ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 940/2011/EU
ze dne 14. září 2011
o Evropském roku aktivního stárnutí a mezigenerační solidarity (2012)
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 153 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle čl. 147 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) má Unie přispívat k dosažení vysoké úrovně zaměstnanosti tím, že podněcuje spolupráci mezi členskými státy a podporuje a případně doplňuje jejich opatření.
(2)
Podle čl. 153 odst. 1 Smlouvy o fungování EU má Unie podporovat a doplňovat činnost členských států v oblastech pracovních podmínek, zapojení osob vyloučených z trhu pracovních příležitostí a boje proti sociálnímu vyloučení.
(3)
Podle čl. 3 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii Unie mimo jiné bojuje proti sociálnímu vyloučení a diskriminaci a podporuje sociální spravedlnost a ochranu, rovnost žen a mužů a mezigenerační solidaritu.
(4)
Článek 174 Smlouvy o fungování EU uznává, že některé regiony Unie jsou závažně a trvale znevýhodněny demografickými podmínkami, které mohou nepříznivě ovlivnit úroveň jejich rozvoje a které vyžadují zvláštní pozornost v rámci snahy o dosažení hospodářské, sociální a územní soudržnosti Unie.
(5)
Podle článku 25 Listiny základních práv Evropské unie Unie uznává a ctí práva starších osob na to, aby vedly důstojný a nezávislý život a podílely se na společenském a kulturním životě.
(6)
Stárnutí je nepochybně výzvou pro celou společnost a všechny generace v Evropě a je také záležitostí mezigenerační solidarity a rodiny.
(7)
Část obyvatelstva Unie, kterou tvoří lidé ve věku nad 55 let, bude narůstat mnohem rychleji, než tomu bylo doposud. To je velmi pozitivní, neboť jde o logický důsledek zlepšení zdraví a kvality života. Nicméně vzhledem k této demografické změně musí Unie čelit řadě výzev.
(8)
Evropská rada uznala na několika svých po sobě následujících zasedáních potřebu řešit dopady stárnutí populace na evropské sociální modely. Hlavní odpověď na tyto rychlé změny ve věkové struktuře spočívá v podpoře vytvoření kultury aktivního stárnutí jako celoživotního procesu a zajištění toho, aby rychle rostoucí skupina obyvatel tvořená lidmi, jimž je v současné době více než 55 let, kteří jsou celkově zdravější a vzdělanější než příslušníci této věkové skupiny v minulosti, měla dobré podmínky pro zaměstnanost a aktivní zapojení do společenského a rodinného života, a to i formou dobrovolné činnosti, celoživotního učení, kulturního a sportovního vyžití.
(9)
Podle Světové zdravotnické organizace je aktivní stárnutí procesem optimalizace možností v oblasti zdraví, zapojení a zabezpečení s cílem zlepšit kvalitu života během stárnutí. Aktivní stárnutí umožňuje lidem plně rozvinout svůj potenciál pro dobrou tělesnou, sociální a duševní pohodu v průběhu celého jejich života a zapojovat se do společnosti, a přitom jim poskytuje odpovídající ochranu, zabezpečení a péči, když to potřebují. Podporování aktivního stárnutí proto vyžaduje mnohostranný přístup a odpovědnost prostřednictvím trvalé podpory napříč všemi generacemi.
(10)
Evropský rok aktivního stárnutí a mezigenerační solidarity (2012) by měl navazovat na odkaz Evropského roku boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení (2010) a Evropského roku dobrovolných činností na podporu aktivního občanství (2011), a proto by měla být podporována součinnost těchto evropských roků a Evropského roku aktivního stárnutí a mezigenerační solidarity (2012) (dále jen „evropský rok“).
(11)
Vzhledem k rostoucímu podílu starších lidí v Evropě a zvýšenému výskytu chronických onemocnění je dnes více než kdy jindy velmi důležité podporovat zdravé stárnutí všech lidí, zejména těch starších, a podporovat jejich vitalitu a důstojnost mimo jiné zajištěním přístupu k patřičné a vysoce kvalitní zdravotní péči, dlouhodobé péči a sociálním službám a vytvářením iniciativ na podporu prevence zdravotních rizik spojených se stárnutím. Zdravé stárnutí může přispět ke zvýšení účasti starších lidí na trhu práce, může jim umožnit být ve společnosti déle aktivní, může zlepšit individuální kvalitu jejich života a omezit tlak na systémy zdravotní a sociální péče a systémy důchodového zabezpečení.
(12)
Komise představila své názory na demografické výzvy, kterým Unie čelí, a na možnosti jejich řešení ve svých sděleních „Demografická budoucnost Evropy - učiňme z problému výhodu“ ze dne 12. října 2006, „Podporovat solidaritu mezi generacemi“ ze dne 10. května 2007 a „Řešení dopadu stárnutí populace v EU (Zpráva o stárnutí populace za rok 2009)“ ze dne 29. dubna 2009.
(13)
Různorodost starší generace v Evropě se bude dále zvyšovat. Je proto třeba aktivně podporovat rovné příležitosti a podněcovat k účasti. Aktivní občané z různých prostředí plní ve společnosti důležitou propojovací funkci, napomáhají integraci a jsou přínosem pro hospodářství.
(14)
Dne 22. února 2007 přijala Rada a zástupci členských států zasedajících v Radě usnesení nazvané, „Příležitosti a výzvy v souvislosti s demografickými změnami v Evropě: přínos starších lidí k hospodářskému a sociálnímu rozvoji“, ve kterém zdůraznila potřebu zvýšit možnosti aktivního zapojení starších lidí, mimo jiné i prostřednictvím dobrovolné práce, a nové hospodářské příležitosti („stříbrná ekonomika“) vzniklé v důsledku rostoucí poptávky ze strany starších lidí po určitých druzích zboží a služeb, jakož i význam pozitivního vnímání starších lidí ze strany veřejnosti.
(15)
Dne 8. června 2009 přijala Rada závěry nazvané „Rovné příležitosti pro ženy a muže: aktivní a důstojné stárnutí“, kde uznala, že se starší ženy i muži v celé Unii setkávají s vážnými problémy, snaží-li se vést aktivní život a důstojně zestárnout, a navrhla členským státům a Komisi přijmout řadu opatření zahrnujících podporu politik aktivního stárnutí, a zohlednit přitom rozdílné situace v jednotlivých členských státech a rozdílné problémy žen a mužů.
(16)
Dne 30. listopadu 2009 přijala Rada závěry nazvané „Zdravé a důstojné stárnutí“, kde mimo jiné vyzvala Komisi, aby „připravila informační akce na podporu aktivního stárnutí, včetně případného vyhlášení roku 2012 Evropským rokem aktivního stárnutí a mezigenerační solidarity“.
(17)
Ve svém sdělení nazvaném „Evropa 2020 - strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ ze dne 3. března 2010 Komise zdůraznila, jak je pro sociální soudržnost a vyšší produktivitu důležité, aby Unie udržovala zdravou a aktivní stárnoucí populaci. Dne 23. listopadu 2010 přijala Komise jako součást strategie Evropa 2020 stěžejní iniciativu nazvanou „Agenda pro nové dovednosti a pracovní místa: evropský příspěvek k plné zaměstnanosti“, podle které by členské státy měly především podporovat politiky aktivního stárnutí. Dne 16. prosince 2010 přijala Komise rovněž stěžejní iniciativu nazvanou „Evropská platforma pro boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení: evropský rámec pro sociální a územní soudržnost“. Splnění uvedených cílů vyžaduje zapojení vlády na všech úrovních i různých nevládních subjektů; na úrovni Unie lze pak tyto cíle podporovat činnostmi v rámci evropského roku, které se zaměřují na zvyšování povědomí a posílení výměny osvědčených postupů. Vnitrostátní koordinátoři by měli dbát na to, aby vnitrostátní opatření byla koordinovaná a v souladu s cíli evropského roku. Rovněž by se měla naplánovat účast dalších institucí a zúčastněných subjektů.
(18)
Dne 7. června 2010 přijala Rada závěry nazvané „Aktivní stárnutí“, v nichž vyzvala Komisi, aby „pokračovala v přípravě Evropského roku pro aktivní stárnutí v roce 2012, během kterého lze vyzdvihnout výhody aktivního stárnutí a jeho přínosy mezigenerační solidaritě a zveřejnit slibné iniciativy na podporu aktivního stárnutí na všech úrovních“.
(19)
Dne 11. listopadu 2010 přijal Evropský parlament usnesení nazvané „Demografická výzva a solidarita mezi generacemi“, ve kterém vyzývá členské státy, aby v nadcházejících letech učinily z aktivního stárnutí jednu ze svých priorit. Usnesení zároveň zdůraznilo, že evropský rok by měl vyzdvihnout zejména přínos starších lidí pro společnost a poskytnout příležitost k posílení solidarity, spolupráce a porozumění mezi generacemi a umožnit spolupráci mladších a starších lidí.
(20)
Stanoviska, která vypracoval Evropský hospodářský a sociální výbor a Výbor regionů, rovněž zdůraznila význam aktivního stárnutí pro Evropu tím, že mimo jiné kladou důraz na důležitost mezigenerační zdravotní péče.
(21)
Rozhodnutí Rady 2010/707/EU ze dne 21. října 2010 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (3) vyzývá členské státy v hlavních směrech 7 a 8 ke zvýšení účasti pracovní síly prostřednictvím politik na podporu aktivního stárnutí, ke zvýšení míry zaměstnanosti starších pracovníků prostřednictvím podpory inovace v organizaci práce a zvýšení zaměstnatelnosti těchto pracovníků prostřednictvím zvyšování jejich kvalifikace a účasti na systémech celoživotního učení. Hlavní směr 10 zdůrazňuje potřebu posílit systémy sociální ochrany, celoživotní učení a politik aktivního začleňování s cílem vytvořit příležitosti pro lidi v různém stádiu života, poskytnout jim ochranu proti riziku chudoby a sociálního vyloučení a posílit jejich aktivní účast ve společnosti.
(22)
Ve svém sdělení nazvaném „Digitální agenda pro Evropu“, první stěžejní iniciativě strategie Evropa 2020 přijaté dne 19. května 2010, Komise zdůraznila význam aplikací a služeb v oblasti informačních a komunikačních technologií (IKT) pro důstojné stáří a navrhla především posílení společného programu asistovaného žití v domácím prostředí (Ambient Assisted Living - AAL). V Digitální agendě pro Evropu bylo rovněž doporučeno přijmout společné akce za účelem zvýšení schopnosti práce s digitálními technologiemi všech Evropanů včetně starších lidí - skupiny, která má mezi 150 miliony občanů (přibližně 30 % z celkového počtu obyvatel), kteří internet nikdy nepoužili, výrazné zastoupení. Zjednodušení přístupu k novým technologiím a zaškolování v jejich používání by dále zlepšilo příležitosti pro starší lidi.
(23)
S ohledem na strategii Evropa 2020 navrhla Komise v rámci stěžejní iniciativy „Unie inovací“ zahájit inovační partnerství v oblasti aktivního a zdravého stárnutí. Cílem této iniciativy je umožnit občanům déle žít nezávisle a v dobrém zdraví a do roku 2020 zvýšit průměrnou délku zdravého života o dva roky.
(24)
Komise provádí Evropskou strategii pro pomoc osobám se zdravotním postižením 2010-2020, která s ohledem na častou souvztažnost mezi zdravotním postižením a stárnutím obsahuje příslušná opatření týkající se starších lidí. V návaznosti na koncepci „designu pro všechny“ jsou důležitá zejména opatření zaměřená na přístupnost. Podstatná jsou rovněž opatření na podporu samostatného bydlení a začlenění do společnosti, mimo jiné ta, která se zaměřují na starší osoby se zdravotním postižením, kteří potřebují vysokou úroveň podpory, mají složitější potřeby a jsou obzvláště zranitelní a náchylní k sociálnímu vyloučení. Kromě toho Unie a všechny členské státy podepsaly Úmluvu Organizace spojených národů o právech osob se zdravotním postižením, která obsahuje mimo jiné ustanovení týkající se starších lidí.
(25)
Evropský den mezigenerační solidarity se každoročně slaví dne 29. dubna. Poskytuje vhodnou příležitost k tomu, aby Unie obnovila svůj závazek posílit solidaritu a spolupráci mezi generacemi s cílem propagovat spravedlivou a udržitelnou společnost.
(26)
Toto rozhodnutí stanoví finanční krytí, které bude pro rozpočtový orgán hlavní referenční hodnotou ve smyslu bodu 37 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení. (4)
(27)
Na aktivní stárnutí se zaměřuje také několik fondů, programů a akčních plánů Unie, jako je Evropský sociální fond (5), Evropský fond pro regionální rozvoj (6), program PROGRESS (7), program celoživotního učení (8), a v rámci tohoto programu zejména program Grundtvig, program v oblasti zdraví (9), specifické programy v oblasti informačních a komunikačních technologií a v oblasti sociálně-ekonomických a humanitních věd v Sedmém rámcovém programu pro výzkum a rozvoj (10), akční plán „Důstojné stáří v informační společnosti“, společný program asistovaného žití v domácím prostředí (AAL) (11), rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace (12), který zahrnuje pilotní projekty na zavádění informačních a komunikačních technologií pro akční plán Důstojné stáří, přípravná akce CALYPSO pro sociální cestovní ruch a akční plán pro městskou mobilitu.
(28)
S cílem zajistit účast široké škály organizací by se během evropského roku mělo co nejvíce umožňovat pořádání akcí a činností menšího rozsahu.
(29)
Zapojení příslušných sítí na úrovni Unie v rámci evropského roku by mělo být motivováno a podpořeno odpovídajícími zdroji.
(30)
Jelikož cílů evropského roku nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států vzhledem k nutnosti nadnárodní výměny informací a šíření osvědčených postupů v celé Unii, a proto jich může být vzhledem k rozsahu navrhovaných činností lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Předmět
Rok 2012 se vyhlašuje Evropským rokem aktivního stárnutí a mezigenerační solidarity (dále jen „evropský rok“). Měl by podporovat vitalitu a důstojnost všech.
Článek 2
Cíle
Celkovým cílem evropského roku je usnadnit v Evropě vytvoření kultury aktivního stárnutí založené na společnosti pro všechny věkové skupiny. V tomto rámci evropský rok podněcuje a podporuje úsilí členských států, regionálních a místních orgánů, sociálních partnerů, občanské společnosti a podnikatelského sektoru, včetně malých a středních podniků, zaměřené na podporu aktivního stárnutí a větší snahu o mobilizaci potenciálu rychle rostoucího počtu obyvatel ve věku nad 55 let. Přitom posiluje solidaritu a spolupráci mezi generacemi s přihlédnutím k rozmanitosti a rovnosti žen a mužů. Podporování aktivního stárnutí znamená vytvoření lepších příležitostí, aby starší ženy a muži mohli plnit svou úlohu na trhu práce, boj proti chudobě, zejména žen, a sociálnímu vyloučení, posílení dobrovolné činnosti a aktivního zapojení do rodinného života a společnosti a podporu zdravého a důstojného stárnutí. To zahrnuje mimo jiné přizpůsobení pracovních podmínek, boj proti negativním stereotypům spojeným s věkem a proti diskriminaci na základě věku, zlepšení bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, přizpůsobení systémů celoživotního učení potřebám stárnoucí pracovní síly a zajištění toho, aby systémy sociální ochrany byly odpovídající a poskytovaly vhodné pobídky.
S ohledem na první pododstavec jsou cíle evropského roku:
a)
zvýšit obecné povědomí o významu aktivního stárnutí a jeho různých aspektů a zajistit, aby mu bylo přiznáno významné postavení v politické agendě zúčastněných subjektů na všech úrovních, s cílem vyzdvihnout cenný přínos starších lidí pro společnost a hospodářství a více jej uznávat, podporovat aktivní stárnutí, solidaritu mezi generacemi a vitalitu a důstojnost všech lidí, více se snažit o mobilizaci potenciálu starších lidí bez ohledu na jejich původ a umožnit jim vést nezávislý život;
b)
podněcovat diskuzi, vyměňovat si informace a rozvíjet vzájemnou výměnu zkušeností mezi členskými státy a zúčastněnými subjekty na všech úrovních s cílem podporovat politiku aktivního stárnutí, určit a šířit osvědčené postupy a podporovat spolupráci a součinnost;
c)
nabídnout rámec pro závazky a konkrétní opatření, které umožní Unii, členským státům a zúčastněným subjektům na všech úrovních, při výrazném zapojení občanské společnosti, sociálních partnerů a podniků a se zvláštním důrazem na podporu informačních strategií, aby prostřednictvím konkrétních činností vypracovaly inovativní řešení, politiky a dlouhodobé strategie, včetně komplexních strategií řízení zohledňujících věkovou strukturu v oblasti zaměstnanosti a práce, a sledovaly konkrétní cíle týkající se aktivního stárnutí a mezigenerační solidarity;
d)
podporovat činnosti, které pomohou bojovat proti diskriminaci na základě věku, překonávat stereotypy související s věkem a odstranit bariéry, zejména pokud jde o zaměstnatelnost.
Článek 3
Obsah opatření
1. Opatření, která je třeba přijmout k dosažení cílů stanovených v článku 2, zahrnují tyto činnosti na úrovni Unie, celostátní, regionální nebo místní úrovni:
a)
konference, akce a iniciativy, s aktivním zapojením všech příslušných zúčastněných subjektů, s cílem podpořit diskuzi, zvyšovat povědomí a podněcovat závazky ke konkrétním cílům přispívajícím k udržitelným a trvalým dopadům;
b)
informační, propagační a vzdělávací kampaně využívající multimédia;
c)
výměnu informací, zkušeností a osvědčených postupů, a to mimo jiné prostřednictvím otevřené metody koordinace a sítí zúčastněných subjektů usilujících o dosažení cílů evropského roku;
d)
výzkum a šetření na úrovni Unie, celostátní nebo regionální úrovni a šíření výsledků s důrazem na hospodářský a sociální dopad podpory aktivního stárnutí a s ním spojených politik.
2. Při uskutečňování činností uvedených v odstavci 1 je věnována pozornost zapojení všech generací do úsilí o dosažení cílů evropského roku, zejména prostřednictvím snahy o vytvoření přístupu umožňujícího začlenění a podpory účasti starších a mladších lidí na společných iniciativách.
3. Komise nebo členské státy mohou označit další činnosti jako přínosné pro cíle evropského roku a mohou umožnit, aby byl název evropského roku použit k propagaci těchto činností za podmínky, že budou přispívat k dosažení cílů stanovených v článku 2.
4. Komise a členské státy zohlední při všech svých činnostech spojených s evropským rokem rovnost žen a mužů.
5. Komise zohlední potenciál přeshraničních činností, které se konají na regionální nebo místní úrovni, pro dosažení cílů stanovených v článku 2.
6. Je vyvíjeno úsilí o zajištění toho, aby všechny činnosti v rámci evropského roku určené širší veřejnosti byly snadno přístupné všem, včetně osob se zdravotním postižením.
Článek 4
Koordinace na úrovni členských států
1. Každý členský stát určí vnitrostátního koordinátora pověřeného organizací účasti daného členského státu na evropském roce a informuje o jeho jmenování Komisi.
2. Vnitrostátní koordinátoři rovněž dbají na to, aby vnitrostátní činnosti v rámci evropského roku byly řádně koordinovány, a mohou v této souvislosti rovněž podporovat a usnadňovat místní a regionální činnosti. Vnitrostátní koordinátoři rovněž prosazují zapojení všech příslušných zúčastněných subjektů, včetně občanské společnosti, do činností v rámci evropského roku.
3. Členské státy se vyzývají, aby do 25. listopadu 2011 informovaly Komisi o svém pracovním programu, který bude obsahovat podrobný popis vnitrostátních činností plánovaných v rámci evropského roku
Článek 5
Zúčastněné země
Evropského roku se mohou zúčastnit:
a)
členské státy;
b)
kandidátské země;
c)
země západního Balkánu a
d)
státy Evropského sdružení volného obchodu, které jsou smluvními stranami Dohody o Evropském hospodářském prostoru.
Článek 6
Koordinace na úrovni Unie
1. Komise provádí evropský rok na úrovni Unie.
2. Komise svolává zasedání vnitrostátních koordinátorů za účelem koordinace činností v rámci evropského roku na úrovni Unie a za účelem výměny informací a znalostí, včetně informací o případných závazcích a jejich provádění v členských státech.
3. Komise usnadňuje a podporuje činnosti v rámci evropského roku na celostátní, regionální a místní úrovni, mimo jiné prostřednictvím případného navrhování nových metod a nástrojů pro dosažení cílů evropského roku a jejich hodnocení.
4. Koordinace činností v rámci evropského roku na úrovni Unie spadá rovněž do působnosti stávajících politických výborů a poradních skupin.
5. Komise rovněž svolává zasedání zástupců evropských organizací nebo subjektů působících v oblasti aktivního stárnutí, aby jí pomáhaly s organizací průběhu evropského roku.
6. Komise v komunikační činnosti svých zastoupení v členských státech a příslušné klíčové sítě na úrovni Unie, které získávají na své provozní náklady podporu ze souhrnného rozpočtu Unie, učiní ve svých pracovních programech z tématu evropského roku prioritu.
7. Evropský parlament, členské státy, Evropský hospodářský a sociální výbor a Výbor regionů se připojí k činnostem v rámci evropského roku.
Článek 7
Finanční a nefinanční podpora
1. Činnosti uvedené v čl. 3 odst. 1 na úrovni Unie mohou být uskutečněny na základě zadání veřejné zakázky či grantů financovaných ze souhrnného rozpočtu Unie.
2. Tam, kde je to vhodné, mohou programy a politiky v oblastech, které přispívají k podpoře aktivního stárnutí, jako jsou zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti, vzdělání a kultura, zdraví, výzkum, informační společnost, regionální politika a dopravní politika, podpořit evropský rok, a to v souladu s platnými pravidly a v rámci jejich stávajících možností pro stanovování priorit.
3. Nefinanční podporu může Unie přiznat pro činnosti, které veřejné a soukromé organizace podnikly v souladu s čl. 3 odst. 3.
Článek 8
Rozpočet
1. Finanční krytí na provádění tohoto rozhodnutí na úrovni Unie, zejména na činnosti uvedené v čl. 3 odst. 1, na období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2012 činí 5 000 000 EUR.
2. Roční rozpočtové prostředky schvaluje rozpočtový orgán v mezích finančního rámce.
Článek 9
Soudržnost
Komise spolu s členskými státy zajišťuje, aby opatření stanovená v tomto rozhodnutí byla v souladu s ostatními unijními, celostátními i regionálními programy a iniciativami, které přispívají k dosažení cílů evropského roku.
Článek 10
Mezinárodní spolupráce
Komise může pro účely evropského roku spolupracovat s příslušnými mezinárodními organizacemi, zejména s Organizací spojených národů a Radou Evropy, přičemž dbá na zajištění viditelnosti úsilí Unie o podporu aktivního stárnutí.
Článek 11
Hodnocení
1. Do 30. června 2014 předloží Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů zprávu obsahující celkové hodnocení iniciativ stanovených v tomto rozhodnutí s podrobnostmi o provádění a výsledcích, která bude sloužit jako základ pro budoucí politiky, opatření a činnosti Unie v této oblasti.
2. Zpráva uvedená v odstavci 1 bude také obsahovat informace o tom, jakým způsobem byla do činností evropského roku začleněna rovnost žen a mužů a jak byl zajištěn přístup k uvedeným činnostem pro osoby se zdravotním postižením.
3. Ve zprávě uvedené v odstavci 1 bude také zdůrazněno, jaké trvalé výsledky evropský rok přinesl pro podporu aktivního stárnutí v celé Unii.
Článek 12
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 13
Určení
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Ve Štrasburku dne 14. září 2011.
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS Nr. 940/2011/ES
(2011. gada 14. septembris)
par Eiropas gadu aktīvai novecošanai un paaudžu solidaritātei (2012. gads)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 153. panta 2. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas dalībvalstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
apspriedušies ar Reģionu komiteju,
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),
tā kā:
(1)
Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 147. panta 1. punktu Savienībai ir jāpalīdz nodrošināt augstu nodarbinātības līmeni, rosinot dalībvalstu sadarbību un atbalstot, kā arī vajadzības gadījumā papildinot to rīcību.
(2)
Saskaņā ar LESD 153. panta 1. punktu Savienībai ir jāatbalsta un jāpapildina dalībvalstu darbība attiecībā uz darba apstākļiem, tādu personu integrāciju, kuri ir atstumti no darba tirgus, un sociālās atstumtības apkarošanu.
(3)
Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 3. panta 3. punktu Savienība inter alia apkaro sociālo atstumtību un diskrimināciju un veicina sociālo taisnīgumu un aizsardzību, sieviešu un vīriešu līdztiesību un paaudžu solidaritāti.
(4)
LESD 174. pantā ir atzīts, ka dažos Savienības reģionos ir būtiska un pastāvīga demogrāfiska atpalicība, kura var nelabvēlīgi ietekmēt šo reģionu attīstību un kurai jāvelta īpaša uzmanība, lai Savienība sasniegtu ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas mērķi.
(5)
Saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 25. pantu Savienība atzīst un ievēro vecāka gadagājuma cilvēku tiesības uz cilvēka cienīgu un neatkarīgu dzīvesveidu, kā arī uz līdzdalību sociālajā un kultūras dzīvē.
(6)
Novecošana neapšaubāmi ir problēma visai sabiedrībai un visām paaudzēm Eiropā, un tas ir arī jautājums par paaudžu solidaritāti un ģimeni.
(7)
To Savienības iedzīvotāju daļa, kuri ir gandrīz 60 gadu veci un vecāki, palielināsies daudz ātrāk nekā jebkad agrāk. Šis fakts ir ļoti pozitīvs, jo tas ir loģisks veselības aprūpes un dzīves kvalitātes uzlabošanās rezultāts. Tomēr šo demogrāfisko pārmaiņu dēļ Savienība saskaras ar daudzām problēmām.
(8)
Secīgās Eiropadomēs ir atzīta nepieciešamība risināt iedzīvotāju novecošanas ietekmi uz Eiropas sociālajiem modeļiem. Svarīgs atbildes pasākums straujām vecuma struktūras pārmaiņām ir veicināt tādas aktīvas novecošanas kultūras radīšanu, kura būtu process mūža ilgumā, un tādējādi strauji augošajai iedzīvotāju daļai, kuri patlaban ir gandrīz 60 gadu veci un vecāki un kopumā ir veselīgāki un labāk izglītoti nekā jebkura iepriekšējā šāda vecuma grupa, nodrošināt labas nodarbinātības un aktīvas līdzdalības iespējas sabiedriskajā un ģimenes dzīvē, tostarp brīvprātīgo darbā, mūžizglītībā, kultūras izpausmēs un sportā.
(9)
Pasaules Veselības organizācija aktīvu novecošanu raksturo kā procesu, kurā tiek optimizētas iespējas veselības, līdzdalības un drošības jomā, lai uzlabotu dzīves kvalitāti cilvēkiem, kas noveco. Aktīva novecošana dod iespēju cilvēkiem īstenot savu fiziskās, sociālās un garīgās labklājības potenciālu visa mūža garumā un piedalīties sabiedrības dzīvē, tajā pašā laikā, kad viņiem vajadzīgs, tiek nodrošināta pienācīga aizsardzība, drošība un aprūpe. Tādēļ, lai veicinātu aktīvu novecošanu, ir vajadzīga daudzdimensionāla pieeja, atbildība un pastāvīgs visu paaudžu atbalsts.
(10)
Eiropas gads aktīvai novecošanai un paaudžu solidaritātei būtu jāorganizē, izmantojot Eiropas gada cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību (2010) un Eiropas brīvprātīgo kustības gada (2011) pieredzi, un tādēļ būtu jāveicina minēto Eiropas gadu un Eiropas gada aktīvai novecošanai un paaudžu solidaritātei (2012) (“Eiropas gads”) sinerģijas.
(11)
Pieaugošais vecāka gadagājuma cilvēku īpatsvars Eiropā un hronisko slimību izplatības pieaugums nosaka to, ka svarīgāk nekā jebkad iepriekš ir veicināt visu, jo īpaši vecāka gadagājuma cilvēku, veselīgu novecošanu, atbalstot viņu vitalitāti un cieņu pret viņiem, inter alia nodrošinot iespēju izmantot atbilstīgu un augstas kvalitātes veselības aprūpi, ilgtermiņa aprūpi un sociālos pakalpojumus un izstrādājot iniciatīvas par to, kā veicināt ar novecošanu saistītu veselības apdraudējumu novēršanu. Veselīga novecošana var paaugstināt vecāka gadagājuma cilvēku līdzdalību darba tirgū, ļaut tiem ilgāk saglabāt sabiedrisko aktivitāti, uzlabot to individuālo dzīves kvalitāti un ierobežojot spiedienu uz veselības, sociālās aprūpes un pensiju sistēmām.
(12)
Viedokli par Savienības demogrāfiskajām problēmām un šo problēmu iespējamiem risinājumiem Komisija ir izklāstījusi savā 2006. gada 12. oktobra paziņojumā “Eiropas demogrāfiskā nākotne - problēma un tās risinājumi”, 2007. gada 10. maija paziņojumā “Veicināt paaudžu solidaritāti” un 2009. gada 29. aprīļa paziņojumā “Kā risināt ES iedzīvotāju novecošanās ietekmi (2009. gada novecošanas ziņojums)”.
(13)
Vecāko paaudžu daudzveidība Eiropā turpinās pieaugt. Tādēļ ir nepieciešams aktīvi veicināt vienlīdzīgas iespējas un atbalstīt līdzdalību. Aktīviem pilsoņiem no dažādām kultūras vidēm ir svarīgas izlīdzinošas funkcijas sabiedrības dzīvē, viņi sekmē integrāciju un sniedz ieguldījumu ekonomikā.
(14)
Padome un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvji 2007. gada 22. februārī pieņēma rezolūciju “Eiropas demogrāfisko pārmaiņu radītās iespējas un problēmas. Vecāka gadagājuma cilvēku devums ekonomiskajai un sociālajai attīstībai”, kurā uzsvērta gan vajadzība uzlabot aktīvas līdzdalības iespējas vecāka gadagājuma cilvēkiem, tostarp ar brīvprātīgo darbu, gan jaunas ekonomiskās iespējas (“sirmgalvju ekonomika”), ko rada pieaugošais vecāka gadagājuma cilvēku pieprasījums pēc noteiktām precēm un pakalpojumiem, kā arī vecāka gadagājuma cilvēku pozitīva sabiedriskā tēla svarīgums.
(15)
Padome 2009. gada 8. jūnijā pieņēma secinājumus “Vienlīdzīgas iespējas sievietēm un vīriešiem. Aktīvas un cilvēka cienīgas vecumdienas”, kuros atzina, ka Savienībā vecāka gadagājuma sievietes un vīrieši saskaras ar būtiskām problēmām, kas apgrūtina to centienus dzīvot aktīvi un novecot ar cieņu, un ierosināja vairākus pasākumus dalībvalstīm un Komisijai, tostarp veicināt aktīvas novecošanas politiku, ņemot vērā dalībvalstu atšķirīgos apstākļus un sieviešu un vīriešu atšķirīgās problēmas.
(16)
Padome 2009. gada 30. novembrī pieņēma secinājumus “Veselīga un cieņpilna novecošana”, kuros Komisija inter alia ir aicināta “izstrādāt informētības uzlabošanas pasākumus, lai veicinātu aktīvu novecošanu, tostarp, iespējams, Eiropas gadu aktīvai novecošanai un starppaaudžu solidaritātei 2012. gadā”.
(17)
Komisija 2010. gada 3. marta paziņojumā “Eiropa 2020 - stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” uzsvēra, ka, lai panāktu sociālo kohēziju un augstāku ražīgumu, Savienībā ir svarīgi veicināt iedzīvotāju veselīgu un aktīvu novecošanu. 2010. gada 23. novembrī Komisija kā daļu no Eiropas 2020 stratēģijas pieņēma pamatiniciatīvu “Jaunu prasmju un darbavietu programma - Eiropas ieguldījums ceļā uz pilnīgu nodarbinātību”, saskaņā ar kuru dalībvalstīm būtu jāveicina aktīvas novecošanas politika. 2010. gada 16. decembrī Komisija pieņēma arī pamatiniciatīvu “Eiropas platforma cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību: Eiropas pamatprogramma sociālai un teritoriālai kohēzijai”. Šo politikas mērķu īstenošanai ir nepieciešama visu līmeņu valsts iestāžu un dažādu nevalstisku ieinteresēto pušu līdzdalība; Savienības līmenī atbalstu savai darbībai šie mērķi var gūt no Eiropas gada pasākumiem, kuru mērķis ir uzlabot informētību un veicināt paraugprakses apmaiņu. Valstu koordinatoriem būtu jānodrošina koordinācija rīcībām valsts līmenī un tas, lai šīs rīcības atbilstu Eiropas gada vispārējiem mērķiem. Būtu jāplāno arī citu organizāciju un ieinteresēto personu līdzdalība.
(18)
Padome 2010. gada 7. jūnijā pieņēma secinājumus “Aktīva novecošana”, kuros tā aicina Komisiju “sagatavot Eiropas gadu aktīvai novecošanai 2012. gadā, kurā būtu iespējams uzsvērt aktīvas novecošanas sniegto labumu un to devumu paaudžu solidaritātei un popularizēt daudzsološas iniciatīvas aktīvas novecošanas atbalstam visos līmeņos”.
(19)
Eiropas Parlaments 2010. gada 11. novembrī pieņēma rezolūciju “Demogrāfiskās problēmas un paaudžu solidaritāte”, aicinot dalībvalstis aktīvu novecošanu pasludināt par vienu no prioritātēm nākamajiem gadiem. Šajā rezolūcijā arī ir norādīts, ka Eiropas gadā būtu jo īpaši jāuzsver vecāka gadagājuma cilvēku ieguldījums sabiedrībā un jārada iespējas stiprināt paaudžu solidaritāti, sadarbību un saprašanos un ļaut jaunākiem un vecākiem cilvēkiem strādāt kopā.
(20)
Arī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas un Reģionu komitejas sagatavotajos atzinumos tika uzsvērts, cik svarīga Eiropai ir aktīva novecošana, inter alia uzsverot dažādu paaudžu veselības aprūpes nozīmi.
(21)
Padomes Lēmuma 2010/707/ES (2010. gada 21. oktobris) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (3) 7. un 8. pamatnostādnē dalībvalstis ir aicinātas paaugstināt līdzdalību darba tirgū, izmantojot aktīvas novecošanas veicināšanas politiku, paaugstināt vecāka gadagājuma cilvēku nodarbinātības līmeni, veicinot inovācijas darba organizācijā, un uzlabot vecāka gadagājuma cilvēku piemērotību darba tirgum, pilnveidojot viņu prasmes un nodrošinot līdzdalību mūžizglītības programmās. 10. pamatnostādnē uzsvērta nepieciešamība uzlabot sociālās aizsardzības sistēmas, mūžizglītību un aktīvas iekļaušanas politiku ar mērķi radīt iespējas cilvēkiem dažādos dzīves posmos, aizsargāt tos pret nabadzības un sociālās atstumtības risku un veicināt viņu aktīvu līdzdalību sabiedrības dzīvē.
(22)
Paziņojumā “Digitālā programma Eiropai”, kas ir pirmā “Eiropa 2020” pamatiniciatīva, kura pieņemta 2010. gada 19. maijā, Komisija ir uzsvērusi informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT) lietojumprogrammu un pakalpojumu būtisko nozīmi pilnvērtīgu vecumdienu nodrošināšanā un ierosinājusi pastiprināt apvienotās programmas “Interaktīva automatizēta dzīves vide” (AAL) īstenošanu. Digitālajā programmā Eiropai ir arī ieteikts rīkoties saskaņoti, lai uzlabotu visu eiropiešu digitālās prasmes, tostarp vecāka gadagājuma cilvēku prasmes, kas veido lielāko daļu no tiem 150 miljoniem iedzīvotāju vai aptuveni 30 % no kopējā iedzīvotāju skaita, kuri nekad nav lietojuši internetu. Piekļuves veicināšana jaunajām tehnoloģijām un mācību nodrošināšana par šo tehnoloģiju izmantošanu varētu vēl vairāk uzlabot vecāka gadagājuma cilvēku iespējas.
(23)
Saistībā ar Eiropas 2020 stratēģijas pamatiniciatīvu “Inovāciju Savienība” Komisija ir ierosinājusi īstenot aktīvas un veselīgas novecošanas inovāciju partnerību (AHAIP). Ar AHAIP censtos radīt iespēju pilsoņiem dzīvot neatkarīgi un saglabāt labu veselību ilgāk, un līdz 2020. gadam par diviem gadiem paildzināt to vidējo dzīves laikposmu, kad iedzīvotājiem ir laba veselība.
(24)
Komisija īsteno Eiropas Invaliditātes stratēģiju 2010.-2020. gadam, kurā, ņemot vērā bieži vērojamo saistību starp invaliditāti un novecošanu, ir noteikti atbilstīgi pasākumi attiecībā uz vecāka gadagājuma cilvēkiem. Īpaši būtiski ir pieejamības uzlabošanas pasākumi atbilstīgi plašam lietotāju lokam paredzētu pakalpojumu un produktu izstrādes pieejām. Svarīgi ir arī pasākumi, lai atbalstītu neatkarīgu dzīvi un iekļaušanos sabiedrībā, tostarp tādi, kas vērsti uz vecākiem cilvēkiem ar invaliditāti un cilvēkiem, kuriem nepieciešams liels atbalsts un kuru vajadzības ir sarežģītas, kuri ir īpaši neaizsargāti un pakļauti sociālās atstumtības riskam. Turklāt Savienība un visas dalībvalstis ir parakstījušas Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām, kurā inter alia ir iekļauti noteikumi attiecībā uz vecāka gadagājuma cilvēkiem.
(25)
Eiropas paaudžu solidaritātes diena tiek svinēta katru gadu 29. aprīlī. Šī diena sniedz labu iespēju Savienībai no jauna apņemties stiprināt paaudžu solidaritāti un sadarbību, lai veicinātu taisnīgu un ilgtspējīgu sabiedrību.
(26)
Ar šo lēmumu nosaka finansējumu, kas budžeta lēmējinstitūcijai ir galvenā atsauce Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (4) 37. punkta izpratnē.
(27)
Uz aktīvas novecošanas jautājumu attiecas arī vairāki Savienības fondi, programmas un rīcības plāni, piemēram, Eiropas Sociālais fonds (5), Eiropas Reģionālās attīstības fonds (6), Progress programma (7), Mūžizglītības programma (8) un jo īpaši tās Grundtvig programma, Veselības programma (9), īpašas programmas informācijas un komunikāciju tehnoloģijas un sociāli ekonomisko zinātņu un humanitāro zinātņu jomā Septītajā pamatprogrammā pētniecībai un attīstībai (10), rīcības plāns “Pilnvērtīgas vecumdienas informācijas sabiedrībā”, apvienotā programma AAL (11), Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogramma (12) ar informācijas un komunikāciju tehnoloģijas ieviešanas pilotprojektiem pilnvērtīgai novecošanai, sagatavošanas darbība Calypso sociālā tūrisma jomā un Rīcības plāns par mobilitāti pilsētās.
(28)
Lai nodrošinātu dažādu organizāciju līdzdalību, Eiropas gada laikā būtu, cik iespējams, jāatbalsta mazāka mēroga pasākumi un darbības.
(29)
Eiropas gada laikā būtu jāveicina un ar pienācīgiem resursiem jāatbalsta piedalīšanās attiecīgos Eiropas līmeņa tīklos.
(30)
Ņemot vērā to, ka Eiropas gada aktīvai novecošanai mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, jo ir nepieciešama valstu savstarpējā informācijas apmaiņa un paraugprakses izplatīšana visā Savienībā, un rīcības apjoma dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Priekšmets
2012. gadu pasludina par Eiropas gadu aktīvai novecošanai un paaudžu solidaritātei (“Eiropas gads”). Tas veicina visu cilvēku vitalitāti un cieņu pret visiem.
2. pants
Mērķi
Eiropas gada vispārējais mērķis ir atvieglot aktīvas novecošanas kultūras izveidi Eiropā, balstoties uz principu par sabiedrību visām vecuma grupām. Saskaņā ar šo ieceri Eiropas gadā sekmē un atbalsta dalībvalstu, to reģionālo un vietējo iestāžu, sociālo partneru, pilsoniskās sabiedrības un uzņēmēju aprindu, tostarp mazo un vidējo uzņēmumu, centienus veicināt aktīvu novecošanu un pastiprināt pasākumus, lai mobilizētu to iedzīvotāju, kuri ir gandrīz sasnieguši 60 gadu vecumu vai ir vecāki, strauji augošās grupas potenciālu. To darot, tiek stiprināta paaudžu solidaritāte un sadarbība, ņemot vērā dažādību un dzimumu līdztiesību. Veicināt aktīvu novecošanu nozīmē labāku iespēju radīšanu, lai vecāka gadagājuma sievietes un vīrieši var palikt darba tirgū, nabadzības apkarošanu, jo īpaši sieviešu vidū, sociālās atstumtības apkarošanu, lai veicinātu brīvprātīgo darbu un aktīvu līdzdalību ģimenes un sabiedrības dzīvē, un veicināt veselīgu, cieņpilnu novecošanu. Tas inter alia paredz darba apstākļu pielāgošanu, negatīvo ar vecumu saistīto stereotipu un ar vecumu saistītas diskriminācijas izskaušanu, veselības aizsardzības un drošības darbā uzlabošanu, mūžizglītības mācību sistēmu pielāgošanu vecāka gadagājuma darba ņēmēju vajadzībām un tādu sociālās aizsardzības sistēmu nodrošināšanu, kuras ir atbilstīgas un sniedz piemērotus stimulus.
Pamatojoties uz pirmo daļu, Eiropas gada mērķi ir:
a)
uzlabot sabiedrības informētību par aktīvas novecošanas nozīmi un to dažādiem aspektiem un nodrošināt, ka šim jautājumam tiek piešķirta ļoti nozīmīga vieta visu ieinteresēto personu politiskajā darba kārtībā visos līmeņos, lai uzsvērtu lietderīgo devumu, ko vecāka gadagājuma cilvēki sniedz sabiedrībai un ekonomikai, vairāk novērtējot šo devumu, veicinātu aktīvu novecošanu, paaudžu solidaritāti, visu cilvēku vitalitāti un cieņu pret visiem un pastiprinātu vecāka gadagājuma cilvēku potenciāla mobilizēšanas pasākumus neatkarīgi no viņu izcelsmes, kā arī radīt viņiem iespēju dzīvot neatkarīgi;
b)
stimulēt diskusijas, apmainīties ar informāciju un attīstīt savstarpējo mācīšanos starp dalībvalstīm un ieinteresētajām personām visos līmeņos, lai veicinātu aktīvas novecošanas politiku, identificētu un izplatītu paraugpraksi un veicinātu sadarbību un sinerģijas;
c)
piedāvāt pamatu saistībām un konkrētai rīcībai, lai ļautu Savienībai, dalībvalstīm un ieinteresētajām personām visos līmeņos ar pilsoniskās sabiedrības, sociālo partneru un uzņēmumu līdzdalību un konkrētu uzsvaru uz informēšanas stratēģiju veicināšanu izstrādāt novatoriskus risinājumus, politiku un ilgtermiņa stratēģijas, tostarp vispusīgas vecuma pārvaldības stratēģijas saistībā ar nodarbinātību un darbu, izmantojot konkrētus pasākumus, un īstenot ar aktīvu novecošanu un paaudžu solidaritāti saistītus konkrētus mērķus;
d)
veicināt pasākumus, kas palīdzēs apkarot ar vecumu saistītu diskrimināciju, pārvarēt ar vecumu saistītus stereotipus un novērst šķēršļus, jo īpaši attiecībā uz nodarbināmību.
3. pants
Pasākumu saturs
1. Pasākumi, kurus īsteno, lai sasniegtu 2. pantā izklāstītos mērķus, ir šādas darbības Savienības, valstu, reģionālā vai vietējā līmenī:
a)
konferences, pasākumi un iniciatīvas ar aktīvu visu iesaistīto personu līdzdalību, lai sekmētu diskusijas, uzlabotu informētību un rosinātu apņemties izpildīt konkrētus mērķus, kas sekmētu noturīgu un paliekošu ietekmi;
b)
informācijas, reklāmas un izglītošanas kampaņas, izmantojot multividi;
c)
informācijas, pieredzes un paraugprakses apmaiņa, inter alia izmantojot atklāto koordinācijas metodi un kontakttīklus, kurus izveidojušas ieinteresētās personas, kas darbojas Eiropas gada mērķu sasniegšanas jomā;
d)
pētījumi un apsekojumi Savienības, valstu vai reģionu līmenī, un rezultātu izplatīšana, uzsverot aktīvas novecošanas veicināšanu un aktīvai novecošanai labvēlīgas politikas ekonomisko un sociālo ietekmi.
2. Īstenojot 1. punktā minētos pasākumus, uzmanību pievērš visu paaudžu iesaistīšanai Eiropas gada mērķu sasniegšanā, jo īpaši cenšoties izstrādāt visaptverošu pieeju un mudinot vecāka gadagājuma cilvēkus un jauniešus piedalīties kopīgās iniciatīvās.
3. Komisija vai dalībvalsts var apzināt citas darbības, kuras veicinātu Eiropas gada mērķu sasniegšanu, un var atļaut izmantot Eiropas gada nosaukumu šo darbību popularizēšanā ar noteikumu, ka tas palīdz sasniegt 2. pantā izklāstītos mērķus.
4. Komisija un dalībvalstis visos savos pasākumos saistībā ar Eiropas gada īstenošanu ņem vērā dzimumu līdztiesības integrēto pieeju.
5. Komisija ņem vērā pārrobežu pasākumu iespējamību, kas notiek reģionālā vai vietējā līmenī, lai sasniegtu 2. pantā minētos mērķus.
6. Ir jācenšas nodrošināt, ka visi Eiropas gada pasākumi, kas paredzēti plašākai sabiedrībai, ir viegli pieejami visiem, tostarp cilvēkiem ar invaliditāti.
4. pants
Koordinācija ar dalībvalstīm
1. Katra dalībvalsts ieceļ valsts koordinatoru, kam jābūt atbildīgam par tās dalības Eiropas gadā organizēšanu, un informē Komisiju par šo iecelšanu.
2. Valstu koordinatori nodrošina arī to, lai valstī veiktie Eiropas gada pasākumi būtu pienācīgi saskaņoti, un šajā kontekstā viņi var arī veicināt un atvieglot darbības vietējā un reģionu līmenī. Valstu koordinatori arī sekmē visu attiecīgo ieinteresēto personu, tostarp pilsoniskās sabiedrības, iesaistīšanos Eiropas gada pasākumos.
3. Līdz 2011. gada 25. novembrim dalībvalstis tiek aicinātas informēt Komisiju par savu darba programmu, kurā ir ietverta sīka informācija par Eiropas gadā valstī paredzētajiem pasākumiem.
5. pants
Iesaistītās valstis
Eiropas gadā var piedalīties:
a)
dalībvalstis;
b)
kandidātvalstis;
c)
Rietumbalkānu valstis un
d)
Eiropas Brīvā tirgus asociācijas valstis, kuras ir Eiropas Ekonomikas zonas līguma puses.
6. pants
Koordinācija Savienības līmenī
1. Komisija īsteno Eiropas gadu Savienības līmenī.
2. Komisija organizē sanāksmes ar valstu koordinatoriem, lai nodrošinātu Eiropas gada pasākumu koordināciju Savienības līmenī un apmainītos ar informāciju un zināšanām, tostarp par iespējamām saistībām un to īstenošanu dalībvalstīs.
3. Komisija atvieglo un atbalsta Eiropas gada pasākumus valstu, reģionu un vietējā līmenī, tostarp attiecīgā gadījumā ierosinot jaunas pieejas un instrumentus Eiropas gada mērķu sasniegšanai un to novērtēšanai.
4. Savienības līmenī Eiropas gada pasākumu koordinācija notiek arī pastāvošajās politikas komitejās un padomdevēju grupās.
5. Komisija arī organizē sanāksmes, kurās pārstāvētas tās Eiropas organizācijas vai iestādes, kas darbojas aktīvas novecošanas jomā, lai saņemtu to palīdzību Eiropas gada īstenošanā.
6. Eiropas gada tēma ir prioritāte dalībvalstīs atvērto Komisijas pārstāvniecību komunikāciju pasākumos un to attiecīgo galveno Savienības līmeņa tīklu darba programmās, kuri no Savienības vispārējā budžeta saņem atbalstu uzturēšanas izmaksu segšanai.
7. Eiropas gada pasākumos ir iesaistīts Eiropas Parlaments, dalībvalstis, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja un Reģionu komiteja.
7. pants
Finansiāls un nefinansiāls atbalsts
1. Lēmuma 3. panta 1. punktā noteikto Savienības līmeņa darbību īstenošanai var izmantot atklātos konkursus vai no Savienības vispārējā budžeta piešķirtas dotācijas.
2. Attiecīgā gadījumā ar programmām un politikas virzieniem jomās, kas sniedz ieguldījumu aktīvas novecošanas veicināšanā, piemēram, nodarbinātība, sociālās lietas un vienlīdzīgas iespējas, izglītība un kultūra, veselība, pētniecība, informācijas sabiedrība, reģionālā politika un transporta politika, var atbalstīt Eiropas gadu saskaņā ar piemērojamiem noteikumiem un ar to rīcībā esošajām prioritāšu noteikšanas iespējām.
3. Savienība var piešķirt nefinansiālu atbalstu pasākumiem, kuras ierosina valsts vai privātas organizācijas saskaņā ar 3. panta 3. punktu.
8. pants
Budžets
1. Šā lēmuma, jo īpaši 3. panta 1. punktā noteikto pasākumu, īstenošanai Savienības līmenī no 2011. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. decembrim paredzētais finansējums ir EUR 5 000 000.
2. Gada apropriācijas apstiprina budžeta lēmējinstitūcija atbilstīgi finanšu shēmai.
9. pants
Konsekvence
Komisija kopā ar dalībvalstīm nodrošina šajā lēmumā paredzēto pasākumu saderību ar citām Savienības, valsts vai reģionu shēmām un iniciatīvām, kas veicina Eiropas gada mērķu sasniegšanu.
10. pants
Starptautiskā sadarbība
Lai sasniegtu Eiropas gada mērķus, Komisija var sadarboties ar attiecīgām starptautiskām organizācijām, jo īpaši ar ANO un Eiropas Padomi, tajā pašā laikā nodrošinot Savienības centienu aktīvas novecošanas veicināšanā pamanāmību.
11. pants
Novērtēšana
1. Komisija līdz 2014. gada 30. jūnijam iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ziņojumu par šajā lēmumā paredzēto iniciatīvu vispārējo novērtējumu, ietverot detalizētu informāciju par īstenošanu un rezultātiem, lai tas būtu pamats turpmākajiem Savienības politikas virzieniem, pasākumiem un darbībām šajā jomā.
2. Ziņojumā, kas minēts 1. punktā, sniedz arī informāciju par to, kā dzimumu līdztiesības princips ir integrēts Eiropas gada darbībās un kā ir nodrošināta minēto pasākumu pieejamība personām ar invaliditāti.
3. Turklāt ziņojumā, kas minēts 1. punktā, uzsver, kā Eiropas gads ir radījis ilgstošu ietekmi uz aktīvas novecošanas veicināšanu visā Savienībā.
12. pants
Stāšanās spēkā
Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
13. pants
Adresāti
Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.
Strasbūrā, 2011. gada 14. septembrī