žurnālu, kurā norāda II pielikumā noteiktās ziņas.
9. pants
Datu nosūtīšana par zvejas darbībām
1. Informācija, kura trešās valsts zvejas kuģa kapteinim saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1006/2008 23. panta 1. punktu jānosūta Komisijai, ir noteikta III pielikumā.
2. Šā panta 1. punktu nepiemēro kuģiem, kas peld ar Norvēģijas karogu un zvejas darbības veic ICES IIIa zonā.
10. pants
Putasu un makreles zveja
Zvejas kuģi, kas peld ar Norvēģijas karogu, un zvejas kuģi, kas peld ar Fēru salu karogu, ja tie ir tiesīgi ES ūdeņos zvejot putasu un makreles, ievēro IV pielikuma noteikumus.
11. pants
Tranzīts cauri ES ūdeņiem
Trešo valstu zvejas kuģi, kas tranzītā šķērso ES ūdeņus un kam nav atļaujas zvejai ES ūdeņos, uzglabā zvejas rīkus tā, lai tie nebūtu gatavi tūlītējai lietošanai, un ievēro šādus nosacījumus:
a)
zvejas tīkli, atsvari un tiem līdzīgie rīki ir atvienoti no traļu durvīm un vilkšanas un tralēšanas kabeļiem un veijeriem;
b)
zvejas rīki uz klāja vai virs tā ir droši nostiprināti pie kāda virsbūves elementa.
III NODAĻA
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
12. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2010. gada 10. martā