NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1151/2010
ze dne 8. prosince 2010,
kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 763/2008 o sčítání lidu, domů a bytů, pokud jde o způsob zpracování a strukturu zpráv o kvalitě a technický formát pro předávání údajů
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 763/2008 ze dne 9. července 2008 o sčítání lidu, domů a bytů (1), a zejména na čl. 5 odst. 5 a čl. 6 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 763/2008 stanoví společná pravidla pro poskytování souhrnných údajů o obyvatelstvu, domech a bytech v desetiletých intervalech.
(2)
Za účelem hodnocení kvality údajů předávaných Komisi (Eurostatu) členskými státy je nezbytné stanovit způsob zpracování a strukturu zpráv o kvalitě.
(3)
V zájmu zajištění řádného předávání údajů a metadat by měl být technický formát pro všechny členské státy týž. Je proto nezbytné přijmout vhodný technický formát, který se bude používat při předávání údajů.
(4)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro evropský statistický systém,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví způsob zpracování a strukturu zpráv o kvalitě, jež mají být členskými státy předloženy s ohledem na kvalitu údajů ze sčítání lidu, domů a bytů za referenční rok 2011 předaných Komisi (Eurostatu), jakož i technický formát pro předávání údajů za účelem splnění požadavků stanovených v nařízení (ES) č. 763/2008.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice a technické specifikace stanovené v nařízení (ES) č. 763/2008 a nařízeních Komise (ES) č. 1201/2009 (2) a (EU) č. 519/2010 (3). Použijí se rovněž tyto definice:
1)
„statistickou jednotkou“ se rozumí základní jednotka zjišťování, tedy fyzická osoba, domácnost, rodina, obydlený prostor nebo byt;
2)
„individuálním zjišťováním“ se rozumí získání informací o každé statistické jednotce tak, aby bylo možno její charakteristiky zaznamenat samostatně s kombinovanou klasifikací s jinými charakteristikami;
3)
„souběžností“ se rozumí to, že se informace získané při sčítání vztahují ke stejnému časovému okamžiku (referenční datum);
4)
„všeobecností na vymezeném území“ se rozumí, že údaje jsou poskytnuty pro všechny statistické jednotky na přesně vymezeném území. Jsou-li statistickými jednotkami osoby, rozumí se „všeobecností na vymezeném území“ to, že jsou poskytnuty údaje, které jsou založeny na informacích pro všechny osoby, jež mají místo svého obvyklého pobytu na vymezeném území (celkový počet obyvatel);
5)
„dostupností údajů z malých oblastí“ se rozumí dostupnost údajů pro malé zeměpisné oblasti a pro malé skupiny statistických jednotek;
6)
„stanovenou pravidelností“ se rozumí schopnost provádět sčítání pravidelně na počátku každého desetiletí, včetně kontinuity registrů;
7)
„cílovou populací“ se rozumí soubor všech statistických jednotek ve vymezené zeměpisné oblasti k referenčnímu datu, které splňují podmínky pro vykázání údajů o jednom nebo více určených tématech. Cílová populace zahrnuje každou platnou statistickou jednotku přesně jednou;
8)
„odhadovanou cílovou populací“ se rozumí nejlépe dostupný přibližný odhad cílové populace. Odhadovaná cílová populace se skládá z počtu obyvatel ze sčítání s připočtením neúplného pokrytí a odečtením přesahu pokrytí;
9)
„počtem obyvatel ze sčítání“ se rozumí soubor statistických jednotek, který je fakticky reprezentován výsledky sčítání týkajícího se jednoho nebo více určených témat pro stanovenou cílovou populaci. Záznamy údajů pro obyvatele ze sčítání jsou záznamy údajů ve zdroji údajů pro stanovenou cílovou populaci, včetně všech imputovaných záznamů a s vyloučením všech vymazaných záznamů. Pokud zdroj údajů obsahuje na základě metodické zásady záznamy údajů pouze pro výběrový soubor statistických jednotek v odhadované cílové populaci, zahrnuje počet obyvatel ze sčítání kromě statistických jednotek ve výběrovém souboru doplňkový soubor statistických jednotek;
10)
„doplňkovým souborem statistických jednotek“ se rozumí soubor statistických jednotek, které patří do odhadované cílové populace, pro něž však zdroj údajů kvůli použité metodice stanovení výběrového souboru neobsahuje žádné záznamy údajů;
11)
„posouzením pokrytí“ se rozumí studie rozdílu mezi stanovenou cílovou populací a počtem obyvatel ze sčítání;
12)
„šetřením po zjišťování“ se rozumí šetření provedené krátce po zjišťování za účelem posouzení pokrytí a obsahu;
13)
„neúplným pokrytím“ se rozumí soubor všech statistických jednotek, které patří do stanovené cílové populace, nejsou však zahrnuty v odpovídajícím počtu obyvatel ze sčítání;
14)
„přesahem pokrytí“ se rozumí soubor všech statistických jednotek, které jsou zahrnuty v počtu obyvatel ze sčítání použitém k vykázání stanovené cílové populace, aniž by patřily do této cílové populace;
15)
„imputací záznamu“ se rozumí přiřazení náhradního, avšak hodnověrného záznamu údajů přesně jedné zeměpisné oblasti na nejpodrobnější zeměpisné úrovni, pro niž jsou získány údaje ze sčítání, a imputace tohoto záznamu údajů do zdroje údajů;
16)
„výmazem záznamu“ se rozumí úkon spočívající ve vymazání nebo ignorování záznamu údajů, který je obsažen ve zdroji údajů použitém k vykázání stanovené cílové populace, neuvádí však žádné platné informace o kterékoli statistické jednotce v této cílové populaci;
17)
„imputací položky“ se rozumí vložení náhradní, avšak hodnověrné informace do záznamu údajů, pokud ve zdroji údajů již existuje záznam údajů, tuto informaci však neobsahuje;
18)
„zdrojem údajů“ se rozumí soubor záznamů údajů pro statistické jednotky a/nebo události související se statistickými jednotkami, který tvoří základ pro získání údajů ze sčítání o jednom či několika určených tématech pro stanovenou cílovou populaci;
19)
„údaji založenými na registrech“ se rozumí údaje, které jsou obsaženy v registru nebo pocházejí z registru;
20)
„údaji založenými na dotaznících“ se rozumí údaje, které byly od respondentů původně získány pomocí dotazníku v rámci shromažďování statistických údajů, jež se vztahují k určitému časovému okamžiku;
21)
„registrem“ se rozumí úložiště, v němž jsou uloženy informace o statistických jednotkách a který je v průběhu událostí týkajících se statistických jednotek přímo aktualizován;
22)
„spojováním záznamů“ se rozumí proces slučování informací z různých zdrojů údajů porovnáním záznamů pro jednotlivé statistické jednotky a sloučením informací pro každou statistickou jednotku, je-li jednotka, na niž se záznam vztahuje, stejná;
23)
„porovnáním registrů“ se rozumí spojování záznamů, kdy jsou v registrech obsaženy všechny odpovídající zdroje údajů;
24)
„extrakcí údajů“ se rozumí proces získávání informací ze sčítání z údajů, které jsou obsaženy v registru a které se týkají jednotlivých statistických jednotek;
25)
„kódováním“ se rozumí proces převedení informací na kódy zastupující jednotlivé třídy v rámci systému klasifikace;
26)
„identifikační proměnnou“ se rozumí proměnná v záznamech údajů ve zdroji údajů nebo seznamu statistických jednotek, jež se používá
-
k vyhodnocení, zda zdroj údajů (nebo seznam statistických jednotek) obsahuje pro každou statistickou jednotku nejvýše jeden záznam údajů, a/nebo
-
k spojování záznamů;
27)
„pořízením“ se rozumí proces, během něhož jsou shromážděné údaje převedeny do strojově čitelné formy;
28)
„editací záznamu údajů“ se rozumí proces ověřování a úpravy záznamů údajů s cílem zajistit jejich hodnověrnost a současně zachovat významné části těchto záznamů;
29)
„generováním domácnosti“ se rozumí určení soukromé domácnosti podle koncepce bytové domácnosti stanovené v příloze nařízení (ES) č. 1201/2009 v rámci tématu „Postavení v domácnosti“;
30)
„generováním rodiny“ se rozumí určení rodiny na základě informací o tom, zda osoby žijí ve stejné domácnosti, avšak bez informací o rodinných vztazích mezi těmito osobami, či pouze s neúplnými informacemi o jejich rodinných vztazích. Výraz „rodina“ je v příloze nařízení (ES) č. 1201/2009 v rámci tématu „Postavení v domácnosti“ vymezen jako „rodinné jádro“;
31)
„nulovými informacemi o jednotce“ se rozumí to, že od statistické jednotky, která je zahrnuta v počtu obyvatel ze sčítání, nebylo možno získat žádné údaje;
32)
„nulovými informacemi o položce“ se rozumí to, že pro statistickou jednotku, která je zahrnuta v počtu obyvatel ze sčítání, nebylo možno shromáždit žádné údaje o jednom či několika určených tématech, přičemž pro tuto statistickou jednotku lze získat údaje o nejméně jednom jiném tématu;
33)
„řízením rizika prozrazení statistických údajů“ se rozumí způsoby a postupy, které se používají s cílem omezit riziko prozrazení informací o jednotlivých statistických jednotkách na minimum a současně uvolnit co nejvíce statistických údajů;
34)
„odhadem“ se rozumí výpočet statistik nebo odhadů pomocí matematického vzorce a/nebo algoritmu použitého na dostupné údaje;
35)
„variačním koeficientem“ se rozumí směrodatná odchylka (druhá odmocnina rozptylu odhadu) vydělená střední hodnotou odhadu;
36)
„chybou vyplývající z přijatého modelu“ se rozumí chyba kvůli předpokladům, na nichž je založen odhad a které obsahují nejistotu nebo nejsou dostatečně podrobné;
37)
„definicí struktury údajů“ se rozumí soubor strukturálních metadat spojených se souborem údajů, který zahrnuje informace o tom, jak jsou koncepce spojeny s mírami, rozměry a atributy hyperkrychle, spolu s informacemi o reprezentaci dat a souvisejícími popisnými metadaty.
Článek 3
Metadata a zprávy o kvalitě
1. Do 31. března 2014 oznámí členské státy Komisi (Eurostatu) podkladové informace uvedené v příloze I tohoto nařízení a údaje a metadata související s kvalitou uvedené v přílohách II a III tohoto nařízení, pokud jde o jejich sčítání lidu, domů a bytů za referenční rok 2011 a údaje a metadata předané Komisi (Eurostatu) podle nařízení (EU) č. 519/2010.
2. Ke splnění požadavků stanovených v odstavci 1 provedou členské státy u sčítání lidu, domů a bytů za referenční rok 2011 posouzení pokrytí a rovněž posouzení imputace a výmazu záznamů údajů.
3. V souvislosti s tímto nařízením se pro tvorbu a výměnu referenčních metadat (včetně kvality) použije nařízení (ES) č. 223/2009 (4) a struktura evropských statistických metadat (Euro SDMX) stanovená v doporučení Komise 2009/498/ES (5).
Článek 4
Zdroje údajů
Každý zdroj údajů je schopen poskytnout informace, jež jsou zapotřebí ke splnění požadavků nařízení (ES) č. 763/2008, zejména
-
splňuje základní rysy uvedené v čl. 2 písm. i) nařízení (ES) č. 763/2008 a vymezené v čl. 2 bodech 2 až 6,
-
reprezentuje cílovou populaci,
-
dodržuje příslušné technické specifikace stanovené v nařízení (ES) č. 1201/2009 a
-
přispívá k poskytování údajů pro program statistických údajů stanovený v nařízení (EU) č. 519/2010.
Článek 5
Přístup k příslušným informacím
Na žádost Komise (Eurostatu) zajistí členské státy Komisi (Eurostatu) přístup ke všem informacím, které jsou důležité pro vyhodnocení kvality předaných údajů a metadat podle nařízení (EU) č. 519/2010, vyjma předání mikrodat a důvěrných údajů Komisi a jejich uchovávání u Komise.
Článek 6
Technický formát pro předávání údajů
Technickým formátem, který se použije pro předání údajů a metadat za referenční rok 2011, je formát pro přenos statistických údajů a metadat (Statistical Data and Metadata eXchange (SDMX)). Členské státy předají požadované údaje vyhovující definicím struktury údajů a souvisejícím technickým specifikacím stanoveným Komisí (Eurostatem). Pro případný pozdější předání na žádost Komise (Eurostatu) uchovávají členské státy požadované údaje a metadata do 1. ledna 2025.
Článek 7
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 8. prosince 2010.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1151/2010
(2010. gada 8. decembris),
ar ko attiecībā uz kvalitātes ziņojumu nosacījumiem un struktūru, kā arī datu nosūtīšanas tehnisko formātu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 763/2008 par iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanu
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regulu (EK) Nr. 763/2008 par iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 5. punktu un 6. panta 3. punktu,
tā kā:
(1)
Regula (EK) Nr. 763/2008 paredz kopējus noteikumus par vispusīgu iedzīvotāju un mājokļu uzskaites datu sniegšanu reizi desmit gados.
(2)
Lai novērtētu to datu kvalitāti, ko Komisijai (Eurostat) nosūta dalībvalstis, ir jānosaka kvalitātes ziņojumu nosacījumi un struktūra.
(3)
Lai nodrošinātu pienācīgu datu un metadatu nosūtīšanu, visām dalībvalstīm jāievēro vienāds tehniskais formāts. Tādēļ ir jāpieņem piemērots tehniskais formāts, kas izmantojams datu nosūtīšanai.
(4)
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Statistikas sistēmas komitejas atzinumu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Priekšmets
Šī regula paredz nosacījumus un struktūru kvalitātes ziņojumiem, kas dalībvalstīm ir jāiesniedz par to datu kvalitāti, kurus tās nosūta Komisijai (Eurostat) no saviem iedzīvotāju un mājokļu uzskaites datiem par 2011. pārskata gadu, kā arī datu nosūtīšanas tehnisko formātu, lai izpildītu Regulas (EK) Nr. 763/2008 prasības.
2. pants
Definīcijas
Šajā regulā izmanto Regulā (EK) Nr. 763/2008, kā arī Komisijas Regulā (EK) Nr. 1201/2009 (2) un Komisijas Regulā (ES) Nr. 519/2010 (3) noteiktās definīcijas un tehniskās specifikācijas. Piemēro arī šādas definīcijas:
(1)
“statistiska vienība” ir novērojamā pamatvienība, t. i., fiziska persona, mājsaimniecība, ģimene, dzīvojamās telpas vai tradicionāls mājoklis;
(2)
“individuāla uzskaite” nozīmē, ka informācija par katru statistiskas vienību tiek iegūta tā, ka vienību raksturlielumus var reģistrēt atsevišķi un šķērsklasificēt ar citiem raksturlielumiem;
(3)
“vienlaicīgums” nozīmē, ka skaitīšanā iegūtā informācija attiecas uz to pašu laika posmu (atskaites datums);
(4)
“vispusīgums konkrētā teritorijā” nozīmē, ka datus sniedz par visām statistiskajām vienībām konkrētas teritorijas robežās. Ja statistiskās vienības ir personas, “vispusīgums konkrētā teritorijā” nozīmē, ka sniedz datus, kam pamatā ir informācija par visām personām, kuru pastāvīgā dzīvesvieta ir konkrētajā teritorijā (iedzīvotāju kopskaits);
(5)
“mazo teritoriju datu pieejamība” ir datu pieejamība attiecībā uz mazām ģeogrāfiskām teritorijām un statistisko vienību mazām grupām;
(6)
“definēts periodiskums” ir spēja veikt skaitīšanu regulāri katras desmitgades sākumā, ietverot reģistru nepārtrauktību;
(7)
“iedzīvotāju mērķgrupa” ir visu statistisko vienību kopums konkrētā ģeogrāfiskā teritorijā atskaites datumā, par ko jāsniedz ziņojums par vienu vai vairākiem konkrētiem tematiem. Iedzīvotāju mērķgrupā tieši vienreiz ir pārstāvēta katra atbilstīgā statistiskā vienība;
(8)
“aprēķinātā iedzīvotāju mērķgrupa” ir iedzīvotāju mērķgrupas maksimāli precīzākais aptuvenais aprēķins. Aprēķināto iedzīvotāju mērķgrupu veido uzskaites iedzīvotāji, kam pieskaita pārāk šauru aptvērumu un no kā atņem pārāk plašu aptvērumu;
(9)
“uzskaites iedzīvotāji” ir statistisko vienību kopums, kas faktiski ir atspoguļots skaitīšanas rezultātos attiecībā uz vienu vai vairākiem konkrētiem tematiem konkrētā iedzīvotāju mērķgrupā. Uzskaites iedzīvotāju datu ieraksti ir datu ieraksti datu avotā attiecībā uz konkrētu iedzīvotāju mērķgrupu, ietverot visus attiecinātos ierakstus, bet izņemot visus dzēstos ierakstus. Ja datu avots metodiski ietver datu ierakstus attiecībā tikai uz statistisko vienību paraugu tā aprēķinātajā iedzīvotāju mērķgrupā, uzskaites iedzīvotāji papildus paraugā ietvertajām statistiskajām vienībām ietver arī statistisko vienību papildu kopumu;
(10)
“statistisko vienību papildu kopums” ir to statistisko vienību kopums, kurš iekļauts aprēķinātajā iedzīvotāju mērķgrupā, bet par kuru datu avots neietver datu ierakstus, piemērotās paraugu metodikas dēļ;
(11)
“aptvēruma novērtējums” ir pētījums par atšķirību starp konkrētu iedzīvotāju mērķgrupu un tās uzskaites iedzīvotājiem;
(12)
“pēcuzskaites izpēte” ir izpēte, ko aptvēruma un satura novērtēšanas vajadzībām veic drīz pēc uzskaites;
(13)
“pārāk šaurs aptvērums” ir visu statistisko vienību kopums, kas iekļauts konkrētā iedzīvotāju mērķgrupā, bet nav iekļauts attiecīgajā uzskaites iedzīvotāju grupā;
(14)
“pārāk plašs aptvērums” ir visu statistisko vienību kopums, kas iekļauts uzskaites iedzīvotāju grupā un ko izmanto, lai ziņotu par konkrētu iedzīvotāju mērķgrupu, tai nepiederot šai iedzīvotāju mērķgrupai;
(15)
“ierakstu attiecināšana” ir mākslīga, bet ticama datu ieraksta attiecināšana tieši uz vienu ģeogrāfisko teritoriju vissīkāk iedalītajā ģeogrāfiskajā līmenī, kam izstrādā uzskaites datus, un šī datu ieraksta iekļaušana datu avotā;
(16)
“ieraksta dzēšana” ir tāda datu ieraksta dzēšana vai ignorēšana, kas ietverts datu avotā, kuru izmanto attiecībā uz konkrētu iedzīvotāju mērķgrupu, bet kurš nesniedz nekādu derīgu informāciju par nevienu statistisku vienību iedzīvotāju mērķgrupā;
(17)
“atsevišķa punkta attiecināšana” ir mākslīgas, bet ticamas informācijas ievietošana datu ierakstā, kurš jau ir datu avotā, bet kurā nav šīs informācijas;
(18)
“datu avots” ir statistisko vienību un/vai ar statistiskajām vienībām saistītu notikumu datu ierakstu kopums, kas ir pamatā skaitīšanas datu iegūšanai par vienu vai vairākiem konkrētiem tematiem attiecībā uz konkrētu iedzīvotāju mērķgrupu;
(19)
“uz reģistru pamatoti dati” ir dati, kas ir reģistrā vai iegūti no reģistra;
(20)
“uz anketu pamatoti dati” ir dati, kas sākotnēji ir iegūti no respondentiem, izmantojot anketu saistībā ar tādu statistikas datu apkopošanu, kuri attiecas uz konkrētu laika posmu;
(21)
“reģistrs” ir repozitorijs, kas glabā informāciju par statistiskajām vienībām un ko tieši atjauno tādu notikumu gaitā, kuri skar statistiskās vienības;
(22)
“ierakstu saistīšana” ir informācijas no dažādiem datu avotiem apvienošanas process, salīdzinot ierakstus attiecībā uz atsevišķām statistiskām vienībām un apvienojot informāciju par katru statistisko vienību, ja vienība, uz ko attiecas ieraksti, ir viena un tā pati;
(23)
“ierakstu saskaņošana” ir ierakstu saistīšana, ja visi saskaņotie datu avoti ir ietverti reģistros;
(24)
“datu iegūšana” ir uzskaites informācijas iegūšanas process no informācijas, kas ietverta reģistrā un attiecas uz atsevišķām statistiskām vienībām;
(25)
“kodēšana” ir informācijas pārveidošana kodos, kuri atspoguļo klasificēšanas shēmas kategorijas;
(26)
“identificējošais mainīgais” ir mainīgais datu avota vai jebkura statistisko vienību saraksta datu ierakstos, un to izmanto
-
lai novērtētu, vai datu avots (vai statistisko vienību saraksts) neietver vairāk par vienu datu ierakstu, kas attiecas uz katru statistisko vienību, un/vai
-
saistībā ar ierakstu saistīšanu;
(27)
“tveršana” ir process, kuru izmanto, lai apkopotos datus pārvērstu mašīnlasāmā formā;
(28)
“ierakstu labošana” ir datu ierakstu pārbaudīšanas un izmainīšanas process, lai ieraksti būtu ticami, tai pašā laikā saglabājot šo ierakstu būtiskākās daļas;
(29)
“mājsaimniecības datu izveidošana” ir privātas mājsaimniecības noteikšana saskaņā ar mājsaimniecības un mājokļa jēdzienu, kas definēts Regulas (EK) Nr. 1201/2009 pielikuma tematā “Mājsaimniecības statuss”;
(30)
“ģimenes datu izveidošana” ir ģimenes noteikšana, pamatojoties uz informāciju par to, vai personas dzīvo vienā un tajā pašā mājsaimniecībā, bet neietverot informāciju vai ietverot nepilnīgu informāciju par ģimeniskajām saistībām starp šīm personām. Termins “ģimene” Regulas (EK) Nr. 1201/2009 pielikumā ir noteikts kā “ģimenes kodols” tematā “Ģimenes statuss”;
(31)
“informācijas trūkums par vienību” ir nespēja apkopot jebkādu informāciju par statistisko vienību, kas iekļauta uzskaites iedzīvotāju grupā;
(32)
“informācijas trūkums par atsevišķu punktu” ir nespēja apkopot datus par vienu vai vairākiem konkrētiem tematiem attiecībā uz statistisko vienību, kas iekļauta uzskaites iedzīvotāju grupā, lai gan datus vismaz par vienu citu tematu ir iespējams apkopot attiecībā uz šo statistisko vienību;
(33)
“statistikas izpaušanas kontrole” ir metodes un procesi, ko piemēro, lai maksimāli mazinātu informācijas par atsevišķām statistiskām vienībām izpaušanas risku, vienlaikus izpaužot pēc iespējas plašāku statistikas informāciju;
(34)
“aprēķins” ir statistikas aprēķins vai aprēķini, izmantojot matemātisku formulu un/vai algoritmu, ko piemēro pieejamajiem datiem;
(35)
“variāciju koeficients” ir standarta kļūda (statistikas novērtējuma variācijas kvadrātsakne), ko dala ar paredzamo statistikas novērtējuma vērtību;
(36)
“paraugpieņēmuma kļūda” ir kļūda, kas radusies to pieņēmumu dēļ, kuri ir pamatā aprēķinam un kuri ietver nenoteiktību vai detalizētu datu trūkumu;
(37)
“datu struktūras definīcija” ir strukturālu metadatu kopums, kas saistīts ar datu kopumu, kurš ietver informāciju par to, kā jēdzieni ir saistīti ar pasākumiem, izmēriem un hiperkubu raksturpazīmēm, kopā ar informāciju par datu atspoguļošanu un saistītajiem aprakstošajiem metadatiem.
3. pants
Metadati un kvalitātes ziņojumi
1. Dalībvalstis līdz 2014. gada 31. martam nosūta Komisijai (Eurostat) pamatinformāciju, kas noteikta šīs regulas I pielikumā, kā arī ar kvalitāti saistītos datus un metadatus, kuri noteikti šīs regulas II un III pielikumā, atsaucoties uz saviem iedzīvotāju un mājokļu uzskaites datiem par 2011. pārskata gadu, kā arī datiem un metadatiem, kas Komisijai (Eurostat) ir nosūtīti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 519/2010.
2. Lai nodrošinātu atbilstību 1. punkta prasībām, dalībvalstis veic aptvēruma novērtējumu par saviem iedzīvotāju un mājokļu uzskaites datiem par 2011. pārskata gadu, kā arī novērtējumu attiecībā uz datu ierakstu attiecināšanu un dzēšanu.
3. Saistībā ar šo regulu attiecībā uz references metadatu (ietverot kvalitātes datus) izstrādi un apmaiņu piemēro Regulu (EK) Nr. 223/2009 (4) un Euro SDMX metadatu struktūru, kas noteikta Komisijas Ieteikumā 2009/498/EK (5).
4. pants
Datu avoti
Jebkurš datu avots var sniegt informāciju, kas nepieciešama, lai izpildītu Regulas (EK) Nr. 763/2008 prasības, it sevišķi, lai
-
nodrošinātu atbilstību galvenajām pazīmēm, kuras uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 763/2008 2. panta i) apakšpunktā un noteiktas 2. panta 2.-6. punktā,
-
atspoguļotu iedzīvotāju mērķgrupu,
-
ņemtu vērā attiecīgās tehniskās specifikācijas, kas noteiktas Regulā (EK) Nr. 1201/2009, un
-
veicinātu datu sniegšanu saistībā ar statistikas datu programmu, kā noteikts Regulā (ES) Nr. 519/2010.
5. pants
Piekļuve attiecīgajai informācijai
Pēc Komisijas (Eurostat) pieprasījuma dalībvalstis nodrošina Komisijai (Eurostat) piekļuvi jebkādai informācijai, kas attiecas uz nosūtīto datu un metadatu kvalitātes novērtējumu, kā paredzēts Regulā (ES) Nr. 519/2010, izņemot jebkādu mikrodatu un konfidenciālu datu nosūtīšanu Komisijai un glabāšanu Komisijā.
6. pants
Datu nosūtīšanas tehniskais formāts
Datu un metadatu par 2011. pārskata gadu nosūtīšanas tehniskais formāts ir statistikas datu un metadatu apmaiņas (SDMX) formāts. Dalībvalstis nosūta nepieciešamos datus, nodrošinot atbilstību datu struktūras definīcijām un saistītajām tehniskajām specifikācijām, ko sniegusi Komisija (Eurostat). Dalībvalstis līdz 2025. gada 1. janvārim glabā nepieciešamos datus un metadatus, lai nodrošinātu jebkādus turpmākus Komisijas (Eurostat) pieprasījumus par nosūtīšanu.
7. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2010. gada 8. decembrī