ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 14. dubna 2011
o prodloužení přechodného období pro nabývání zemědělské půdy v Litvě
(Text s významem pro EHP)
(2011/240/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na smlouvu o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska,
s ohledem na akt o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska, a zejména na kapitolu 4 přílohy IX tohoto aktu,
s ohledem na žádost podanou Litvou,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle aktu o přistoupení z roku 2003 může Litva za podmínek stanovených v uvedeném aktu po dobu sedmi let ode dne přistoupení, která skončí dne 30. dubna 2011, ponechat v platnosti zákazy týkající se nabývání zemědělské půdy fyzickými a právnickými osobami z jiných členských států EU, které nemají v Litvě bydliště, sídlo, pobočku nebo zastoupení. Jde o dočasnou výjimku z volného pohybu kapitálu, jenž je zaručen články 63 až 66 Smlouvy o fungování Evropské unie. Toto přechodné období může být prodlouženo pouze jednou na maximálně tři roky.
(2)
Dne 4. února 2011 požádala Litva o prodloužení přechodného období pro nabývání zemědělské půdy o tři roky.
(3)
Hlavním důvodem pro zavedení přechodného období byla potřeba zachovat socioekonomické podmínky zemědělských činností po zřízení jednotného trhu a přechodu ke společné zemědělské politice v Litvě. Cílem bylo především zohlednit obavy vzniklé v souvislosti s možným dopadem liberalizace nabývání zemědělské půdy na odvětví zemědělství v důsledku počátečních velkých rozdílů cen půdy a příjmů v porovnání s Rakouskem, Belgií, Dánskem, Finskem, Francií, Německem, Řeckem, Irskem, Itálií, Lucemburskem, Nizozemskem, Portugalskem, Španělskem, Švédskem a Spojeným královstvím (dále jen EU-15). Přechodné období bylo rovněž navrženo, aby se usnadnila restituce a privatizace zemědělské půdy pro zemědělce. Ve své zprávě ze dne 16. července 2008 o přezkumu přechodných opatření pro nabývání zemědělských nemovitostí, která byla stanovena smlouvou o přistoupení z roku 2003 (dále jen „přezkum v polovině období v roce 2008“), Komise zdůraznila význam dokončení výše zmíněné zemědělské reformy do konce plánovaného přechodného období (1).
(4)
Pozemková reforma v Litvě stále probíhá. Podle údajů poskytnutých litevskými orgány zůstává celkem 429 000 ha státní půdy, u které se musí vyjasnit vlastnická práva. V této chvíli bylo privatizováno pouze 77 200 ha státní zemědělské půdy a u 351 000 ha zemědělské půdy, která tvoří 11,42 % celkové výměry zemědělské půdy v Litvě, stále zůstávají nevyřešená vlastnická práva.
(5)
Podle názoru litevských orgánů nejasná vlastnická práva spolu s nepříznivou strukturou zemědělských hospodářství nevyhnutelně brání pozemkovým transakcím a konsolidaci zemědělské půdy. Rozdrobenost pozemků však vede k nižší konkurenceschopnosti a k tomu, že se zemědělské podniky méně zaměřují na trh. V této souvislosti údaje za rok 2009, které zpřístupnily litevské orgány, ukazují, že v tomto roce zemědělské podniky hospodařící na výměře do 5 ha tvořily 52,5 % všech zemědělských podniků.
(6)
Výše zmíněná nižší konkurenceschopnost litevského odvětví zemědělství v porovnání s odvětvím zemědělství v EU-15 je znásobena obtížemi v přístupu k finančním prostředkům a vysokými úrokovými sazbami, které se používají na komerční úvěry pro nabytí zemědělské půdy (více než 10 % v roce 2009).
(7)
Kromě toho nedávná globální finanční a hospodářská krize měla rovněž negativní dopad na litevskou ekonomiku a zvláště na prodejní ceny zemědělských produktů. Podle údajů litevského odboru statistiky vlády Litevské republiky celkový index prodejních cen zemědělských produktů v roce 2009 ve srovnání s rokem 2008 činil 77,8. Pokles byl zvláště výrazný v odvětví pěstování rostlin, kde se celkový index prodejních cen těchto zemědělských produktů v roce 2009 ve srovnání s rokem 2008 rovnal 69,1.
(8)
S ohledem na výše uvedené faktory lze vysvětlit stále značný, i když v čase klesající rozdíl mezi příjmy ze zemědělství zemědělců v Litvě a zemědělců v EU-15. Podle úřadu Eurostat se v roce 2009 úroveň příjmů zemědělců v Litvě snížila o 13,6 %, zatímco průměrný příjem v EU-27 se snížil o 10,7 %.
(9)
Podobně jako u úrovně příjmů ze zemědělství stále přetrvává rozdíl v prodejních cenách zemědělské půdy mezi Litvou a ostatními členskými státy EU. Podle údajů úřadu Eurostat zůstávají ceny zemědělských pozemků v Litvě ve srovnání s ostatními členskými státy EU nízké. Úplné sblížení prodejních cen zemědělské půdy se ani neočekávalo, ani nebylo pokládáno za nezbytnou podmínku ukončení přechodného období. Nicméně rozdíly mezi cenami zemědělské půdy v Litvě a v EU-15 jsou natolik výrazné, že by mohly bránit dalšímu plynulému sbližování cen.
(10)
S ohledem na tyto souvislosti lze spolu s litevskými orgány předpokládat, že by zrušení omezení ode dne 1. května 2011 vyvolalo tlak na ceny půdy v Litvě. Po skončení přechodného období proto existuje nebezpečí vážného narušení litevského trhu se zemědělskou půdou.
(11)
Z tohoto důvodu by se mělo prodloužení přechodného období o tři roky uvedené v kapitole 4 přílohy IX aktu o přistoupení povolit.
(12)
Aby se trh v plném rozsahu připravil na liberalizaci, je i za nepříznivých hospodářských podmínek nadále nanejvýš důležité podporovat zlepšování faktorů, mezi něž patří možnosti získání úvěrů a pojištění pro zemědělce a dokončení zemědělské strukturální reformy během přechodného období, jak již bylo zdůrazněno v přezkumu v polovině období v roce 2008.
(13)
Protože otevřený jednotný trh byl vždy centrem evropské prosperity, zvýšený příliv zahraničního kapitálu by zemědělskému trhu v Litvě rovněž přinesl potenciální prospěch. Jak bylo zdůrazněno v přezkumu v polovině období v roce 2008, mohly by zahraniční investice do odvětví zemědělství mít rovněž důležitý dlouhodobý vliv na poskytování kapitálu a know-how, na fungování trhů s půdou a zemědělskou produktivitu. Postupné uvolnění omezení zahraničního vlastnictví během přechodného období by také přispělo k přípravě trhu na úplnou liberalizaci.
(14)
Z důvodu právní jistoty a s cílem zabránit vzniku právní mezery ve vnitrostátním právním systému Litvy po skončení současného přechodného období by toto rozhodnutí mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Přechodné období pro nabývání zemědělské půdy v Litvě uvedené v kapitole 4 přílohy IX aktu o přistoupení z roku 2003 se prodlužuje do dne 30. dubna 2014.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 14. dubna 2011.
KOMISIJAS LĒMUMS
(2011. gada 14. aprīlis),
ar ko pagarina pārejas periodu attiecībā uz lauksaimniecības zemes iegādi Lietuvā
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2011/240/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Čehijas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Slovēnijas un Slovākijas Pievienošanās līgumu,
ņemot vērā Čehijas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Slovēnijas un Slovākijas Pievienošanās aktu un jo īpaši tā IX pielikuma 4. nodaļu,
ņemot vērā Lietuvas lūgumu,
tā kā:
(1)
2003. gada Pievienošanās aktā ir paredzēts, ka saskaņā ar tajā izklāstītajiem nosacījumiem septiņus gadus pēc pievienošanās, t. i., līdz 2011. gada 30. aprīlim, Lietuva var paturēt spēkā aizliegumu iegādāties zemi tādām citu ES dalībvalstu fiziskām un juridiskām personām, kuras Lietuvā neveic uzņēmējdarbību, kuras nav Lietuvā reģistrētas vai kurām Lietuvā nav filiāļu vai aģentūru. Attiecībā uz kapitāla brīvu apriti, kas garantēta Līguma par Eiropas Savienības darbību 63. līdz 66. pantā, tas ir pagaidu izņēmums. Šo pārējas periodu var pagarināt vienu reizi uz laiku līdz trijiem gadiem.
(2)
Lietuva 2011. gada 4. februārī lūdza attiecībā uz lauksaimniecības zemes iegādi šo pārejas periodu pagarināt par trijiem gadiem.
(3)
Pārejas perioda noteikšanas galvenais iemesls bija nepieciešamība Lietuvā saglabāt sociālekonomiskos apstākļus lauksaimnieciskās darbības veikšanai pēc vienotā tirgus ieviešanas un pārejas uz kopējo lauksaimniecības politiku. Jo īpaši tā mērķis bija kliedēt bažas par iespējamo ietekmi, kādā uz lauksaimniecības nozari varētu būt lauksaimniecības zemes iegādes liberalizācijai sākotnēji lielo zemes cenu un ieņēmumu līmeņa atšķirību dēļ salīdzinājumā ar Apvienoto Karalisti, Austriju, Beļģiju, Dāniju, Franciju, Grieķiju, Itāliju, Īriju, Luksemburgu, Nīderlandi, Portugāli, Somiju, Spāniju, Vāciju un Zviedriju (turpmāk ES-15 dalībvalstis). Pārejas periods tika paredzēts arī tāpēc, lai lauksaimniekiem atvieglotu lauksaimniecības zemes restitūciju un privatizāciju. Komisija 2008. gada 16. jūlija ziņojumā “Pārskats par 2003. gada Pievienošanās līgumā paredzētajiem pagaidu pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības nekustamā īpašuma iegādi” (turpmāk “2008. gada starpposma pārskats”) jau uzsvērusi, ka ir svarīgi iepriekš minēto lauksaimniecības reformu pabeigt līdz paredzētā pārejas perioda beigām (1).
(4)
Zemes reforma Lietuvā joprojām turpinās. Pēc Lietuvas iestāžu sniegtajiem datiem kopējā valstij piederošo zemju platība, par kuru jānoskaidro īpašuma tiesības, ir 429 000 ha. Patlaban Lietuvā privatizēti ir tikai 77 200 ha valstij piederošās lauksaimniecības zemes, bet par 351 000 ha jeb 11,42 % lauksaimniecības zemju kopējās platības joprojām jārisina īpašuma tiesību jautājums.
(5)
Lietuvas iestādes uzskata, ka neskaidrības īpašuma tiesību jautājumā un lauku saimniecību nelabvēlīgā struktūra nevēlami kavē darījumus ar zemi un lauksaimniecības zemju platību konsolidāciju. Zemes platību sadrumstalotības dēļ pazeminās lauku saimniecību konkurētspēja, radot situāciju, ka saimniecības ir mazāk orientētas uz tirgu. Šajā sakarā Lietuvas iestāžu publiskotie dati par 2009. gadu liecina, ka minētajā gadā 52,5 % no visām saimniecībām zemes platība bija līdz 5 ha.
(6)
Iepriekš minētā Lietuvas lauksaimniecības nozares zemā konkurētspēja salīdzinājumā ar ES-15 lauksaimniecības nozari joprojām pastāv, un šo problēmu vēl sarežģītāku padara grūtības piekļūt finanšu resursiem un augstās procentu likmes, ko nosaka komerckredīta līnijām lauksaimniecības zemes iegādei (2009. gadā lielākas par 10 %).
(7)
Turklāt uz Lietuvas ekonomiku kopumā un jo īpaši uz lauksaimniecības produkcijas realizācijas cenām negatīva ietekme bija arī nesenajai globālajai finanšu un ekonomikas krīzei. Saskaņā ar Lietuvas Republikas Statistikas pārvaldes datiem salīdzinājumā ar 2008. gadu kopējais lauksaimniecības produkcijas iepirkuma cenu indekss 2009. gadā bija 77,8. Īpaši būtisks kritums bija augkopības nozarē, kur salīdzinājumā ar 2008. gadu kopējais augkopības produkcijas iepirkuma cenu indekss 2009. gadā pazeminājās līdz 69,1.
(8)
Ņemot vērā iepriekš minētos faktorus, var izskaidrot joprojām ievērojamās Lietuvas lauksaimnieku un ES-15 lauksaimnieku lauksaimniecības ieņēmumu atšķirības, kas gan pakāpeniski samazinās. Pēc Eurostat datiem 2009. gadā Lietuvas lauksaimnieku ieņēmumu līmenis krities par 13,6 %, bet tajā pašā laikā lauksaimnieku vidējie ieņēmumi ES-27 samazinājušies tikai par 10,7 %.
(9)
Tāpat kā lauksaimniecības ieņēmumi, starp pārējām ES dalībvalstīm un Lietuvu turpina pastāvēt arī ievērojamas lauksaimniecības zemes cenu atšķirības. Pēc Eurostat datiem lauksaimniecības zemes cenas salīdzinājumā ar pārējām ES dalībvalstīm Lietuvā joprojām ir zemas. Pilnīga lauksaimniecības zemes cenu izlīdzināšanās nebija gaidāma, un tā arī netika uzskatīta par pārejas perioda izbeigšanas nepieciešamu priekšnoteikumu. Tomēr lauksaimniecības zemes cenu atšķirības starp Lietuvu un ES-15 ir tik lielas, ka tās varētu kavēt sekmīgu virzību uz cenu izlīdzināšanos.
(10)
Pie šādiem apstākļiem sagaidāms, un tā uzskata arī Lietuvas iestādes, ka ierobežojumu atcelšana no 2011. gada 1. maija Lietuvā varētu radīt spiedienu uz zemes cenām. Šā iemesla dēļ pēc pārejas perioda beigām Lietuvā varētu rasties nopietni lauksaimniecības zemes tirgus darbības traucējumi.
(11)
Tāpēc ir jāpiešķir Pievienošanās akta IX pielikuma 4. nodaļā minētā pārejas perioda trīs gadu pagarinājums.
(12)
Lai pilnībā sagatavotos tirgus liberalizācijai, arī visnelabvēlīgākajos ekonomiskajos apstākļos joprojām ļoti svarīgi ir veicināt kredīta un apdrošināšanas pakalpojumu pieejamību lauksaimniekiem un, kā jau uzsvērts 2008. gada starpposma pārskatā, šā pārejas perioda laikā pabeigt lauksaimniecības strukturālo reformu.
(13)
Ņemot vērā, ka Eiropas saimnieciskā uzplaukuma pamats vienmēr bijis vienots un atvērts tirgus, arī Lietuvā tās lauksaimniecības tirgum varētu dod labumu ārvalstu kapitāla ieplūšana. Kā uzsvērts 2008. gada starpposma pārskatā, ārvalstu ieguldījumiem lauksaimniecības nozarē ilgtermiņā varētu būt labvēlīga ietekme uz kapitāla un zinātības nodrošināšanu, zemes tirgu darbību un darba ražīgumu lauksaimniecībā. Ārvalstu īpašuma tiesību ierobežojumu pakāpeniska samazināšana pārejas perioda laikā veicinātu arī tirgus sagatavošanos pilnīgai liberalizācijai.
(14)
Tiesiskās noteiktības labad un lai novērstu juridisko vakuumu Lietuvas tiesību sistēmā pēc pašreizējā pārejas perioda beigām, šim lēmumam jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Lietuvā attiecībā uz lauksaimniecības zemes iegādi pārejas periodu, kas minēts 2003. gada Pievienošanās akta IX pielikuma 4. nodaļā, pagarina līdz 2014. gada 30. aprīlim.
2. pants
Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Briselē, 2011. gada 13. aprīlī