ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 20. dubna 2011
o údajné podpoře ve prospěch podniku trèves C 4/10 (ex NN 64/09) poskytnuté Francouzskou republikou
(oznámeno pod číslem K(2011) 2585)
(Pouze francouzské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/676/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s uvedenými články (1) a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Prostřednictvím různých článků zveřejněných v tisku na jaře roku 2009 byla Komise informována, že podnik Trèves byl příjemcem investice ve výši 55 milionů EUR poskytnuté Fondem pro modernizaci výrobců automobilových dílů (dále jen „FMEA“). Dopisy ze dne 5. května 2009, 11. června 2009, 10. července 2009 a 4. listopadu 2009 Komise požádala francouzské orgány o poskytnutí informací v této věci. Uvedené orgány odpověděly na tyto žádosti dopisy (nebo e-maily) ze dne 5. června 2009, 23. června 2009, 18. srpna 2009, 18. listopadu 2009 a 23. prosince 2009.
(2)
Kromě toho se dne 8. ledna 2010 na žádost francouzských orgánů uskutečnilo jednání v prostorách Komise. V návaznosti na toto jednání poskytly francouzské orgány e-mailem ze dne 15. ledna 2010 doplňující informace.
(3)
Dopisem ze dne 29. ledna 2010 oznámila Komise Francouzské republice své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) ve věci investice fondu FMEA a ve věci splátkového kalendáře dluhu na daních a sociálním pojištění (rovněž nazývaného „plán vyrovnání dluhu“), který podniku Trèves poskytly francouzské správní orgány. Francie sdělila své připomínky k zahájení formálního vyšetřovacího řízení dne 25. března 2010.
(4)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (2). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily své připomínky k předmětným opatřením.
(5)
Komise obdržela připomínky v této věci od následujících zúčastněných stran: Italské republiky, podniku Trèves, skupiny PSA Peugeot Citroën, skupiny Renault, konkurenta podniku Trèves, který si přeje zachovat anonymitu, a fondu FMEA (3). Komise předala tyto připomínky Francii a dala jí příležitost na ně reagovat; připomínky Francie obdržela dopisem ze dne 5. října 2010. Dne 18. listopadu 2010 proběhlo rovněž jednání s francouzskými orgány. Prostřednictvím e-mailů ze dne 21. prosince 2010 a 22. února 2011 byly pak Komisi předány doplňující informace.
II. POPIS ZKOUMANÝCH OPATŘENÍ
(6)
Před vlastním popisem zkoumaných opatření, je třeba uvést informace o Strategickém investičním fondu (dále jen „FSI“), fondu FMEA, CDC Entreprises, správcovské společnosti fondu FMEA (bod II. 1), jakož i o podniku Trèves a o opatřeních, která byla vůči němu přijata (bod II. 2 níže). Dále budou uvedeny důvody, které vedly k zahájení formálního vyšetřovacího řízení ve věci investice fondu FMEA a splátkového kalendáře dluhu na daních a sociálním pojištění (bod II. 3 níže).
II.1. FSI, FMEA, CDC Entreprises
(7)
Z důvodu hospodářské krize, která započala v roce 2008, vytvořila Francie na podporu svého hospodářství Strategický investiční fond (dále jen „FSI“). Brzy poté fond FSI vytvořil v partnerství se skupinou PSA Peugeot Citroën (dále jen „PSA“) a skupinou Renault (dále jen „Renault“) fond FMEA. Zatím co cílem fondu FSI je investovat do všech druhů podniků bez ohledu na hospodářské odvětví, fond FMEA investuje pouze do podniků výrobců automobilových dílů.
(8)
Strategický investiční fond, který disponuje finančními prostředky ve výši 20 miliard EUR, byl vytvořen francouzskou vládou v prosinci 2008 za účelem řešení kapitálových potřeb podniků považovaných za nositele růstu a konkurenceschopnosti francouzského hospodářství. Fond FSI podle jeho vedení investuje pouze do podniků, které vykazují dobré vyhlídky na růst a konkurenceschopnost z hlediska francouzského hospodářství.
(9)
Fond FSI je ze 49 % vlastněn francouzskou vládou a z 51 % společností Caisse des Dépôts et Consignation (dále jen „CDC“). CDC „a její dceřiné společnosti tvoří skupinu, která je ve vlastnictví státu a která slouží obecnému zájmu a hospodářskému rozvoji“ Francie (4) a její představitelé jsou jmenováni nařízením.
(10)
Představenstvo fondu FSI, kterému předsedá generální ředitel CDC, je složeno kromě svého předsedy ze šesti členů, z nichž jeden zastupuje CDC, dva zastupují stát (generální ředitel pro státní účast a generální ředitel společností) a tři zastupují zájmy podniků (ředitelé podniků SCOR, Essilor a Artemis).
(11)
Fond FMEA je podílovým fondem rizikového kapitálu, jehož posláním je podporovat rozvoj konkurenceschopných výrobců automobilových dílů, kteří svým zákazníkům mohou nabídnout kapacitu výzkumu a vývoje a posílené mezinárodní monitorování. Fond uskutečňuje investice do maximální výše 60 milionů EUR výhradně ve prospěch svých podílníků, a to buď samostatně, nebo společně s dalšími soukromými investory či jinými fondy.
(12)
Vytvoření fondu FMEA (dne 25. března 2009) bylo součástí plánu na podporu automobilového průmyslu oznámeného prezidentem Francouzské republiky dne 4. prosince 2008. Fond disponuje finančními prostředky ve výši 600 milionů EUR, které pocházejí z fondu FSI (200 milionů EUR), od společnosti PSA (200 milionů EUR) a od společnosti Renault (200 milionů EUR).
(13)
Správu fondu FMEA zajišťuje CDC Entreprises, dceřiná společnost CDC. Investiční rozhodnutí jsou tedy přijímána společností CDC Entreprises.
(14)
Přípravou podkladů pro uskutečnění investic správcovskou společnosti CDC Entreprises je pověřena výběrová komise a investiční výbor fondu FMEA. V obou výborech jsou rovnoměrně zastoupeni všichni tři investoři: PSA, Renault i FSI.
(15)
V souladu s organizačním řádem fondu FMEA musí správcovská společnost konzultovat výběrovou komisi ohledně strategické povahy všech investičních projektů. Její poradní stanoviska nejsou pro správcovskou společnost závazná. Jsou přijímána dvoutřetinovou většinou.
(16)
Investiční výbor musí být konzultován před uskutečněním každé investice nebo odprodeje kapitálu nebo v případě jakéhokoli odchylky od kritérií a pravidel investiční politiky. Při jednání o projektu investice nebo odprodeje kapitálu jsou jeho stanoviska přijímána dvoutřetinovou většinou a rovněž správní společnost nezavazují. Pokud však jeden ze tří investoři hlasuje proti, stanovisko výboru je považováno za záporné. V tomto případě je projekt investice nebo odprodeje kapitálu vrácen výběrové komisi.
(17)
CDC Entreprises je významným subjektem v oblasti soukromého vlastního kapitálu ve Francii. Je povinen dodržovat veškerá pravidla stanovená Úřadem pro finanční trhy (AMF) v oblasti správy investic, a to zejména pravidla týkající se nezávislosti při výběru investic a předcházení střetu zájmů. CDC Entreprises spravuje mezi jinými také investice fondu FSI do malých a středních podniků, které nejsou obchodovány na burze cenných papírů, a investice jménem společnosti CDC a jiných investorů.
(18)
CDC Entreprises je dceřinou společností ve stoprocentním vlastnictví společnosti CDC. Předseda představenstva a generální ředitel CDC Entreprises jsou jmenováni představenstvem společnosti, jehož členové jsou jmenováni společností CDC.
(19)
CDC Entreprises uzavřela s fondem FSI dohodu o podpoře a poradenství, v jejímž rámci spolupracuje specializovaný tým fondu FSI s CDC Entreprises na předběžném výběru investičních projektů (mj. studie proveditelnosti a hodnocení rizik, studie a podpora při provádění těchto investic) a sledování uskutečněných investic.
(20)
Vzhledem k organizaci a fungování výborů fondu FMEA má CDC Entreprises výhradní oprávnění zavazovat fond FMEA. Rozhodnutí výborů nejsou pro správcovskou společnost závazná (s výjimkou odchylek od kritérií a pravidel investiční politiky a řízení střetu zájmů, tedy případů, které nejsou v této věci relevantní). Francouzské orgány uvedly, že společnost CDC Entreprises dosud nikdy nepovažovala za nutné vyjádřit se nesouhlasně ke stanoviskům výborů v oblasti investic.
(21)
V grafu č. 1 níže je uveden přehled vzájemných vazeb mezi francouzským státem a společnostmi CDC, CDC Entreprises, FSI, FMEA, PSA a Renault.
Graf č. 1
Vzájemné vazby mezi francouzským státem a společnostmi CDC, CDC Entreprises, FSI, FMEA, PSA a Renault
II.2 Podnik Trèves a opatření přijatá vůči tomuto podniku
(22)
Podnik Trèves se specializuje v oboru součástí vnitřního vybavení automobilů. Před zahájením probíhajícího plánu restrukturalizace (plán restrukturalizace se týká 1 300 zaměstnanců) podnik Trèves zaměstnával přibližně 6 500 zaměstnanců. Podnik se zaměřuje na tři oblasti činnosti: zvuková zařízení (5), sedadla a součástky sedadel a textilie. Podnik sestával z 9 továren (dvě jsou nyní uzavřeny) a má pobočky ve 14 zemích (včetně Španělska, Spojeného království, Portugalska, Slovinska a České republiky). Podnik realizuje 40 % svého obratu ve Francii. Jeho hlavními zákazníky jsou Renault, Peugeot SA, Volkswagen, Nissan a Toyota.
(23)
Krátce před vypuknutím krize v roce 2008 začal podnik Trèves těžit z přínosu prvního plánu restrukturalizace zahájeného v roce 2005, jehož cílem bylo snížení počtu zaměstnanců a racionalizace výrobních kapacit. Po vypuknutí krize se podnik Trèves rozhodl změnit a prohloubit svůj plán restrukturalizace a zahájil jednání se svými věřiteli v rámci dohodovacího řízení (6).
(24)
Protokol o dohodě byl uzavřen dne 25. května 2009 mezi akcionářem podniku Trèves (holdingovou společností „Severt“, která je jediným akcionářem), společnostmi skupiny Trèves, věřiteli (tj. bankami) a fondem FMEA. Tento protokol je založen na provedení plánu restrukturalizace (tento plán je popsán v oddíle V.1.1.).
(25)
Prostředky na financování plánu restrukturalizace byly odhadnuty na [110-140] (7) milionů EUR. Jednotlivé strany přijaly v tomto smyslu závazky, které jsou uvedeny v protokolu ze dne 25. května 2009.
(26)
Výrobci Peugeot a Renault se zavázali přispět na financování […] částkou 33,3 milionu EUR.
(27)
Skupina Trèves se zavázala, že vyvine veškeré úsilí k tomu, aby v průběhu roku 2009 vytvořila částku odpovídající [5-20] potřeb finančních prostředků, tj. [5-30] milionů EUR.
(28)
Banky poskytly nový bankovní úvěr ve výši [10-30] milionů EUR. Banky kromě toho poskytly konsolidační úvěr ve výši [30-60] milionů EUR, který byl určen na splacení stávajících krátkodobých úvěrů ve výši ([0-20] milionů) a dlouhodobých úvěrů ve výši ([30-40] milionů). Nový úvěr i konsolidační úvěr by měly být plně splaceny do […] 2014.
(29)
Fond FMEA poskytl podniku příspěvek ve výši 55 milionů EUR. Z této částky bylo [40-50] milionů EUR vloženo ve formě dluhových cenných papírů umožňujících přístup ke kapitálu (tj. dluhopisů převoditelných na akcie v upravitelném poměru) s pevným výnosem ve výši [ 8] %. Současně bylo [5-15] milionů EUR vloženo formou navýšení kapitálu (úpisem nových kmenových akcií), za něž fond FMEA získal podíl na základním jmění podniku Trèves ve výši [ 50] %.
(30)
Veřejní věřitelé schválili plán vyrovnání dluhu na daních a sociálním pojištění ve výši 18,4 milionu EUR […]. Tento plán spočívá v rozvržení splátek dluhu na daních a sociálním pojištění podniku Trèves, zahrnujících platby sankčních poplatků a úroků z prodlení.
II.3 Důvody, které vedly k zahájení řízení
(31)
Financování plánu restrukturalizace podniku Trèves se opírá o vklad nových finančních prostředků v celkové výši [100-120] milionů EUR (tato částka nezahrnuje konsolidační úvěr). Z této částky bylo 55 milionů EUR vloženo fondem FMEA. K tomu je třeba přičíst plán vyrovnání dluhu na daních a sociálním pojištění ve výši 18,4 milionu. Komise ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení vyjadřuje pochybnosti, pokud jde o kvalifikaci těchto dvou opatření jako státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU.
(32)
Pokud jde o investici fondu FMEA, Komise konstatuje, že různé skutečnosti, jak se zdá, naznačují, že tato investice pochází ze státních prostředků. Na první pohled se tato investice jeví jako investice poskytnutá ze státních prostředků a přičitatelná státu (8). Pochybnosti Komise vycházejí z informací o fungování fondu FSI, FMEA a CDC Entreprises popsaného výše.
(33)
Komise dále vyjádřila pochybnosti, zda tato investice splňuje kritérium soukromého investora v tržním hospodářství. Komise nemohla zejména s jistotou určit - a to jak vzhledem k situaci v automobilovém průmyslu, tak k situaci podniku, který měl určité finanční potíže (9) - zaprvé, zda předpoklady plánu restrukturalizace byly věrohodné, reálné a obezřetné, zadruhé, zda ocenění podniku Trèves před uskutečněním investice bylo obezřetné, a zatřetí, zda předpoklad vnitřního výnosového procenta (dále jen „IRR“) [ 12 %] (10) měl být považován za přiměřený riziku, které fond FMEA podstoupil.
(34)
Pokud jde o plán vyrovnání dluhu na daních a sociálním pojištění, Komise zvažuje, zda je chování francouzských správních orgánů srovnatelné s chováním soukromého věřitele ve stejných podmínkách, který usiluje o navrácení jemu dlužných částek. Komise neměla k dispozici všechny údaje k tomu, aby mohla dospět k závěru, že veřejní věřitelé byli ve smyslu protokolu o dohodě ze dne 25. května 2009 alespoň ve stejně výhodném postavení jako soukromí věřitelé podniku Trèves (tj. banky), které rovněž přistoupily na rozvržení svých pohledávek na splátky poskytnutím konsolidačního úvěru. Komise má proto pochybnosti, zda plán vyrovnání dluhu na daních a sociálním pojištění odpovídá zásadě soukromého věřitele v tržním hospodářství.
(35)
Pokud by obě výše uvedená opatření měla být kvalifikována jako státní podpora, Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení uvádí, že jejich slučitelnost by mohla být přezkoumána na základě pokynů Komise pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (11) (dále jen „pokyny“). Komise nicméně upozorňuje, že v této fázi nemůže s jistotou určit, zda jsou splněny všechny podmínky požadované těmito pokyny.
III. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(36)
Skupina Trèves zaslala své připomínky Komisi dopisem ze dne 2. července 2010. Podle jejího názoru pravidla a podmínky investice fondu FMEA do skupiny Trèves a uplatnění splátkového kalendáře jejího dluhu na daních a sociálním pojištění nespadají do působnosti čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU.
(37)
Skupina Trèves zaprvé uvádí, že tvrzení o přičitatelnosti podpory státu je neopodstatněné, neboť prostřednictvím fondu FMEA skupina Trèves volila partnerství se dvěma výrobci automobilů mezinárodních rozměrů, kteří představují [ 50] % jejího obratu. Zpochybňuje také názor Komise, že společnost využila státních prostředků, neboť jednak finanční prostředky fondu FMEA pocházejí dle jejího názoru od soukromých subjektů, a jednak účast dalších soukromých investorů (bank) na financování společnosti dokazuje, že společnost byla schopna si zajistit zdroje svého financování na trhu.
(38)
Zadruhé skupina Trèves kategoricky odmítá názor Komise na ekonomickou situaci společnosti Trèves v období let 2005 až 2008. Podle jejího názoru Komise směšuje všeobecnou krizi v automobilovém průmyslu v roce 2008 a jednotlivou situaci společnosti, jejíž obrat nepřetržitě a významně rostl v období od roku 1999 ([500-700] milionů EUR) do roku 2004 ([900-1 100] milionů EUR). Je pravda, že krize, která postihla automobilový průmysl v druhé polovině roku 2008, tento růst zbrzdila. Účelem plánů restrukturalizace z let 2005 a 2009 nebylo řešení finančních problémů, ale racionalizace výrobních kapacit společnosti za účelem oživení podniku v nepříznivém hospodářském prostředí, nikoliv za účelem zajištění jeho přežití, o čemž svědčí růst ukazatele EBITDA (12) podniku Trèves v letech 2005 až 2007 i zlepšení jeho hospodářských výsledků počínaje rokem 2009.
(39)
Kromě toho skupina Trèves zpochybňuje význam, který Komise přikládá prohlášení francouzského ministra průmyslu, že pokud by stát nezasáhl, podnik Trèves by se ocitl v konkurzu. Subjektivní politické prohlášení vyslovené za okolností zvýšeného sociálního napětí není případné pro posouzení skutečné hospodářské a finanční situace podniku.
(40)
Uvážlivý charakter investice fondu FMEA do společnosti Trèves je tedy jak z finančního, tak i průmyslového hlediska nepopiratelný. Společnost připomíná, že fond FMEA nebyl jediným investorem, ale že zájem projevilo několik dalších potenciálních investorů, a společně s fondem FMEA se na investici podíleli i soukromí partneři. Na rozdíl od pravděpodobného mínění Komise není žádný rozpor mezi finanční logikou a průmyslovou logikou investice fondu FMEA. Podle skupiny Trèves je v automobilovém průmyslu běžnou praxí, že výrobce drží podíl ve společnosti jednoho ze svých dodavatelů, aby s ním posílil průmyslové vazby a získal finanční zisk z jeho růstu.
(41)
Zatřetí skupina Trèves zdůrazňuje dodržování zásady uvážlivého investora v tržním hospodářství. Podmínky investice jsou totiž nejen velmi striktní, ale také výhodné pro fond FMEA. Společnost Trèves kromě toho v letech 2008-2009 měla významné konkurenční výhody, které jí byly schopny zajistit rychlý návrat k ziskovosti (zastoupení a růst v rozvíjejících se zemích, diverzifikace zákaznického portfolia výrobců, výrazné zaměření na výzkum a vývoj). S ohledem na tyto konkurenční výhody byl plán průmyslové a finanční restrukturalizace společnosti Trèves vypracován na základě obezřetných a přiměřených odhadů provedených na základě hloubkového auditu situace podniku. Konečně dobré hospodářské výsledky společnosti Trèves v letech 2009-2010 prokazují, že se jednalo o uváženou investici.
(42)
Skupina Trèves má rovněž za to, že pokud by investice fondu FMEA měla spadat do působnosti čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, tato podpora by byla slučitelná s pokyny, protože návrat k dlouhodobé životaschopnosti společnosti je zajištěn, restrukturalizace společnosti Trèves nijak nenarušuje hospodářskou soutěž a její součástí jsou již částečně prováděná kompenzační opatření ([…], snížení výrobních kapacit, snížení stavu zaměstnanců a konečně údajná účast státu na financování restrukturalizace společnosti Trèves je omezena na nezbytné minimum nákladů na restrukturalizaci).
(43)
Pokud jde o splátkový kalendář dluhu na daních a sociálním pojištění, skupina Trèves především soudí, že odpovídá zásadám soukromého věřitele v tržním hospodářství. A že Komise nemůže předpokládat, že případná kvalifikace opatření jako podpory by prakticky vylučovala možnost uváženého stanovení splátkového kalendáře finančními orgány. Splátkový kalendář však stanoví sankční poplatky a úroky z prodlení, vyšší úrokovou sazbu, než je zákonná úroková sazba, kterou by mohl požadovat soukromý věřitel, prvořadé hypotéky […] a veřejné orgány se na investici podílely současně se soukromými věřiteli.
(44)
Fond FMEA zaslal své připomínky Komisi dopisem ze dne 22. června 2010. Fond FMEA odmítá kvalifikaci své investice do společnosti Trèves jako státní podpory, a to v první řadě vzhledem ke své nezávislosti při výběru investic a vzhledem k postupu, který uplatnil k dosažení svých cílů.
(45)
Fond FMEA zdůrazňuje skutečnost, že své investice plánuje zcela nezávisle. Tato nezávislost vychází nejen z jeho postavení, ale i ze způsobu jeho řízení. Fond FMEA je jako podílový fond rizikového kapitálu řízen správcovskou společností, která se sama řídí pravidly správy investic jménem třetích osob. Nezávislé postavení správcovské společnosti při výběru investic, která jedná v souladu s majetkovými zájmy podílníků, přispívá k zajištění nezávislosti fondu FMEA ve fázi rozhodování o uskutečnění investice. Pokud jde o poradní výbory fondu FMEA, totiž výběrovou komisi a investiční výbor, k jejich stanovisku lze přihlédnout pouze se souhlasem jednoho z obou výrobců. Dosud se však správcovská společnost CDC Entreprises nikdy neodchýlila od stanoviska výborů. Z toho důvodu je vliv soukromých investorů, tedy společností Renault a Peugeot, rozhodující při výběru a vymezení investičních projektů.
(46)
Investice fondu FMEA do společnosti Trèves je mimo jiné příkladem investiční politiky fondu FMEA, která upřednostňuje firmy s vysokou kapacitou inovace a silným potenciálem růstu a ziskovosti v odvětví výrobců automobilových dílů. Společnost Trèves je předním evropským výrobcem automobilových dílů, o kterého měly zájem […] i jiné soukromé fondy. Výrazné zlepšení hospodářských výsledků společnosti od roku 2010 dokazuje, že plán restrukturalizace předložený podnikem Trèves byl reálný a přiměřený. Dočasné problémy společnosti v důsledku hospodářské a finanční krize také umožnily fondu FMEA sjednat investici za podmínek, které mu poskytují vysokou ochranu.
(47)
Fond FMEA se proto domnívá, že jeho investice nemůže být kvalifikována jako státní podpora.
(48)
Skupina Renault zaslala své připomínky Komisi dopisem ze dne 6. července 2010. Zpochybňuje především tvrzení Komise, že jeho kapitálová účast ve fondu FMEA je spojena s úvěrem, který mu stát poskytl v dubnu 2009. Společnost připomíná, že při vytvoření fondu dne 20. ledna 2009 (13) neměla žádné informace o možném budoucím státním úvěru poskytnutém výrobcům. Cílem úvěru, který byl podniku poskytnut v dubnu 2009 bylo financování jeho všeobecných potřeb vzhledem k poklesu na finančních trzích v průběhu čtvrtého čtvrtletí 2008 a prvního čtvrtletí roku 2009.
(49)
Kapitálová účast společnosti Renault ve fondu FMEA byla kromě toho odůvodněna ekonomickými, průmyslovými a finančními důvody: ze strategického a finančního hlediska bylo totiž pro společnost Renault nezbytné, aby trvale zabezpečila své zásobení prostřednictvím zdravých a konkurenceschopných dodavatelů a očekávala přitom návratnost své finanční investice. Fond FMEA umožňuje tímto způsobem společnosti Renault investovat do společností, které jsou pro toto průmyslové odvětví nepostradatelné, jako je společnost Trèves, která je stále klíčovým dodavatelem evropského automobilového průmyslu. Investice fondu FMEA proto sledují stejný přístup, jako je přístup společnosti Renault, která je sama uvážlivým investorem v tržním hospodářství.
(50)
Společnost Renault také bezvýhradně souhlasí s připomínkami fondu FMEA uvedenými v odpovědi na rozhodnutí o zahájení formálního řízení Komise, pokud jde o její úlohu v řízení fondu FMEA, způsobu fungování tohoto fondu, jeho nezávislosti a nezávislosti správcovské společnosti na veřejných orgánech.
(51)
Skupina PSA zaslala své připomínky Komisi dopisem ze dne 6. července 2010. Podle PSA je investice fondu FMEA do společnosti Trèves nejen výnosná, ale také odpovídá jeho ekonomickým a strategickým zájmům.
(52)
Kapitálová účast PSA ve fondu FMEA je v souladu se společným cílem výrobce i fondu investovat do strategických společností s vysokou kapacitou inovace schopných zajistit bezpečnost zásobování a optimálně upevňovat odvětví výrobců automobilových dílů. PSA je také přesvědčena, že investice fondu FMEA odpovídá jeho nárokům na výnosnost vzhledem k podstoupenému riziku.
(53)
Závěrem PSA zdůrazňuje, že neexistuje žádný podmíněný vztah mezi jejím rozhodnutím k účasti ve fondu FMEA a smlouvou o úvěru ve výši tří miliard EUR uzavřené mezi francouzským státem a výrobcem v březnu 2009.
(54)
Konkurent podniku Trèves, který si přeje zachovat anonymitu, zaslal své připomínky Komisi dopisem ze dne 23. června 2010. Tento konkurent souhlasí s názory Komise popsanými v rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 29. ledna 2010. Domnívá se totiž, že společnost Trèves měla ekonomické problémy ještě před začátkem hospodářské krize a nemůže být proto příjemcem opatření ve smyslu dočasného rámce Společenství. Krom toho bez ohledu na hospodářskou situaci podniku Trèves musí být státní podpory, jichž by mohl využívat, doprovázeny značnými kompenzačními opatřeními vzhledem k citlivým negativním dopadům na hospodářskou soutěž. Podpora, jejímž jediným účelem je uměle udržovat při životě podnik v odvětví, které má dlouhodobě nadbytečnou strukturální kapacitu, totiž není opodstatněná. Je přesvědčen, že společnost Trèves by měla být povinna omezit své zastoupení na trhu prodejem dceřiných společností nebo radikálním snížením své činnosti a na svoji restrukturalizaci přispět více ze svých vlastních prostředků.
(55)
Italské ministerstvo pro hospodářský rozvoj zaslalo své připomínky Komisi dopisem ze dne 15. června 2010. Souhlasí s „argumenty“ (14) Komise ve dvou základních ohledech: investice fondu FMEA představuje nepochybně státní podporu vzhledem k rozhodující účasti veřejných prostředků a tento druh podpory je určen k podpoře podniků, které měly obtíže ve smyslu pokynů ještě před druhým čtvrtletím roku 2008.
IV. PŘIPOMÍNKY FRANCIE
(56)
Francouzské orgány zaslaly své připomínky Komisi v návaznosti na zahájení formálního vyšetřovacího řízení ze dne 29. ledna 2010 dopisem ze dne 25. března 2010.
(57)
Podle těchto orgánů nespadají pravidla a podmínky investice fondu FMEA do společnosti Trèves do působnosti čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, neboť investice nebyla uskutečněna ze státních prostředků, ale převážně ze soukromých finančních prostředků, které nejsou přičitatelné státu. Dokonce i kdyby prostředky fondu FMEA byly považovány za státní prostředky či kdyby rozhodnutí o investici bylo přičitatelné státu, francouzské orgány se domnívají, že tato investice má všechny vlastnosti uvážené investice v tržním hospodářství. Kromě toho se rovněž domnívají, že rozvržení dluhu na daních a sociálním pojištění schválené veřejnými věřiteli splňuje kritéria soukromého věřitele, který usiluje o navrácení jemu dlužných částek.
(58)
Francouzské orgány tvrdí, že investice fondu FMEA v žádném případě nezahrnovala převod státních prostředků ve smyslu judikatury „Stardust marine“ (15). Prostředky fondu FMEA pocházejí, pokud jde o podíl výrobců PSA a Renault (2/3), čistě ze soukromých zdrojů, a pokud jde o podíl fondu FSI (1/3), ten sice pochází z veřejných zdrojů, které však nejsou pod stálou kontrolou státu. Fond FSI, který byl vytvořen podle vzoru soukromých investičních fondů, má formu akciové společnosti a soutěží s ostatními soukromými investičními fondy. Uskutečňuje dlouhodobé investice, jejichž cílem je ziskovost.
(59)
Kromě toho správcovská společnost fondu FMEA, CDC Entreprises, vzhledem ke svému postavení a pravidlům fungování nepodléhá veřejným orgánům. Vzhledem ke svému postavení je právně nezávislá na společnosti CDC a investuje výhradně ve prospěch svých podílníků, v konkurenci nebo společně se soukromými investory. CDC Entreprises tedy spravuje finanční prostředky fondu FMEA zcela nezávisle. Pokud jde o investici do podniku Trèves, řídila se doporučeními výběrové komise a investičního výboru fondu FMEA bez jakéhokoli zásahu státu. Francouzské orgány proto dospívají k závěru, že jednak investované prostředky nejsou státními prostředky, neboť nejsou trvale pod veřejnou kontrolou a tedy k dispozici vnitrostátním orgánům, a jednak, že rozhodnutí investovat není přičitatelné státu, protože CDC Entreprises jedná pouze ve výhradním zájmu podílníků fondu FMEA a zcela nezávisle.
(60)
Pokud jde o slučitelnost investice fondu FMEA se zásadou uvážlivého investora v tržním hospodářství, francouzské orgány připomínají, že investiční politika fondu FMEA se přednostně zaměřuje na projekty, které jsou výnosné a strategické pro automobilový průmysl, mají vysoký potenciál růstu a vysokou kapacitu inovace. V případě podniku Trèves byla investice uskutečněna na základě realistického a důkladně propracovaného podnikatelského plánu, který schválilo několik soukromých analytiků. Účast fondu FMEA na základním jmění společnosti Trèves a úpis dluhopisů převoditelných na akcie byl proveden současně s jinými soukromými investory za rovnocenných podmínek (investice „pari passu“). Podle francouzských orgánů tyto skutečnosti dostatečně prokazují, že investice odpovídá tržní praxi.
(61)
Pokud jde o uplatnění zásady soukromého věřitele v tržním hospodářství, francouzské orgány se domnívají, že splátkový kalendář dluhu na daních a sociálním pojištění, který byl podniku Trèves přiznán, odpovídá myšlence, na které je založeno uplatnění tohoto kritéria, a sice že veřejný věřitel podobně jako soukromý věřitel usiluje o navrácení částek, které mu dluží dlužník ve finančních obtížích. Francouzské orgány v prvé řadě zdůrazňují, že skupině Trèves nebylo přiznáno žádné prominutí dluhu na daních nebo sociálním pojištění. Domnívají se, že oba základní předpoklady, které umožňují posoudit kritérium soukromého věřitele, a sice existence sankčních poplatků a úroků z prodlení i uplatněná úroková sazba, jsou v tomto případě dodrženy. Splátkový kalendář totiž stanoví úroky a sankční poplatky z prodlení, které byly stanoveny před uzavřením dohody o splátkovém kalendáři a zahrnuty do výpočtu měsíčních splátek podniku Trèves. Kromě toho v souladu s článkem 1153 občanského zákoníku, který stanoví, že v případě neexistence smluvního ujednání vede prodlení v platbě částky dlužené soukromému věřiteli k uložení povinnosti úhrady úroků z prodlení v zákonné výši. Výše zákonné úrokové sazby v roce 2009, ve kterém byl stanoven splátkový kalendář, byla 3,79 %. Roční úroková sazba za celkovou dobu trvání splátkového kalendáře je však zhruba [5-10] %. Na podporu tohoto tvrzení francouzské orgány uvádějí, že současně se splátkovým kalendářem daňových a sociálních závazků přistoupily na rozvržení svých vlastních pohledávek i věřitelské banky skupiny Trèves prostřednictvím konsolidačního úvěru. Soukromí věřitelé společnosti Trèves tedy také poskytli společnosti ulehčení platby, aby si zajistily splacení svých pohledávek.
(62)
Francouzské orgány především konstatují, že většina obdržených připomínek potvrzuje, že investice fondu FMEA do společnosti Trèves nemůže být kvalifikována jako státní podpora. Francouzské orgány proto neuvedou žádné další komentáře k těmto připomínkám.
(63)
Pokud však jde o připomínky ze strany italských orgánů a anonymní společnosti, která se představila jako konkurent podniku Trèves, francouzské úřady si přejí sdělit Komisi následující připomínky.
(64)
Francouzské orgány konstatují, že italské orgány se omezují na pouhé tvrzení, že investice fondu FMEA do společnosti Trèves musí být kvalifikována jako státní podpora vzhledem k „rozhodující roli“, kterou sehrály veřejné prostředky. Toto tvrzení není podepřeno žádným důkazem nebo odůvodněním.
(65)
Jak dále uvádějí francouzské orgány, konkurenční společnost podniku Trèves rovněž bez důkazu pro své tvrzení předpokládá existenci státní podpory, která je neslučitelná s pokyny a dočasným rámcem přijatým Komisí v prosinci 2008 v rámci hospodářské a finanční krize. Informace, o které se tato společnost opírá, jsou buď nepřesné nebo vytržené z kontextu, a proto jsou vykládány nesprávně a zaujatě.
V. POPIS ZKOUMANÝCH OPATŘENÍ
(66)
Při posuzování vnitrostátního opatření musí Komise nejprve posoudit, zda toto opatření může být kvalifikováno jako státní podpora ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU. Je-li opatření kvalifikováno jako státní podpora, Komise může poté posoudit, do jaké míry může být toto opatření považováno za slučitelné se společným trhem na základě výjimek ze zásady zákazu státních podpor, které připouští Smlouva o fungování EU. Pokud zkoumané opatření nepředstavuje státní podporu, posouzení slučitelnosti podpory je bezpředmětné.
V.1 Posouzení existence státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU
(67)
Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem“.
(68)
Toto ustanovení stanoví podmínky, za kterých může být vnitrostátní opatření kvalifikováno jako státní podpora. Jak uvedl Soudní dvůr ve svém rozsudku ze dne 15. června 2006, těmito podmínkami jsou „financování tohoto opatření státem nebo ze státních prostředků, existence zvýhodnění podniku, selektivita uvedeného opatření, jakož i dopad posledně uvedeného na obchod mezi členskými státy a z toho vyplývající narušení hospodářské soutěže“ (16).
(69)
Tyto podmínky jsou kumulativní a musí tedy být všechny splněny, aby mohlo být státní opatření kvalifikováno jako státní podpora. Proto pokud Komise stanoví, že některá z těchto podmínek není splněna, může s jistotou prohlásit, že zkoumané opatření nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU.
V.1.1 Investice fondu FMEA ve výši 55 milionů
(70)
Pokud jde o investici fondu FMEA do podniku Trèves ve výši 55 milionů EUR, je třeba nejdříve ověřit, zda je splněna podmínka zvýhodnění.
(71)
Podle ustálené judikatury (17) vklad finančních prostředků do společnosti nepředstavuje státní podporu v případě, že se tento vklad uskuteční za podmínek, které by byly přijatelné soukromého investora jednajícího v normálních tržních podmínkách („kritérium soukromého investora v tržním hospodářství“).
(72)
Pokud například fond FMEA prodá svůj podíl ve společnosti Trèves v průběhu roku 2012, pak bude roční vnitřní výnosové procento („IRR“) vypočtené fondem FMEA pro účely jeho investice [ 12 %]. Toto procento udává výnosnost celkové investice fondu FMEA před zdaněním, tedy jak přímého vkladu [5-15] milionů EUR, tak vkladu v podobě dluhových cenných papírů, které umožňují přístup ke kapitálu (dluhopisy převoditelné v upravitelném poměru na akcie) v celkové částce [40-50] milionů EUR.
(73)
Proto, aby bylo možné posoudit, zda je dodrženo kritérium soukromého investora v tržním hospodářství, Komise se musí vyjádřit k následujícím otázkám:
a)
je plán restrukturalizace společnosti Trèves, na jehož základě se fond FMEA rozhodl k investici, věrohodný a reálný?
b)
byla skupina Trèves před vstupem fondu FMEA do jejího kapitálu ve výši [5-15] milionů EUR oceněna odpovídajícím způsobem?
c)
byly předpoklady plánu restrukturalizace, na kterých je založeno IRR, přiměřené a reálné v době, kdy byla investice fondu FMEA uskutečněna?
d)
je očekávané IRR [ 12 %] dostatečné?
(74)
Komise doplní odpovědi na otázky b) a d) úvahami o struktuře investice fondu FMEA a o rozdělení přidané hodnoty.
(75)
Odpovědi na tyto otázky umožní Komisi určit, zda fond FMEA jednal za obdobných podmínek jako jsou podmínky, které by vyžadoval soukromý investor vzhledem k rizikovosti své investice vyplývající jak ze situace v automobilovém průmyslu v době investice, tak ze situace společnosti řešící určité finanční potíže.
(76)
Jak je uvedeno v bodě 23, krátce před vypuknutím finanční a hospodářské krize v roce 2008, začal podnik Trèves těžit z přínosu prvního plánu restrukturalizace zahájeného v roce 2005, jehož cílem bylo snížení počtu zaměstnanců a racionalizace výrobní kapacity (18). Když nastala krize, podnik Trèves se rozhodl změnit a prohloubit svůj plán restrukturalizace.
(77)
Na konci léta 2008 podnik Trèves tak dal nový podnět svému plánu restrukturalizace a na konci prosince 2008, tedy několik měsíců před uzavřením protokolu o dohodě ze dne 25. května 2009, bylo již možné konstatovat tyto výsledky:
-
podstatné snížení režijních nákladů: opatření přijatá v tomto rámci umožnila snížit celkový objem skutečných režijních nákladů podniku Trèves v posledním čtvrtletí roku 2008 ve srovnání s výhledovým rozpočtem na rok 2008 o [20-30] %,
-
podstatné snížení zásob: skladové náklady klesly během druhé poloviny roku 2008 o [30-40] % z původní částky [20-80] milionů EUR v červnu na [0-60] milionů EUR v prosinci,
-
omezení hmotných investic: tyto investice byly sníženy o [40-50]% v roce 2008 oproti výhledovému rozpočtu 2008,
-
snížení stavu zaměstnanců: počet zaměstnanců skupiny ve Francii byl snížen o [10-20] % jen v průběhu roku 2008 ([…] zaměstnanců ve Francii v prosinci 2008 oproti […] zaměstnanců v lednu 2008).
(78)
Na začátku roku 2009 podnik Trèves vypracoval novou formálnější verzi plánu restrukturalizace, a to ve spolupráci s nezávislou poradenskou firmou […]. Tato firma potvrdila zejména objem potřeby finančních prostředků považovaný za nezbytný k financování plánu ([110-140] milionů EUR, viz body 25 a následující).
(79)
Zaprvé je třeba zdůraznit, že prognózy budoucích obratů uvedené v plánu restrukturalizace se jeví jako věrohodné a reálné. Tyto prognózy jsou totiž založeny na očekávaní značně sníženého objemu objednávek ze strany výrobců. Například očekávaný objem pro rok 2009 je o [15-25] % nižší než pro rok 2008. Tyto prognózy navíc odpovídají prognózám, které ve stejné době vypracovali analytici odvětví automobilového průmyslu (například společnost JD Power) ohledně očekávaného oživení tohoto odvětví a ohledně jeho uspořádání ve výhledu na rok 2011. Společnost Trèves tedy odhadla svůj budoucí obrat na základě obezřetného a pečlivého odhadu těchto objemů. Plán vychází z obezřetných odhadů, pokud jde o vývoj odvětví, a předpokládá úroveň činnosti v roce 2011 […] ve srovnání s prodejem v roce 2008.
(80)
Plán dále zavádí výrazné snížení nákladů. Tohoto snížení má být dosaženo mimo jiné zvyšováním účinnosti pracovní síly a úsporami provozních nákladů […] (19) […]. Snížení nákladů je také založeno na podstatném snížení stavu zaměstnanců (restrukturalizace se týká celkem 1 300 zaměstnanců).
(81)
Na základě těchto opatření plán restrukturalizace předpokládá:
-
návrat do vyváženého stavu v roce 2010 s hospodářským výsledkem před zdaněním ve výši [0-10] milionů EUR, kladné peněžní toky ve výši [0-10] milionů EUR a EBITDA ve výši [40-70] milionů EUR,
-
hospodářský výsledek před zdaněním ve výši [10-30] milionů EUR od roku 2011 s peněžním tokem ve výši [10-30] milionů EUR a EBITDA ve výši [50-80] milionů EUR.
(82)
Je třeba poznamenat, že fond FMEA předtím, než se rozhodl k investici, sám pověřil firmu […], aby v období od poloviny března do konce dubna 2009 provedla úplný audit situace společnosti Trèves (postupy hloubkové kontroly). Zaměstnanci fondu FMEA sami rovněž přezkoumali a schválili plán restrukturalizace.
(83)
Kromě toho se podnik Trèves v rámci své restrukturalizace zavazuje k prodeji své činnosti „[…]“ při zohlednění průmyslové a sociální rovnováhy související s touto transakcí a s cílem přispět ke konkurenceschopnosti průmyslového nástroje nového celku Trèves.
(84)
S ohledem na výše uvedené došla Komise k závěru, že plán restrukturalizace, na jehož základě provedl fond FMEA investici do společnosti Trèves, lze považovat za věrohodný a reálný.
(85)
Hodnota vlastního kapitálu podniku Trèves před investicí fondu FMEA byla stanovena na [15-40] milionů EUR. Na tomto základě získal fond FMEA [ 50] % kapitálu společnosti Trèves prostřednictvím navýšení kapitálu o [5-15] milionů EUR. Komise musí ověřit, zda tato ocenění bylo odpovídající a obezřetné vzhledem k situaci podniku v té době.
(86)
Existuje několik metod, jak provádět odhad hodnoty vlastního kapitálu podniku (20). Často používanou metodou je metoda násobku ukazatele EBITDA. Umožňuje odhadnout hodnotu vlastního kapitálu společnosti za rok X vynásobením ukazatele EBITDA za tento rok X číslem (násobkem), který je považován za odpovídající pro dané odvětví, přičemž od výsledku je odečten čistý dluh.
(87)
Další metodou je analýza diskontovaných peněžních toků („Discounted Cash Flow Analysis“). Nominální hodnota volných peněžních toků („Free Cash Flows“) podniku v příštích letech je diskontována průměrnými váženými náklady kapitálu („Weighted Average Cost of Capital“ - „WACC“), přičemž od získané hodnoty je odečten čistý dluh.
(88)
Třetí metodou je metoda násobku obratu. Umožňuje posoudit hodnotu vlastního kapitálu společnosti za rok X vynásobením obratu za tento rok X číslem (násobkem), který je považován za odpovídající pro dané odvětví, přičemž od výsledku se odečte čistý dluh.
(89)
Fond FMEA použil k ocenění podniku Trèves před uskutečněním investice metodu analýzy diskontovaných peněžních toků a metodu násobku obratu. Podnik Trèves totiž nevykázal na konci roku 2008 kladný EBITDA, a proto první zmíněnou metodu násobku ukazatele EBITDA nebylo možné použít.
(90)
Bylo však možné použít metodu analýzy diskontovaných peněžních toků, která umožňovala zohlednit výhledy na obnovení ziskovosti a zahrnout tak do ocenění očekávaný přínos zlepšení výkonnosti podniku. Z obezřetnosti a k potvrzení výsledků byla použita rovněž metoda násobku obratu.
(91)
Metodou analýzy diskontovaných peněžních toků podniku byly náklady na kapitál resp. WACC daného odvětví zahrnující riziko specifické pro toto odvětví odhadnuty na 12 %. Fond FMEA poté vypočítal obezřetnější WACC [ 12] %, do kterého zahrnul zvláštní dodatečné rizikové prémie související s velikostí podniku a nelikvidností investice. Nakonec použil WACC v hodnotě [ 12] %, aby tak zohlednil doplňkové riziko spojené s transformací (tj. restrukturalizací) společnosti. Dlouhodobá hodnota společnosti (tzv. konečná hodnota) byla vypočítána z výsledků za rok 2011. Fond FMEA tak stanovil hodnotu vlastního kapitálu skupiny Trèves na [15-40] milionů EUR.
(92)
Pokud jde o metodu násobku obratu, použitý násobek uplatněný na obrat ke konci roku 2008 byl [0-1]. Tento násobek odpovídá násobkům srovnatelných společností, které byly zjištěny na trhu v době transakce. Je třeba zdůraznit, že tyto násobky dosáhly na konci roku 2008 a na začátku roku 2009 historicky nejnižších úrovní v důsledku finanční a hospodářské krize, která silně poznamenala odvětví výroby automobilů a automobilových dílů (dlouhodobý průměr násobku obratu v odvětví výroby automobilů a automobilových dílů totiž činí 0,51). Při použití násobku [0-1] činí hodnota vlastního kapitálu podniku Trèves [15-40] milionů EUR.
(93)
Přesto, že je tedy násobek [0-1] třeba považovat za historicky nízký, fond FMEA použil hodnotu vycházející z tohoto násobku a nikoli hodnotu vycházející z dlouhodobého průměrného násobku nebo z násobku zprůměrovaného na více let. Fond FMEA stejně tak nepoužil ocenění, které vyplývá z analýzy diskontovaných peněžních toků. Z výše uvedeného vyplývá, že ocenění vlastního kapitálu podniku Trèves, které předcházelo investici fondu bylo přiměřené a obezřetné. Toto ocenění se totiž blíží spodní hranici rozpětí stanoveného metodou analýzy diskontovaných peněžních toků a burzovních násobků. Ocenění provedené za těchto okolností je příznivé pro soukromého investora, neboť potenciálně zlepšuje vyhlídky na přidanou hodnotu vzhledem k perspektivě návratu násobků ocenění na jejich historické průměrné hodnoty.
(94)
Navíc je třeba poznamenat, že investice fondu FMEA není omezena pouze na kapitálový vklad ve výši [5-15] milionů EUR, kterým fond získal [ 50]% podíl ve skupině Trèves. Fond FMEA také vložil [40-50] milionů EUR v podobě dluhových cenných papírů umožňujících přístup ke kapitálu (dluhopisů převoditelných na akcie) a poskytujících úrokový výnos [ 8] % ročně. Tato struktura je komplexní strukturou, kterou by u odvětví, jako je odvětví dodavatelů automobilového průmyslu, požadoval soukromý investor. Poskytnutí značného množství dluhopisů převoditelných na akcie v poměru, který se mění v závislosti na výkonu firmy, je jedním z nejúčinnějších mechanismů kontroly, které existují.
(95)
Mechanismus, který uplatnil fond FMEA, je následující. Dluhopisy převoditelné na akcie mohou být splaceny prostřednictvím nově vydaných akcií společnosti Trèves. Poměr bude určen v roce 2011 v závislosti na dosažení hrubého provozního zisku ve výši […] %. Bude-li této meze dosaženo, fond FMEA obdrží […] % vlastního kapitálu splacením dluhopisů. Pokud této hranice dosaženo nebude, fond FMEA se stane držitelem […] % vlastního kapitálu. V zájmu vedení společnosti Trèves tedy je, aby zajistilo dosažení tohoto hrubého provozního zisku […]. Zájmy finančního investora i manažerů-akcionářů jsou tak těsně spojeny v zájmu co nejvyšší výsledné hodnoty společnosti.
(96)
Přístup, který obvykle volí soukromý investor, spočívá v posouzení vnitřního výnosového procenta, který plánovaný investiční projekt poskytuje. Za účelem výpočtu ročního IRR investice do podniku je nutné stanovit hodnotu vlastního kapitálu tohoto podniku v době, kdy se výnosnost očekává.
(97)
Jak již bylo uvedeno v bodech 85 až 87, existuje několik metod, jak provádět odhad hodnoty podniku. K ocenění hodnoty podniku v roce 2012, tj. v roce, ve kterém by fond FMEA mohl prodat svou kapitálovou účast (21), fond FMEA použil metodu násobku ukazatele EBITDA. Tato metoda je v tomto průmyslovém odvětví často používána ke stanovení podmínek vystoupení investora rizikového kapitálu nebo kvazi-kapitálu. Navíc při výpočtu očekávané výnosnosti na základě ukazatele EBITDA vychází fond FMEA z přiměřeného měřítka zotavení podniku, ke kterému má dojít v době mezi jeho investicí (25. května 2009) a koncem roku 2011. Kromě toho, tím, že vychází z předpokládaného EBITDA pro rok 2011 a nikoliv z vyššího EBITDA pro rok 2012, volí fond FMEA obezřetný přístup, který spočívá v ověření, že oživení podniku proběhne uspokojivě v poměrně krátké době (o něco více než dva roky).
(98)
Proto je v tomto případě procento IRR vypočítané fondem FMEA založeno na třech předpokladech uvedených v plánu restrukturalizace. Zaprvé, skupina Trèves by měla dosáhnout EBITDA na konci roku 2011 ve výši [50-80] milionů EUR. Zadruhé, hodnota podniku Trèves na konci roku 2011 je stanovena na základě násobku EBITDA ve výši [1-6]. Zatřetí, čistý dluh je odhadnut na [50-150] milionů EUR na konci roku 2011. Komise tedy musí stanovit, zda tyto tři předpoklady mohly být v době, kdy byla investice uskutečněna fondem FMEA, považovány za věrohodné a reálné.
(99)
Zaprvé, pokud jde o hodnotu ukazatele EBITDA v roce 2011, je třeba zdůraznit, že tato prognóza je založena na provedení plánu restrukturalizace. Jak je vysvětleno v bodech 76 a následujících, tento plán lze považovat za věrohodný a reálný. Je třeba připomenout, že snížení nákladů má být dosaženo především zvyšováním účinnosti pracovní síly a úsporami provozních nákladů, a to zejména díky […]. Snížení nákladů je také založeno na podstatném snížení stavu zaměstnanců (restrukturalizace se týká na celkem 1 300 zaměstnanců).
(100)
Zadruhé, násobek ukazatele EBITDA ([1-6]) použitý ke stanovení hodnoty společnosti odpovídá dlouhodobému průměrnému násobku odvětví vypočtenému pro období 2000-2009 ([1-6]), který byl z obezřetnosti snížen o typickou odchylku vzhledem k probíhající transformaci společnosti. Tento násobek je mírně vyšší než je násobek v odvětví v době investice (zhruba 4,2). Vycházet z hodnoty [1-6] pro ocenění na konci roku 2011 se však jeví jako dostatečně obezřetné, vzhledem k očekávanému růstu tohoto koeficientu, který se ostatně začal znatelně projevovat již v době investice ([1-6] v prosinci 2008 oproti [1-6] v květnu 2009). Tento násobek se zdá také velmi obezřetný s ohledem na dlouhodobé prognózy v tomto odvětví, které udávají násobky v rozmezí [1-6] až [1-6].
(101)
Zatřetí, prognózy vypracované v dubnu 2009 udávají zlepšení čistého dluhu, který měl být snížen z [100-200] milionů EUR na konci roku 2008 na [100-200] milionů EUR na konci roku 2010 (v předchozím období se zvýšil z [100-200] milionů EUR na konci roku 2005 na [100-200] milionů EUR na konci roku 2008). Vzhledem k výši předpokládaného agregovaného ukazatele EBITDA za období 2009-2011, absenci podstatných dodatečných nákladů spojených s hmotnými a nehmotnými investicemi a absenci dodatečných rezerv na náklady související s restrukturalizací se prognóza poklesu snížení o [0-30] milionů EUR zdá být obezřetná.
(102)
S ohledem na výše uvedené lze konstatovat závěr, že výpočet ukazatele IRR v době investice je založen na přiměřených předpokladech.
(103)
Pokud jde o otázku, zda je cílové IRR [ 12 %] přijatelné s ohledem na riziko, které investice představuje, jsou připomínky Komise následující.
(104)
Nejprve je třeba připomenout, že výpočet provedený na základě údajů popsaných v bodech odůvodnění 97 až 100 ve skutečnosti vede k IRR [ 15 %]. Z bezpečnostních důvodů a z obezřetnosti nicméně fond FMEA uplatnil na očekávaný zisk EBITDA v roce 2011 srážku ve výši […] %. V důsledku toho IRR [ 12 %] použité pro účely této analýzy je IRR, které vyplývá z pesimistického scénáře vývoje společnosti. Jak již bylo uvedeno, ze základního scénáře vyplývá IRR ve výši [ 15 %], zatímco z optimistického scénáře (překročení ukazatele EBITDA o […] %) vyplývá IRR ve výši okolo [ 20 %].
(105)
Nyní je třeba poznamenat, že vzhledem k nelikvidní povaze transakce není pro posouzení přiměřenosti předpokládaného IRR možné odkazovat na burzovní ceny srovnatelných transakcí (např. podřízených úvěrů) v době, kdy byla investice fondu FMEA uskutečněna. Některé skutečnosti popsané níže však umožňují posoudit „minimální“ IRR [ 12 %], které použil fond FMEA v květnu 2009.
(106)
Je třeba si v prvé řadě povšimnout toho, že výnosnost investic v odvětví dodavatelů automobilového průmyslu je často nízká. V průběhu pěti let, které předcházely krizi druhé poloviny roku 2008, činilo průměrné IRR 8,5 % (22). Profesionální investoři však často investovali do tohoto odvětví, neboť si byli vědomi potenciálního zisku spojeného s nízkým oceněním podniků v tomto odvětví (ve srovnání s ostatními odvětvími). V roce 2006 tak investoři, kteří investovali v době propadu trhu v roce 2003, zaznamenali výjimečné hodnoty IRR (více než 20 % ročně po dobu tří let).
(107)
K překonání konstatovaných průměrných výnosů musí mít tedy profesionální investor důkladnou znalost trhu, což je případ fondu FMEA, a zvolit takovou strukturu kapitálové účasti, která mu umožní optimalizovat výnosnost jeho investice, což je také případ investice fondu FMEA (viz úvahy o struktuře investice v bodech 94 a 95, jakož i o rozdělení přidané hodnoty v bodech 110 a 111).
(108)
Francouzské orgány se dále odvolávají na studii Francouzského sdružení kapitálových investorů (Association Francaise des Investisseurs en Capital, dále jen „AFIC“), které sleduje výkonnost odvětví soukromého vlastního kapitálu ve Francii. Tato studie vychází z údajů poskytnutých více než 120 subjekty spravujícími více než 500 investičních fondů. Práce sdružení AFIC uvádějí čistou výkonnost „růstového kapitálu“ mezi 14,1 % z konce roku 2007 a 10,8 % z konce roku 2008 (nejbližší datum od investice fondu FMEA). Růstový kapitál je podoblast odvětví soukromého vlastního kapitálu, která odpovídá investiční politice fondu FMEA (menšinová kapitálová účast a poskytnutí nových finančních prostředků). Při zohlednění nákladů na odměny správcovské společnosti, které jsou odhadnuty na nejvýše […], se cílové IRR, kterého je třeba dosáhnout, aby byla vykázána „tržní“ výkonnost, pohybuje v rozmezí od 12 do 15 %.
(109)
Měřítka, která byla dostupná v době investice, dále umožňují určit vážený průměr nákladů na kapitál („WACC“) stanovený podle modelu CAPM (23) a přizpůsobený odvětví francouzského automobilového průmyslu při zahrnutí zvláštních doplňkových rizikových prémií spojených s velikostí podniku Trèves a nelikvidnosti investice. S ohledem na tyto doplňující faktory související s rizikovou prémií lze odpovídající WACC odhadnout na [ 12] % v době investice, přičemž fond FMEA jej zvýšil na [ 12] % (viz bod 91). Je však třeba připomenout, že WACC je minimální procento výnosnosti požadované investory, kteří podniku poskytují finanční prostředky (akcionáři a věřitelé) na financování investičních projektů. WACC vypočtený pro podnik Trèves je proto významným ukazatelem, pokud jde o přijatelnost „minimálního“ IRR [ 12 %] (24).
(110)
Dále je třeba zdůraznit, že přidaná hodnota podniku Trèves nebude rozdělena mezi fond FMEA a původního akcionáře poměrně k jejich podílu na základním jmění podniku Trèves. Dohoda mezi akcionáři totiž stanoví, že v případě vystoupení investora v roce […] bude prvních […] milionů EUR hodnoty podniku přiděleno v plné výši fondu FMEA (první tranše). Dále pak výnos z prodeje v rozmezí částky […] milionů EUR a částky rovnající se výši investice FMEA kapitálově zhodnocené […] % za rok bude rozdělen mezi fond FMEA ([…] %) a původní akcionáře ([…] %) (druhá tranše). Z výnosu z prodeje, který přesáhne tuto hranici, obdrží fond FMEA […] % a původní akcionáři […] %.
(111)
Tato dohoda o rozdělení přidané hodnoty ochraňuje fond FMEA. Fond FMEA tak totiž získává významnou záruku, že IRR [ 12 %] jeho investice bude rychle dosaženo (toto procento odpovídá výše uvedenému WACC podniku Trèves). Tato dohoda výrazně podněcuje původní akcionáře a vedení společnosti k dosažení resp. překonání cílů plánu restrukturalizace, který by měl zajistit fondu FMEA IRR ve výši [ 12 %], [ 15 %] nebo [ 20 %] v závislosti na scénáři.
(112)
Z výše uvedeného tedy vyplývá, že předpokládané IRR [ 12 %] bylo přiměřené v době investice a přijatelné vzhledem k riziku, které tato investice představuje.
(113)
Na základě analýzy plánu restrukturalizace podniku Trèves, jeho ocenění před uskutečněním investice fondu FMEA, struktury této investice, předpokladů, na kterých je založeno IRR [ 12 %], přiměřenosti hodnoty tohoto IRR, a to zejména s ohledem na dohodu mezi akcionáři o rozdělení přidané hodnoty, je třeba konstatovat, že fond FMEA jednal za obdobných podmínek jako jsou podmínky, které by vyžadoval soukromý investor vzhledem k rizikovosti své investice vyplývající jak ze situace v automobilovém průmyslu v době investice, tak ze situace společnosti řešící určité finanční potíže. Jinými slovy, investice fondu FMEA ve výši 55 milionů EUR splňuje kritérium soukromého investora v tržním hospodářství. Investice tedy nezvýhodňuje podnik Trèves.
V.1.2 Splátkový kalendář dluhu na daních a sociálním pojištění
(114)
Společnosti Trèves byl francouzskými správními orgány přiznán splátkový kalendář dluhu na daních a sociálním pojištění v celkové výši 18,4 milionu EUR. S ohledem na toto opatření Komise nejprve přezkoumá kritérium zvýhodnění.
(115)
V souladu s rozhodovací praxí Komise a judikaturou nepředstavuje stanovení splátkového kalendáře dluhu veřejným věřitelem státní podporu, pokud je jeho chování srovnatelné s chováním soukromého věřitele, který „usiluje o navrácení jemu dlužných částek a který za tímto účelem uzavírá s dlužníkem dohody, podle kterých je pro nahromaděné dluhy stanoven splátkový kalendář nebo jsou jejich platby rozvrženy za účelem usnadnění jejich splácení“ (25).
(116)
Stanovení splátkového kalendáře dluhu představuje pro veřejné věřitele společnosti Trèves lepší řešení než nucené vymáhání. V případě nuceného vymáhání by totiž veřejní věřitelé získali vzhledem k celkovému zadlužení podniku pouze část svých nepřednostních pohledávek. Naopak stanovením splátkového kalendáře byly vytvořeny prvořadé hypotéky […] (článek […] protokolu o dohodě ze dne 25. května 2009) za účelem zajištění těchto dluhů na daních a sociálním pojištění. Tato aktiva jsou uvedena v příloze č. 7 protokolu. Ke dni 31. prosince 2008 činila jejich čistá účetní hodnota [25-35] milionů EUR. Částka zajištění poskytnutých ve prospěch veřejných věřitelů tedy pokrývá více než 140 % výše jejich pohledávky, která je složena z jistiny (18,4 milionu EUR), sankčních poplatků a úroků z prodlení (viz bod 117).
(117)
Veřejným věřitelům podniku Trèves jsou také vypláceny úroky. Částka 18,4 milionu EUR byla totiž navýšena o sankční poplatky z prodlení ve výši [1-2] milionů EUR a o úroky z prodlení ve výši [1-2] milionů EUR, přičemž vše má být splaceno v období od […] do […] v měsíčních splátkách ve výši […] EUR. Součet sankčních poplatků a úroků z prodlení činí [2-4] milionů EUR, tj. [10-20] % z jistiny, což představuje při váženém průměru doby trvání splátkového kalendáře roční úrok ve výši [0-10] %. Tato sazba byla od počátku vyšší než sazby přiznané finančními institucemi u úvěrů poskytnutých podniku Trèves v rámci protokolu o dohodě ze dne 25. května 2009, a to jak u nového úvěru, tak u konsolidačního úvěru (26).
(118)
K tomu je třeba poznamenat, že k závazku veřejných věřitelů došlo současně s významným závazkem bank (konsolidační úvěr [30-60] milionů a nový úvěr [10-30] milionů EUR). Kromě toho protokol o dohodě výslovně uvádí, že zajištění poskytnutá bankám jsou nepřednostní […], což znamená, že tito věřitelé nemohou uplatňovat žádné zajištění, dokud nebudou plně uspokojeni přednostní veřejní věřitelé.
(119)
Skupině Trèves nebylo navíc přiznáno žádné prominutí dluhu na daních nebo na sociálním pojištění.
(120)
Francouzské orgány dále potvrdily, že současný splátkový kalendář nepředstavoval žádné prodloužení nebo změnu předchozího splátkového kalendáře.
(121)
Z výše uvedeného proto vyplývá, že splátkový kalendář dluhu na daních a sociálním pojištění byl podniku Trèves poskytnut francouzskými správními orgány na základě předpokladů považovaných za věrohodné, z nichž vychází plán restrukturalizace (viz oddíl V) a za podmínek přijatelných pro soukromého věřitele v tržním hospodářství jednajícího za stejných podmínek.
V.2 Závěr ohledně posouzení existence státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU
(122)
Ze skutečností uvedených v oddíle V.1. vyplývá, že investice fondu FMEA ve výši 55 milionů EUR ani splátkový kalendář dluhu na daních a sociálním pojištění ve výši 18,4 milionu EUR skupinu Trèves nezvýhodňuje. Tato opatření tudíž nepředstavují státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU.
VI. OBECNÝ ZÁVĚR
(123)
Po důkladném přezkumu těchto opatření Komise konstatuje, že tato opatření nepředstavují státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek I
Obě opatření přijatá vůči podniku Trèves, která spočívají v investici Fondu pro modernizaci výrobců automobilových dílů (FMEA) ve výši 55 milionů EUR a v poskytnutí splátkového kalendáře dluhu na daních a sociálním pojištění ve výši 18,4 milionu EUR Francouzskou republikou, nepředstavují podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Francouzské republice.
V Bruselu dne 20. dubna 2011.
KOMISIJAS LĒMUMS
(2011. gada 20. aprīlis)
par iespējamo atbalstu uzņēmumam Trèves Nr. C 4/10 (ex NN 64/09), ko piešķīrusi Francijas Republika
(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 2585)
(Autentisks ir tikai teksts franču valodā)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2011/676/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
pēc aicinājuma ieinteresētajām personām iesniegt savas piezīmes saskaņā ar iepriekšminētajiem pantiem (1) un ņemot vērā šīs piezīmes,
tā kā:
I. PROCEDŪRA
(1)
No vairākiem 2009. gada pavasarī presē publicētiem rakstiem Komisija uzzināja, ka Automašīnu aprīkojuma ražošanas modernizācijas fonds (Fonds de modernisation des équipementiers automobiles, turpmāk - “FMEA”) uzņēmumā Trèves ir ieguldījis EUR 55 miljonus. Šajā saistībā 2009. gada 5. maijā, 2009. gada 11. jūnijā, 2009. gada 10. jūlijā un 2009. gada 4. novembrī Komisija Francijas iestādēm nosūtīja lūgumus sniegt informāciju. Minētās iestādes uz šiem lūgumiem atbildēja ar 2009. gada 5. jūnija, 2009. gada 23. jūnija, 2009. gada 18. augusta, 2009. gada 18. novembra un 2009. gada 23. decembra vēstulēm (vai elektroniskā pasta vēstulēm).
(2)
Turklāt 2010. gada 8. janvārī pēc Francijas iestāžu lūguma Komisijas telpās notika sanāksme. Pēc šīs sanāksmes Francijas iestādes 2010. gada 15. janvārī ar elektroniskā pasta vēstuli iesniedza papildu informāciju.
(3)
Komisija 2010. gada 29. janvāra vēstulē informēja Franciju par savu lēmumu uzsākt procedūru, kas paredzēta Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk - “LESD”) 108. panta 2. punktā, attiecībā uz FMEA ieguldījumu, kā arī attiecībā uz nodokļu un sociālās apdrošināšanas maksājumu parāda atmaksas grafika pārskatīšanas plānu (saukts arī par “saistību dzēšanas plānu”), par ko Francijas iestādes vienojās ar Trèves. Francija nosūtīja Komisijai savas piezīmes saistībā ar formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu 2010. gada 25. marta vēstulē.
(4)
Komisijas lēmums uzsākt formālo izmeklēšanas procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt sava piezīmes par šiem pasākumiem.
(5)
Komisija šajā jautājumā saņēma piezīmes no šādām ieinteresētajām personām: Itālijas Republikas, uzņēmuma Trèves, PSA Peugeot Citroën grupas, Renault grupas, Trèves konkurenta, kas vēlējās palikt anonīms, un FMEA (3). Komisija šīs piezīmes darīja zināmas Francijai, sniedzot tai iespēju tās komentēt, un 2010. gada 5. oktobrī saņēma atbildes vēstuli ar Francijas komentāriem. 2010. gada 18. novembrī ar Francijas iestādēm notika sanāksme. Visbeidzot, ar 2010. gada 21. decembra un 2011. gada 22. februāra elektroniskā pasta vēstulēm Komisijai tika nosūtīta papildu informācija.
II. IZSKATĀMO PASĀKUMU APRAKSTS
(6)
Pirms izskatāmo pasākumu apraksta sniegšanas ir jāaplūko Stratēģisko ieguldījumu fonds (Fonds stratégique d’Investissement, turpmāk - “FSI”), FMEA, CDC Entreprises, FMEA pārvaldības sabiedrība (II.1. punkts), kā arī uzņēmums Trèves un attiecībā uz to pieņemtie pasākumi (II.2. punkts). Visbeidzot, tiks izklāstīti iemesli formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanai attiecībā uz FMEA ieguldījuma un nodokļu un sociālās apdrošināšanas maksājumu parāda atmaksas grafika pārskatīšanas plānu (II.3. punkts).
II.1. FSI, FMEA, CDC Entreprises
(7)
Saistībā ar krīzi, kas sākās 2008. gadā, Francija izveidoja Stratēģisko ieguldījumu fondu (Fonds stratégique d’Investissement, turpmāk - “FSI”) nolūkā atbalstīt valsts ekonomiku. Drīz pēc tam FSI partnerībā ar PSA Peugeot Citroën grupu (turpmāk - “PSA”) un Renault grupu (turpmāk - “Renault”) izveidoja FMEA. FSI ir paredzēts, lai iesaistītos jebkura veida uzņēmumā neatkarīgi no attiecīgās ekonomikas nozares, savukārt FMEA sniedz atbalstu tikai aprīkojuma ražotājiem autobūves nozarē.
(8)
Stratēģisko ieguldījumu fonda kapitāls ir EUR 20 miljardi, un šo fondu 2008. gada decembrī izveidoja Francijas valdība, lai apmierinātu vajadzību pēc pašu kapitāla uzņēmumiem, kuri tiek uzskatīti par nozīmīgiem Francijas ekonomikas izaugsmei un konkurētspējai. FSI vadītāji apgalvo, ka fonds iegulda tikai tajos uzņēmumos, kuriem ir labas izaugsmes un konkurētspējas perspektīvas attiecībā uz Francijas ekonomiku.
(9)
49 % no FSI daļām pieder Francijas valdībai un 51 % - Noguldījumu kasei (Caisse des Dépôts et Consignations, turpmāk - “CDC”). CDC“un tās filiāles veido valstij piederošu grupu, kas darbojas vispārējās interesēs un ekonomikas attīstības jomā” Francijā (4), un tās vadītājus ieceļ ar dekrētu.
(10)
FSI direktoru padomes priekšsēdētājs ir CDC ģenerāldirektors, un šajā padomē bez priekšsēdētāja ir seši direktori, no kuriem viens pārstāv CDC, divi pārstāv valsti (Valsts akciju daļu aģentūras ģenerāldirektors un Uzņēmumu departamenta ģenerāldirektors) un trīs pārstāv uzņēmumu intereses (uzņēmumu SCOR, Essilor un Artémis vadītāji).
(11)
FMEA ir riska kapitāla ieguldījumu kopīgais fonds, kura uzdevums ir veicināt tādu automobiļu aprīkojuma ražošanas uzņēmumu izveidošanu, kas ir konkurētspējīgi un var piedāvāt saviem klientiem pētniecības un izstrādes iespējas un pastiprinātu starptautisko uzraudzību. Fonds veic līdz EUR 60 miljoniem lielus ieguldījumus vienīgi tā parakstītāju labā patstāvīgi vai līdztekus ar citiem privātiem ieguldītājiem vai citiem fondiem.
(12)
FMEA izveidošana (2009. gada 25. martā) notika saskaņā ar plānu par atbalstu autobūves nozarei, par ko 2008. gada 4. decembrī paziņoja Francijas Republikas prezidents. Fonda kapitāls ir EUR 600 miljoni, un šos līdzekļus piešķīra FSI (EUR 200 miljoni), PSA (EUR 200 miljoni) un Renault (EUR 200 miljoni).
(13)
FMEA pārvaldību veic CDC Entreprises, kas ir CDC meitasuzņēmums. Tādējādi lēmumus par ieguldījumu izdarīšanu pieņem CDC Entreprises.
(14)
FMEA vajadzībām ir izveidota atlases komiteja un ieguldījumu komiteja, kuras ir atbildīgas par dokumentācijas sagatavošanu pirms ieguldījumu izdarīšanas, ko veic pārvaldības sabiedrība CDC Entreprises. Šajās komitejās vienlīdzīgi ir pārstāvēti visi trīs ieguldītāji: PSA, Renault un FSI.
(15)
Saskaņā ar FMEA iekšējo reglamentu pārvaldības sabiedrībai ir obligāti jākonsultējas ar atlases komiteju par ieguldījumu projektu stratēģisko raksturu. Komitejas konsultatīvie atzinumi pārvaldības sabiedrībai nav saistoši. Tos pieņem ar balsu vairākumu, ko veido divas trešdaļas balsu.
(16)
Pirms katras ieguldījuma veikšanas vai ieguldījumu izņemšanas vai par jebkuru atkāpi no ieguldījumu politikas kritērijiem un noteikumiem ir obligāti jākonsultējas ar ieguldījumu komiteju. Ja tā ir sniegusi atzinumu par ieguldījumu vai ieguldījumu izņemšanas projektu, tās atzinumus pieņem ar balsu vairākumu, ko veido divas trešdaļas balsu, un pārvaldības sabiedrībai tie nav saistoši. Taču, ja viens no trijiem ieguldītājiem atzinumu neatbalsta, komitejas sniegto atzinumu uzskata par negatīvu. Šādā gadījumā ieguldījumu vai ieguldījumu izņemšanas projektu nosūta atlases komitejai.
(17)
CDC Entreprises ir viena no lielākajām kapitālieguldījumu sabiedrībām Francijā. Tai ir jāievēro visi noteikumi, ko izdevusi Finanšu tirgus uzraudzības iestāde, saistībā ar pārvaldību, kuru veic trešo personu uzdevumā, un jo īpaši noteikumi par neatkarību attiecībā uz ieguldījumu izvēli un interešu konflikta novēršanu. CDC Entreprises cita starpā pārvalda FSI ieguldījumus nekotētos mazos un vidējos uzņēmumos, kā arī ieguldījumus CDC un citu ieguldītāju vārdā.
(18)
CDC Entreprises ir CDC pilnībā (100 %) piederošs meitasuzņēmums. CDC Entreprises prezidentu un ģenerāldirektoru ieceļ direktoru padome, kuras locekļus savukārt ieceļ CDC.
(19)
CDC Entreprises ar FSI ir noslēgusi vienošanos par sadarbību un konsultēšanu, saskaņā ar kuru īpaši izveidota darba grupa no FSI palīdz CDC Entreprises veikt ieguldījumu projektu priekšatlasi (cita starpā tehniski ekonomiskais pamatojums un risku novērtēšana, izpēte un atbalsts šo darbību īstenošanā) un izdarīto ieguldījumu uzraudzību.
(20)
FMEA komiteju organizatoriskās struktūras un darbības dēļ CDC Entreprises vienīgajai ir tiesības iesaistīt FMEA. Komiteju lēmumi pārvaldības sabiedrībai nav saistoši (izņemot gadījumus, ja tiek veiktas atkāpes no ieguldījumu politikas kritērijiem un noteikumiem, un attiecībā uz iespējamo interešu konfliktu pārvaldību, kas neattiecas uz šo lietu). Francijas iestādes norādīja, ka līdz šim brīdim CDC Entreprises nekad nav uzskatījusi par lietderīgu ieguldījumu jomā rīkoties pretēji komiteju atzinumiem.
(21)
1. shēmā uzskatāmi ir attēlotas saiknes starp Francijas valsti, CDC, CDC Entreprises, FSI, FMEA, PSA un Renault.
1. shēma
Saiknes starp Francijas valsti, CDC, CDC Entreprises, FSI, FMEA, PSA un Renault
II.2. Uzņēmums Trèves un attiecībā uz to pieņemtie pasākumi
(22)
Uzņēmums Trèves ir uzņēmums, kas specializējies automašīnu iekšējā aprīkojuma detaļu ražošanā. Pirms pašreizējā pārstrukturēšanas plāna īstenošanas uzņēmumā Trèves strādāja ap 6 500 darbinieku (pārstrukturēšanas plānā paredzētais darbinieku skaits ir 1 300 personas). Uzņēmuma darbība vērsta uz trim jomām: akustiskais aprīkojums (5), sēdekļi un to sastāvdaļas un tekstilizstrādājumi. Uzņēmumu veidoja deviņas rūpnīcas (divas šobrīd ir slēgtas), un tas darbojas četrpadsmit valstīs (tostarp Spānijā, Apvienotajā Karalistē, Portugālē, Slovēnijā un Čehijā). 40 % no tā apgrozījuma veido Francijas tirgus. Tā galvenie klienti ir Renault, Peugeot SA, Volkswagen, Nissan un Toyota.
(23)
Neilgi pirms 2008. gada krīzes sākuma Trèves sāka gūt rezultātus no pirmā pārstrukturēšanas plāna, kas tika uzsākts 2005. gadā ar mērķi samazināt darbinieku skaitu un uzlabot ražošanas jaudu. Sākoties krīzei, Trèves nolēma izdarīt izmaiņas savā pārstrukturēšanas plānā un padziļināt to, un uzsāka sarunas ar aizdevējiem, izmantojot samierināšanas procedūru (6).
(24)
Tādējādi 2009. gada 25. maijā tika noslēgts vienošanās protokols starp Trèves akcionāru (kontrolakciju sabiedrība “Severt”, kas ir vienīgā akcionāre), Trèves grupas sabiedrībām, aizdevējiem (t. i., bankām) un FMEA. Protokolā ir noteikta pārstrukturēšanas plāna īstenošanas kārtība (šis plāns ir aprakstīts V.1.1. sadaļā).
(25)
Pārstrukturēšanas plāna finansējums tika lēsts EUR [110-140] (7) miljonu apmērā. Šajā nolūkā dažādās puses uzņēmās saistības, kas aprakstītas 2009. gada 25. maija protokolā.
(26)
Ražotāji Peugeot un Renault apņēmās ieguldīt EUR 33,3 miljonus […] finansēšanā.
(27)
Trèves grupa apņēmās darīt visu, lai 2009. gadā nopelnītu summu [5-20] % apmērā, kas nepieciešama, lai apmierinātu vajadzību pēc naudas līdzekļiem, jeb EUR [5-30] miljonus.
(28)
Bankas piešķīra jaunu kredītu EUR [10-30] miljonu apmērā. Turklāt bankas izsniedza konsolidācijas aizdevumu EUR [30-60] miljonu apmērā esošo īstermiņa kredītu ([0-20] miljonu apmērā) un vidēja termiņa kredītu ([30-40] miljonu apmērā) atmaksāšanai. Jaunais kredīts un konsolidācijas aizdevums pilnībā jāatmaksā […] 2014. gadam.
(29)
FMEA uzņēmumam sniedza atbalstu EUR 55 miljonu apmērā. No šīs summas EUR [40-50] miljoni tika piešķirti parāda vērtspapīru veidā, nodrošinot piekļuvi kapitālam (t. i., ORAPA jeb obligācijas, kas atmaksājamas akcijās ar regulējamu paritāti); tie ir pelnoši vērtspapīri ar nemainīgu kupona likmi [ 8] %. Vienlaikus EUR [5-15] miljoni tika piešķirti, palielinot kapitālu (parakstot jaunas parastās akcijas), tādējādi nodrošinot FMEA dalību Trèves kapitālā [ 50] apmērā.
(30)
Publiskie kreditori apstiprināja nodokļu un sociālās apdrošināšanas maksājumu saistību dzēšanas plānu EUR 18,4 miljonu apmērā […]. Šis plāns attiecas uz Trèves nodokļu un sociālās apdrošināšanas maksājumu parāda atmaksas grafika pārskatīšanu, iekļaujot soda naudas un kavējuma procentu maksājumus.
II.3. Procedūras uzsākšanas pamatojums
(31)
Trèves pārstrukturēšanas plāna finansējuma pamatā ir jauno fondu ieguldījums [100-120] miljonu apmērā (šajā summā nav iekļauts konsolidācijas aizdevums). No šīs summas 55 miljonus piešķīra FMEA. Tam vēl jāpieskaita nodokļu un sociālās apdrošināšanas maksājumu saistību dzēšanas plāns 18,4 miljonu apmērā. Savā lēmumā par formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu Komisija pauž šaubas par šo divu pasākumu kvalificēšanu kā valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.
(32)
Attiecībā uz FMEA ieguldījumu Komisija norāda, ka vairāki elementi liecina par šā ieguldījuma valstisko izcelsmi. Pirmajā acumirklī šis ieguldījums šķiet veikts no valsts līdzekļiem un tādējādi piedēvējams valstij (8). Komisijas šaubu pamatā galvenokārt ir FSI, FMEA un CDC Entreprises darbības novērojumi, kā izklāstīts iepriekš.
(33)
Komisija arī izteica šaubas attiecībā uz minētā ieguldījuma atbilstību tirgus ekonomikas privāta ieguldītāja kritērijam. Konkrētāk, ņemot vērā situāciju gan autobūves nozarē, gan uzņēmumā, kuram bija zināmas finansiālas grūtības (9), Komisija nevarēja pārliecināties, pirmkārt, par to, vai pieņēmumi, uz kuriem balstās pārstrukturēšanas plāns, bija ticami, reālistiski un piesardzīgi, un, otrkārt, vai Trèves novērtējums pirms ieguldījuma izdarīšanas bija piesardzīgs, un, treškārt, vai iekšējā peļņas norma (turpmāk - “IPN”) [ 12 %] (10) ir jāuzskata par pietiekamu attiecībā uz risku, ko uzņēmies FMEA.
(34)
Attiecībā uz nodokļu un sociālo maksājumu saistību dzēšanas plānu Komisijai ir šaubas par to, vai Francijas iestāžu rīcību var salīdzināt ar privātu kreditoru, kurš tādos pašos apstākļos mēģinātu panākt parāda summu atmaksāšanu. Komisijas rīcībā nav nepieciešamo pierādījumu, kas ļautu tai secināt, ka publisko kreditoru stāvoklis atbilstīgi 2009. gada 25. maija vienošanās protokolam bija vismaz vienlīdz labvēlīgs, salīdzinot ar stāvokli, kādā atradās Trèves privātie kreditori (t. i., bankas), kuri arī piekrita parādu atmaksas grafika pārskatīšanai, piešķirot konsolidācijas aizdevumu. Tādējādi Komisija pauž šaubas par tirgus ekonomikas privātā kreditora principa ievērošanu nodokļu un sociālās apdrošināšanas maksājumu saistību dzēšanā.
(35)
Visbeidzot, ja iepriekšminētie divi pasākumi būtu jākvalificē kā valsts atbalsts, Komisija savā lēmumā par procedūras uzsākšanu norāda, ka to saderību varētu izvērtēt, pamatojoties uz Komisijas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (11) (turpmāk - “pamatnostādnes”). Tomēr Komisija uzskata, ka šajā stadijā tā nevar pārliecināties par to, vai visi nosacījumi, kas minēti šajās pamatnostādnēs, ir izpildīti.
III. IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES
(36)
Trèves grupa 2010. gada 2. jūlija vēstulē nosūtīja savas piezīmes Komisijai. Saskaņā ar Trèves grupas apgalvoto, uz noteikumiem un nosacījumiem FMEA ieguldījumam Trèves grupā un tās nodokļu un sociālo maksājumu parāda atmaksas grafika pārskatīšanas plāna īstenošanu LESD 107. panta 1. punkts nav attiecināms.
(37)
Pirmkārt, Trèves grupa uzskata - arguments, ka atbalsts ir piedēvējams valstij, nav pamatots, jo ar FMEA starpniecību Trèves grupa izvēlējās uzņemties saistības ar diviem starptautiska mēroga automašīnu ražotājiem, kuri nodrošina [ 50] % no Trèves grupas apgrozījuma. Turklāt tā apstrīd Komisijas analīzi, saskaņā ar kuru sabiedrībai vajadzēja lūgt valsts līdzekļus, jo, no vienas puses, FMEA līdzekļus, saskaņā ar tā apgalvojumiem, nodrošina privāti dalībnieki un, no otras puses, citu privāto ieguldītāju (banku) dalība sabiedrības finansēšanā pierāda, ka tā bija spējīga iegūt tirgus finansējumu.
(38)
Otrkārt, Trèves grupa kategoriski nepiekrīt Komisijas analīzei par sabiedrības Trèves ekonomisko stāvokli laikposmā no 2005. līdz 2008. gadam. Tā apgalvo, ka Komisija jauc vispārējo krīzi autobūves nozarē 2008. gadā ar individuālo situāciju, kurā atradās sabiedrība, kuras apgrozījums laikposmā no 1999. līdz 2004. gadam nepārtraukti un ievērojami pieauga no EUR [500-700] līdz [900-1 100] miljoniem. Šo pieaugumu tik tiešām nelabvēlīgi ietekmēja krīze, kura skāra autobūves nozari 2008. gada otrajā pusgadā. 2005. un 2009. gada pārstrukturēšanas plānu mērķis bija nevis risināt naudas plūsmas grūtības, bet gan uzlabot sabiedrības Trèves ražošanas jaudu, lai pielāgotu uzņēmumu sarežģītajai ekonomiskajai situācijai, nevis lai nodrošinātu tā dzīvotspēju, kā to pierāda sabiedrības EBITDA (12) pieaugums laikposmā no 2005. līdz 2007. gadam un tās rezultātu uzlabošanās no 2009. gada.
(39)
Trèves grupa arī apstrīd nozīmi, ko Komisija piešķīra Francijas rūpniecības ministra paziņojumiem, kuros apgalvots, ka, ja valsts nebūtu iesaistījusies, Trèves būtu bankrotējusi. Subjektīvu politisku paziņojumu, kas izteikts saspringtā sociālā situācijā, nevar uzskatīt par vērā ņemamu, lai novērtētu kāda uzņēmuma faktisko ekonomisko un finansiālo stāvokli.
(40)
Tādējādi FMEA ieguldījuma sabiedrībā Trèves pārdomātais raksturs ir neapstrīdams gan no finansiālā, gan rūpnieciskā aspekta. Sabiedrība atgādina, ka FMEA nebija vienīgais ieguldītājs, jo pieteicās arī vairāki citi iespējamie ieguldītāji un līdztekus FMEA iesaistījās arī privātā sektora partneri. Pretēji tam, kā, šķiet, uzskata Komisija, nepastāv nekādas pretrunas starp FMEA ieguldījuma finanšu un rūpniecības loģiku. Trèves grupa apgalvo, ka ražotāja dalība piegādātāja uzņēmumā ar mērķi stiprināt rūpnieciskās saiknes un gūt finansiālu labumu no tā izaugsmes ir pieņemta prakse autobūves nozarē.
(41)
Treškārt, Trèves grupa uzskata, ka ir ievērots apdomīga tirgus ekonomikas ieguldītāja princips. Ieguldījuma nosacījumi ir ne tikai ļoti stingri, bet arī labvēlīgi FMEA. Turklāt 2008.-2009. gadā sabiedrībai Trèves bija nepieciešamie instrumenti, lai strauji atgūtu rentabilitāti (ražotņu izvietošana un izaugsme attīstības valstīs, klientu-ražotāju loka dažādošana, apzināta orientācija uz pētniecību un izstrādi). Ņemot vērā šos instrumentus, Trèves ražošanas un finanšu pārstrukturēšanas plāns tika izstrādāts, pamatojoties uz piesardzīgām un saprātīgām prognozēm, pēc padziļinātas uzņēmuma stāvokļa revīzijas. Visbeidzot, sabiedrības Trèves pozitīvie rezultāti 2009.-2010. gadā pierāda ieguldījuma pārdomāto raksturu.
(42)
Visbeidzot, Trèves grupa uzskata, ka, ja uz FMEA ieguldījumu būtu jāattiecina LESD 107. panta 1. punkts, šis atbalsts būtu saderīgs ar pamatnostādnēm, jo ir nodrošināta sabiedrības ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana, Trèves pārstrukturēšana nerada nekādus konkurences izkropļojumus, ir paredzēti kompensācijas pasākumi, kuri ir jau daļēji īstenoti ([…], ražošanas jaudas un darbinieku skaita samazināšana un, visbeidzot, tā Trèves pārstrukturēšanas finansējuma daļa, kuras izcelsme ir šķietami valstiska, ir stingri ierobežota līdz minimumam, ko veido pārstrukturēšanas izmaksas).
(43)
Attiecībā uz nodokļu un sociālās apdrošināšanas parādu atmaksas grafika pārskatīšanas plānu Trèves grupa, pirmkārt, uzskata, ka ir ievēroti tirgus ekonomikas privātā ieguldītāja principi. Komisija nevar izdarīt pieņēmumu, ka iespējami izmantotā atbalsta klasifikācija izslēdz pārdomāta atmaksas grafika pārskatīšanas plāna iespējamību no finanšu iestāžu puses. Atmaksas grafika pārskatīšanas plānā ir paredzēta soda nauda un nokavējuma maksājumi, procentu likme, kas ir augstāka par procentu likmi, uz ko varētu pretendēt privāts kreditors, pirmās pakāpes hipotēkas […], un valsts iestāžu iesaistīšanās notika līdztekus ar privātajiem kreditoriem.
(44)
FMEA2010. gada 22. jūnija vēstulē nosūtīja savas piezīmes Komisijai. FMEA noraida sava ieguldījuma sabiedrībā Trèves kvalificēšanu kā valsts atbalstu, jo, pirmkārt, tas var patstāvīgi izvēlēties ieguldījumu objektus un, otrkārt, ņemot vērā izraudzīto pieeju tā mērķu sasniegšanai.
(45)
FMEA uzsver, ka tas nosaka savu darbību pilnīgi patstāvīgi. Šī autonomija izriet ne tikai no FMEA statusa, bet arī no tā pārvaldības. Tā kā FMEA ir riska kapitāla ieguldījumu kopīgais fonds, tā pārvaldību nodrošina pārvaldības sabiedrība, uz kuru attiecas noteikumi par pārvaldību trešo personu vārdā. Tā kā pārvaldības sabiedrība rīkojas atbilstoši fonda parakstītāju finansiālajām interesēm, juridiski noteiktā pārvaldības sabiedrības autonomija attiecībā uz tās ieguldījumu objektu izvēli palīdz nodrošināt FMEA patstāvību lēmuma par ieguldījuma izdarīšanu pieņemšanas stadijā. FMEA ir konsultatīvās komitejas - atlases komiteja un ieguldījumu komiteja, kuru atzinumi var tikt pieņemti tikai tad, ja viens no abiem ražotājiem to ir apstiprinājis. Līdz šim brīdim pārvaldības sabiedrība CDC Entreprises ne reizi nav rīkojusies pretēji komiteju sniegtajiem atzinumiem. Tādējādi privātajiem ieguldītājiem, t. i., Renault un Peugeot, ir izšķiroša loma ieguldījumu projektu atlasē un noteikšanā.
(46)
Turklāt FMEA ieguldījums sabiedrībā Trèves ilustrē FMEA ieguldījumu politiku, kurā priekšroka dota uzņēmumiem ar augstu inovācijas spēju, lielu izaugsmes potenciālu un rentabilitāti automašīnu aprīkojuma ražošanas apakšnozarē. Tomēr sabiedrība Trèves ir nozīmīgs Eiropas automašīnu aprīkojuma ražotājs, par kuru interesi izrādīja arī […] citi privātie fondi. Ievērojama sabiedrības rezultātu uzlabošanās no 2010. gada pierāda to, ka Trèves piedāvātais pārstrukturēšanas plāns ir reālistisks un atbilstošs. Īslaicīgās grūtības, kurās sabiedrība bija nonākusi saistībā ar ekonomikas un finanšu krīzi, ļāva FMEA vienoties par ieguldījumu ar ļoti labvēlīgiem nosacījumiem.
(47)
Tādējādi FMEA uzskata, ka tā ieguldījumu nevar kvalificēt kā valsts atbalstu.
(48)
Renault2010. gada 6. jūlija vēstulē nosūtīja savas piezīmes Komisijai. Pirmkārt, tajā ir apstrīdēti Komisijas apgalvojumi, saskaņā ar kuriem FMEA daļu parakstīšana ir saistīta ar aizdevumu, kuru tai 2009. gada aprīlī piešķīra valsts. Sabiedrība atgādina, ka fonda izveidošanas brīdī 2009. gada 20. janvārī (13) tās rīcībā nebija nekādas informācijas par iespējamo turpmāko valsts aizdevumu ražotājiem. 2009. gada aprīlī piešķirtā aizdevuma mērķis bija finansēt uzņēmuma vispārējās vajadzības saistībā ar samazinājumu finanšu tirgos 2008. gada ceturtajā ceturksnī un 2009. gada pirmajā ceturksnī.
(49)
Turklāt Renault dalība FMEA bija pamatota gan ekonomisku, gan rūpniecisku, gan finansiālu iemeslu dēļ: Renault ir nepieciešams stratēģiski un finansiāli ilgtermiņā nodrošināt sev sagādes avotu, balstoties uz stabiliem un konkurētspējīgiem piegādātājiem, vienlaikus sagaidot atdevi no finansiālā ieguldījuma. Ar FMEA starpniecību Renault var ieguldīt uzņēmumos, bez kuriem nozarē nav iespējams darboties, piemēram, sabiedrībā Trèves, kas joprojām ir nozīmīgs piegādātājs Eiropas autobūves nozarē. Tādējādi FMEA iesaistīšanās pieeja ir tāda pati kā Renault - kā apdomīgam tirgus ekonomikas ieguldītājam.
(50)
Visbeidzot, sabiedrība Renault pilnībā piekrīt FMEA piezīmēm, kas iesniegtas, atbildot uz Komisijas lēmumu par formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu, saistībā ar tās lomu FMEA pārvaldībā, FMEA darbības veidu, autonomiju, kā arī tā pārvaldības sabiedrības autonomiju no valsts iestādēm.
(51)
PSA2010. gada 6. jūlija vēstulē nosūtīja savas piezīmes Komisijai. Saskaņā ar PSA apgalvoto, FMEA ieguldījums sabiedrībā Trèves ir ne tikai rentabls, bet arī atbilst tā ekonomiskajām un stratēģiskajām interesēm.
(52)
PSA dalības FMEA pamatā ir ražotāja un fonda kopīgā vēlme ieguldīt stratēģiskos uzņēmumos ar augstu inovācijas spēju, kas ir spējīgi nodrošināt piegādes un optimālā veidā stiprināt automašīnu aprīkojuma ražošanas apakšnozari. Tāpat PSA uzskata, ka FMEA ieguldījums atbilst tā rentabilitātes prasībām saistībā ar ieguldījuma risku.
(53)
Visbeidzot, PSA uzsver, ka tās lēmums par dalību FMEA nebija atkarīgs no vienošanās par EUR 3 miljardu aizdevumu noslēgšanu 2009. martā starp Francijas valsti un ražotāju.
(54)
Trèves konkurents, kas vēlējās palikt anonīms, 2010. gada 23. jūnija vēstulē nosūtīja savas piezīmes Komisijai. Konkurents piekrīt Komisijas veiktajai analīzei, kas izklāstīta 2010. gada 29. janvāra lēmumā par procedūras uzsākšanu. Viņš uzskata, ka sabiedrībai Trèves bija ekonomiskas grūtības jau pirms ekonomikas krīzes sākuma un tādējādi tā nevar saņemt atbalstu, ko sniedz Kopienas pagaidu shēmas pasākumi. Turklāt neatkarīgi no Trèves ekonomiskā stāvokļa valsts atbalsta pasākumi, no kuriem tā varētu gūt labumu, ir jāapvieno ar ievērojamiem kompensācijas pasākumiem negatīvās ietekmes dēļ, kas var atstāt būtisku iespaidu uz konkurenci. Atbalsts, kura vienīgais mērķis ir mākslīgi uzturēt viena uzņēmuma dzīvotspēju nozarē, kurā ir ilgtermiņa strukturālās jaudas pārpalikums, nav pamatots. Viņš uzskata, ka sabiedrībai Trèves būtu jāsamazina tās tirgus daļa, pārdodot filiāles vai krasi samazinot tās uzņēmējdarbību, vispirms stiprinot pašu resursus pārstrukturēšanas vajadzībām.
(55)
Itālijas ekonomikas attīstības ministrija 2010. gada 15. jūnija vēstulē nosūtīja savas piezīmes Komisijai. Ministrija piekrīt Komisijas “argumentiem” (14) attiecībā uz diviem galvenajiem punktiem: FMEA ieguldījums neapšaubāmi ir uzskatāms par valsts atbalstu, jo valsts līdzekļiem šajā gadījumā ir izšķiroša nozīme un šāda veida atbalsts ir paredzēts, lai sniegtu atbalstu uzņēmumiem, kuri līdz 2008. gada otrajam ceturksnim izjuta grūtības tādā nozīmē, kā definēts pamatnostādnēs.
IV. FRANCIJAS KOMENTĀRI
(56)
Pēc tam, kad 2010. gada 29. janvārī tika uzsākta formālās izmeklēšanas procedūra, Francijas iestādes nosūtīja savas piezīmes Komisijai vēstulē, kas datēta ar 2010. gada 25. martu.
(57)
Saskaņā ar Francijas iestāžu apgalvoto, uz noteikumiem un nosacījumiem FMEA ieguldījumam sabiedrībā Trèves LESD 107. panta 1. punkts nav attiecināms, jo ieguldījums nav veikts no valsts līdzekļiem, bet gan no fondiem, kas pārsvarā ir privāti un nav piedēvējami valstij. Pat ja FMEA līdzekļus uzskata par valsts līdzekļiem vai lēmumu par ieguldījumu attiecina uz valsti, Francijas iestādes uzskata, ka šis ieguldījums atbilst visām pazīmēm, kas raksturīgas apdomīgam ieguldījumam tirgus ekonomikas apstākļos. Tāpat tās uzskata, ka nodokļu un sociālās apdrošināšanas maksājumu parādu atmaksas grafika pārskatīšana, kam publiskie kreditori ir piekrituši, atbilst kritērijiem, kuri raksturīgi privātam kreditoram, kas mēģina panākt parāda atmaksāšanu.
(58)
Francijas iestādes norāda, ka FMEA ieguldījums nekādā veidā nebija saistīts ar valsts līdzekļu piešķiršanu “Stardust marine” judikatūras (15) izpratnē. FMEA fonds, ciktāl tas attiecas uz ražotāju PSA un Renault daļu (2/3), ir pilnībā privāts fonds, bet attiecībā uz FSI daļu (1/3), kuras izcelsme gan ir valstiska, tas ir fonds, kas nav pastāvīgā valsts uzraudzībā. FSI, kas ir izveidots atbilstīgi privāto ieguldījumu fonda modelim, ir akciju sabiedrība, kas konkurē ar citiem privāto ieguldījumu fondiem. Tas veic ilgtermiņa ieguldījumus, kuru mērķis ir to rentabilitāte.
(59)
Turklāt FMEA pārvaldības sabiedrība CDC Entreprises, ņemot vērā tās statusu un darbības noteikumus, nav valsts iestāžu pakļautībā. Pēc statusa tā ir juridiski neatkarīga no CDC un ieguldījumus veic tikai tās parakstītāju interesēs, konkurējot vai līdztekus ar privātajiem ieguldītājiem. Tādējādi FMEA pārvaldību CDC Entreprises īsteno pilnīgi neatkarīgi. Attiecībā uz ieguldījumu Trèves pārvaldības sabiedrība ir rīkojusies atbilstīgi FMEA atlases un ieguldījumu komiteju ieteikumiem bez jebkādas iejaukšanās no valsts puses. Līdz ar to Francijas iestādes secina, ka, no vienas puses, ieguldītie līdzekļi nav valsts līdzekļi, jo tos pastāvīgi neuzrauga valsts, un tie tātad nav pieejami valsts iestādēm, un, no otras puses, lēmums par ieguldījumu nav piedēvējams valstij, jo CDC Entreprises rīkojas tikai FMEA parakstītāju interesēs un tas notiek pilnīgi neatkarīgi.
(60)
Attiecībā uz FMEA ieguldījuma atbilstību apdomīga tirgus ekonomikas ieguldītāja principam, Francijas iestādes atgādina, ka FMEA ieguldījumu politikā prioritāte ir piešķirta rentabliem un stratēģiski nozīmīgiem projektiem ar lielu izaugsmes potenciālu un augstu inovācijas spēju autobūves nozarē. Trèves gadījumā ieguldījums tika veikts, pamatojoties uz reālistisku un rūpīgi izstrādātu uzņēmējdarbības plānu, kuru bija apstiprinājuši vairāki privātie analītiķi. Turklāt Trèves kapitāla daļu piešķiršana FMEA un ORAPA parakstīšana tika veikta vienlaicīgi ar citiem privātajiem ieguldītājiem un ar tiem pašiem nosacījumiem (līdzvērtīgi (“pari passu”) ieguldījumi). Francijas iestādes uzskata, ka ar to pietiek, lai pierādītu ieguldījuma atbilstību tirgus praksei.
(61)
Attiecībā uz tirgus ekonomikas privātā kreditora principa piemērošanu Francijas iestādes uzskata, ka apstiprinātais Trèves sociālās apdrošināšanas un nodokļu maksājumu parāda atmaksas grafika pārskatīšanas plāns atbilst apsvērumam, kas ir šī kritērija piemērošanas pamatā, t. i., ka gan publiskajam kreditoram, gan privātajam kreditoram ir jāmēģina panākt parāda summu atmaksāšanu no debitora, kuram ir finansiālas grūtības. Francijas iestādes vispirms norāda, ka Trèves grupai netika piešķirta nekāda nodokļu vai sociālās apdrošināšanas maksājumu parāda atlaišana. Tās uzskata, ka divi galvenie elementi, kas ļauj konstatēt atbilstību privātā kreditora kritērijam, t. i., soda nauda un nokavējuma maksājumi un piemērotā procentu likme, šajā lietā ir ievēroti. Atmaksas grafika pārskatīšanas plānā ir paredzēti kavējuma procenti un soda nauda, kas iepriekš noteikti līgumā par atmaksas grafika pārskatīšanas plānu un ņemti vērā, aprēķinot Trèves ikmēneša maksājumus. Turklāt saskaņā ar Civilkodeksa 1153. pantu, kurā noteikts, ka, ja līgumā nav attiecīgās klauzulas, par kavējumu privātam kreditoram maksājamās summas izpildē piespriež maksāt nokavējuma procentus, ko aprēķina atbilstoši likumā noteiktajai likmei. 2009. gadā, kad tika sagatavots atmaksas grafika pārskatīšanas plāns, šī likme bija 3,79 %. Tomēr gada procentu likme visam atmaksas grafika pārskatīšanas plāna termiņam ir apmēram [5-10] %. Tāpat Francijas iestādes atgādina, ka līdztekus nodokļu un sociālās apdrošināšanas maksājumu saistību atmaksas grafika pārskatīšanas plānam bankas, kas Trèves grupai aizdeva līdzekļus, apstiprināja savu kredītu atmaksas grafika pārskatīšanu, piešķirot konsolidācijas aizdevumu. Tādējādi Trèves privātie kreditori arī paši piešķīra maksājumu atvieglojumus, lai nodrošinātu parādu atmaksāšanu.
(62)
Pirmkārt, Francijas iestādes konstatē, ka lielākajā daļā saņemto piezīmju ir pausta nostāja, ka FMEA ieguldījumu sabiedrībā Trèves nevar kvalificēt kā valsts atbalstu. Tāpēc Francijas iestādes nesniegs papildu komentārus saistībā ar šīm piezīmēm.
(63)
Turpretī attiecībā uz piezīmēm, ko iesniedza Itālijas iestādes un akciju sabiedrība, kura sevi identificēja kā Trèves konkurentu, Francijas iestādes vēlas Komisijai paziņot šādas piezīmes.
(64)
Francijas iestādes norāda, ka Itālijas iestādes tikai apgalvo, ka FMEA ieguldījums sabiedrībā Trèves ir jākvalificē kā valsts atbalsts saistībā ar valsts līdzekļu “izšķirošo lomu”. Šis apgalvojums netiek apstiprināts ar nekādiem pierādījumiem vai pamatojumu.
(65)
Saskaņā ar Francijas iestāžu sniegto informāciju, arī Trèves konkurējošā sabiedrība, nesniedzot attiecīgus pierādījumus, ir izvirzījusi apgalvojumu, ka ir sniegts tāds valsts atbalsts, kas neatbilst pamatnostādnēm un pagaidu shēmai, kuru 2008. gada decembrī Komisija apstiprināja saistībā ar ekonomikas un finanšu krīzi. Informācija, ar ko šī sabiedrība pamato apgalvojumu, ir vai nu neprecīza, vai arī atrauta no konteksta, tādējādi tā ir kļūdaini un vienpusīgi interpretēta.
V. IZSKATĀMO PASĀKUMU NOVĒRTĒJUMS
(66)
Tad, kad Komisija izskata kādu valsts pasākumu, tai vispirms ir jāpārbauda, vai minētais pasākums var tikt kvalificēts kā valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Pēc tam, kad pasākums ir kvalificēts, Komisija var novērtēt, cik lielā mērā šo pasākumu var uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu, pamatojoties uz LESD atļautajām atkāpēm attiecībā uz valsts atbalsta aizlieguma principu. Ja izskatāmais pasākums nav valsts atbalsts, atbalsta saderīgums nav jāpārbauda.
V.1. Valsts atbalsta esības novērtējums saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu
(67)
LESD 107. pantā 1. punktā ir noteikts, ka “ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”.
(68)
Šajā noteikumā ir minēti kritēriji, saskaņā ar kuriem valsts pasākumu var kvalificēt kā valsts atbalstu. Kā to atgādina Tiesa savā 2006. gada 15. jūnija spriedumā, šie kritēriji ir “šāda pasākuma finansēšana no valsts puses vai ar valsts līdzekļu palīdzību, priekšrocības pastāvēšana kādam uzņēmumam, minētā pasākuma selektīvais raksturs, kā arī tā ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm un no tās izrietošā konkurences izkropļošana” (16).
(69)
Šie kritēriji ir kumulatīvi, un līdz ar to, lai pasākumu varētu kvalificēt kā valsts atbalstu, ir jābūt izpildītiem visiem kritērijiem. Tādējādi, no brīža, kad Komisija konstatē, ka viens no šiem kritērijiem nav izpildīts, tā var droši apgalvot, ka izskatāmais pasākums nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.
V.1.1. FMEA ieguldījums 55 miljonu apmērā
(70)
Attiecībā uz FMEA ieguldījumu Trèves EUR 55 miljonu apmērā vispirms jāpārbauda, vai ir izpildīts priekšrocības kritērijs.
(71)
Saskaņā ar pastāvīgo judikatūru (17) līdzekļu ieguldījums uzņēmumā nav uzskatāms par valsts atbalstu, ja ieguldījums izdarīts apstākļos, kas būtu pieņemami privātam ieguldītājam, kurš darbojas parastos tirgus ekonomikas apstākļos (“tirgus ekonomikas privātā ieguldītāja kritērijs”).
(72)
Šajā sakarā, pieņemot, ka FMEA 2012. gadā pārdos savu Trèves kapitāla daļu, iekšējā peļņas norma (“IPN”), ko aprēķinājis FMEA saistībā ar savu ieguldījumu, ir [ 12 %] gadā. Šī likme ir kopējā FMEA ieguldījuma peļņa pirms nodokļa nomaksas, tā attiecas gan uz tiešā kapitāla ieguldījumu EUR [5-15] miljonu apmērā, gan ieguldījumu parāda vērtspapīru veidā, nodrošinot kapitāla pieejamību (ORAPA), EUR [40-50] miljonu apmērā.
(73)
Tādējādi, lai novērtētu, vai tirgus ekonomikas privātā ieguldītāja kritērijs ir izpildīts, Komisijai jālemj par šādiem jautājumiem:
a)
Vai Trèves pārstrukturēšanas plāns, pamatojoties uz kuru iesaistījās FMEA, ir ticams un reālistisks?
b)
Vai pirms FMEA kapitāla ieguldījuma izdarīšanas EUR [5-15] miljonu apmērā Trèves grupa tika novērtēta atbilstošā veidā?
c)
Vai pārstrukturēšanas plāna pieņēmumi, uz kuru pamata tika noteikta IPN un kas tika izdarīti FMEA ieguldījuma veikšanas brīdī, bija saprātīgi un reālistiski?
d)
Vai plānotā IPN [ 12 %] ir pietiekama?
(74)
Komisija atbildēm uz b) un d) jautājumiem pievienos apsvērumus, kas attiecas uz FMEA ieguldījuma struktūru un kapitāla pieauguma sadali.
(75)
Uz šiem jautājumiem sniegtās atbildes ļaus Komisijai noteikt, vai FMEA ir rīkojies saskaņā ar līdzīgiem nosacījumiem, kādus būtu noteicis privātais ieguldītājs, kura ieguldījums rada risku saistībā gan ar situāciju autobūves nozarē ieguldījuma izdarīšanas brīdī, gan stāvokli, kādā atradās uzņēmums, kam bija zināmas finansiālas grūtības.
(76)
Kā jau tika norādīts 23. apsvērumā, neilgi pirms finanšu un ekonomikas krīzes sākuma 2008. gadā Trèves sāka gūt labumu no pirmā pārstrukturēšanas plāna, kas tika uzsākts 2005. gadā ar mērķi samazināt darbinieku skaitu un uzlabot ražošanas jaudu (18). Sākoties krīzei, Trèves nolēma izdarīt izmaiņas savā pārstrukturēšanas plānā un padziļināt to.
(77)
Šajā sakarā, sākot no 2008. gada vasaras beigām, Trèves deva jaunu impulsu savam pārstrukturēšanas plānam un 2008. gada decembra beigās, vairākus mēnešus pirms 2009. gada 25. maija vienošanās protokola noslēgšanas, jau bija vērojami šādi rezultāti:
-
būtisks vispārējo izmaksu samazinājums: šajā saistībā īstenotie pasākumi ļāva 2008. gada pēdējos četros mēnešos samazināt Trèves vispārējo izmaksu kopējo summu par [20-30] % salīdzinājumā ar plānoto 2008. gada budžetu,
-
būtisks krājumu samazinājums: krājumu cena 2008. gada otrajā pusgadā samazinājās par [30-40] %, t. i., no EUR [20-80] miljoniem jūnijā līdz EUR [0-60] miljoniem decembrī,
-
materiālo ieguldījumu kontrole: šie ieguldījumi 2008. gadā tika samazināti par [40-50] % salīdzinājumā ar provizorisko 2008. gada budžetu,
-
darbinieku skaita samazinājums: Trèves grupas darbinieku skaits Francijā tikai 2008. gadā tika samazināts par [10-20] % ([…] darbinieki Francijā 2008. gada decembrī salīdzinājumā ar […] darbiniekiem 2008. gada janvārī).
(78)
2009. gada sākumā Trèves oficiālākā veidā izstrādāja jaunu pārstrukturēšanas plāna versiju, kuru izstrādāt palīdzēja neatkarīgs konsultāciju uzņēmums […]. Šis uzņēmums apstiprināja plāna finansēšanai vajadzīgo naudas līdzekļu apmēru (EUR [110-140] miljoni, sk. 25. un tālākos apsvērumus).
(79)
Pirmkārt, jānorāda, ka prognozes nākotnes apgrozījumam, kas bija minētas pārstrukturēšanas plānā, šķiet ticamas un reālistiskas. Šo prognožu pamatā ir paredzētais ražotāju pasūtījumu daudzums, kas ļoti rūpīgi pārskatīts un samazināts, piemēram, apjomi, kas bija plānoti 2009. gadā, ir par [15-25] % mazāki nekā 2008. gadā. No otras puses, prognozes par plānoto nozares atlabšanu un tās sadalījumu atbilst 2011. gada prognozēm, ko vienlaikus izteica autobūves nozares analītiķi (piemēram, sabiedrība JD Power). Tādējādi nākotnes apgrozījumu Trèves aprēķināja, pamatojoties uz piesardzīgu un nopietnu ražošanas apjomu aplēsi. Plāns uzskatāms par piesardzīgu arī attiecībā uz nozares novērtējumu un pieņemto darbības līmeni 2011. gadā […] attiecībā uz 2008. gada pārdošanas apjomiem.
(80)
Ar šo plānu tiek īstenots arī ievērojams izmaksu samazinājums. Šis samazinājums tiek īstenots, cita starpā palielinot darbaspēka produktivitāti un veicot ietaupījumus darbības izmaksās […] (19) […]. Izmaksu samazinājuma pamatā ir ievērojams darbinieku skaita samazinājums (pārstrukturēšana attiecas uz kopumā 1 300 personām).
(81)
Pamatojoties uz šiem pasākumiem, pārstrukturēšanas plāns paredz:
-
budžeta līdzsvara atgūšanu no 2010. gada, ar EUR [0-10] miljonu ieņēmumiem pirms nodokļiem, pozitīvu naudas plūsmu EUR [0-10] miljonu apmērā un EBITDA EUR [40-70] miljonu apmērā,
-
ieņēmumus pirms nodokļiem EUR [10-30] miljonu apmērā no 2011. gada, pozitīvu naudas plūsmu EUR [10-30] miljonu apmērā un EBITDA EUR [50-80] miljonu apmērā.
(82)
Jāatzīmē, ka pirms iesaistīšanās FMEA pilnvaroja uzņēmumu […] no 2009. gada marta vidus līdz aprīļa beigām veikt visaptverošu Trèves stāvokļa revīziju (t. s. uzticamības pārbaudes). Arī FMEA darba grupas analizēja un apstiprināja pārstrukturēšanas plānu.
(83)
Turklāt pārstrukturēšanas ietvaros Trèves apņemas pārdot savu uzņēmējdarbību “[…]”, ņemot vērā rūpniecisko un sociālo līdzsvaru, kas saistīts ar šo darījumu, un ar mērķi veicināt jaunās Trèves apvienības rūpniecības instrumenta konkurētspēju.
(84)
Ņemot vērā iepriekšminētos aspektus, Komisija secina, ka pārstrukturēšanas plānu, pamatojoties uz kuru FMEA veica savu ieguldījumu Trèves, var uzskatīt par ticamu un reālistisku.
(85)
Trèves pašu kapitāla vērtība pirms FMEA ieguldījuma bija noteikta EUR [15-40] miljonu apmērā. Tādējādi FMEA, palielinot kapitālu par EUR [5-15] miljoniem, ieguva [ 50] % no Trèves kapitāla. Komisijai ir jāpārbauda, vai šis novērtējums ir atbilstošs un piesardzīgs, ņemot vērā situāciju, kādā tobrīd atradās uzņēmums.
(86)
Ir vairākas metodes, lai novērtētu uzņēmuma pašu kapitāla vērtību (20). Viena no visbiežāk izmantotajām metodēm ir EBITDA koeficients. Ar to ir iespējams noteikt uzņēmuma pašu kapitāla vērtību X gadā, reizinot šī X gada EBITDA ar skaitli (koeficientu), ko uzskata par atbilstošu attiecīgajai nozarei, atņemot no rezultāta neto parādu.
(87)
Otra metode ir diskontēto naudas plūsmu analīze (Discounted Cash Flow Analysis). Uzņēmuma nominālās brīvās naudas plūsmas (Free Cash Flows) nākamajiem gadiem atjaunina atbilstoši vidējai svērtajai kapitāla cenai (Weighted Average Cost of Capital -“WACC”) un no iegūtās vērtības atņem neto parādu.
(88)
Trešā metode ir apgrozījuma koeficients. Ar to ir iespējams noteikt uzņēmuma pašu kapitāla vērtību X gadā, reizinot šī X gada apgrozījumu ar skaitli (koeficientu), ko uzskata par atbilstošu attiecīgajai nozarei, atņemot no rezultāta neto parādu.
(89)
Lai novērtētu uzņēmumu Trèves pirms ieguldījuma veikšanas, FMEA izmantoja diskontēto naudas plūsmu analīzes un apgrozījuma koeficienta metodi. 2008. gada beigās uzņēmuma Trèves EBITDA rādītājs nebija pozitīvs, līdz ar to pirmo minēto metodi, t. i., EBITDA koeficientu, nebija iespējams izmantot.
(90)
Taču bija iespējams veikt diskontēto naudas plūsmu analīzi, ar kuras palīdzību varēja noteikt rentabilitātes atjaunošanas perspektīvas, kā rezultātā novērtējumā tika iekļauti plānotie pozitīvie rezultāti no uzņēmuma darbības uzlabošanas. Piesardzības nolūkā un lai gūtu apstiprinājumu, tika izmantota arī apgrozījuma koeficienta metode.
(91)
Attiecībā uz uzņēmuma diskontēto naudas plūsmu analīzes metodi nozares vidējā svērtā kapitāla cena jeb WACC, kurā ietverts nozares īpašais risks, tika lēsta 12 % apmērā. Pēc tam FMEA aprēķināja WACC, kas bija piesardzīgāka, [ 12] %, ietverot papildu īpašā riska prēmijas, kuras saistītas ar uzņēmuma lielumu un ieguldījuma nelikvīdo raksturu. Galu galā FMEA palika pie WACC [ 12] % apmērā, rēķinoties ar papildu risku, kas saistīts ar uzņēmuma optimizāciju (t. i., pārstrukturēšanu). Uzņēmuma ilgtermiņa vērtību (t. s. galīgo vērtību) aprēķina, izmantojot 2011. gada rezultātus. Tādējādi FMEA noteica sava Trèves grupas pašu kapitāla vērtību EUR [15-40] miljonu apmērā.
(92)
Attiecībā uz apgrozījuma koeficienta metodi, koeficients, kas tika izvēlēts un piemērots apgrozījumam 2008. gada beigās, bija [0-1]. Šis koeficients atbilst koeficientiem, kas darījuma veikšanas brīdī tika novēroti tirgū analogiem uzņēmumiem. Jāuzsver, ka šie koeficienti 2008. gada beigās un 2009. gada sākumā sasniedza vēsturiski zemu līmeni saistībā ar finanšu un ekonomikas krīzi, kas būtiski ietekmēja autobūves un automašīnu aprīkojuma ražošanas nozari (tomēr vidējais automašīnu aprīkojuma ražošanas nozares koeficients, kas noteikts ilgtermiņā, ir 0,51). Izmantojot koeficientu [0-1], Trèves pašu kapitāla vērtība ir EUR [15-40] miljoni.
(93)
Tādējādi, lai gan koeficients [0-1] ir koeficients, kas uzskatāms par vēsturiski zemu koeficientu, FMEA izvēlējās vērtību, kas iegūta ar šo koeficientu, nevis vērtību, kas izriet no vidējā koeficienta ilgtermiņā vai vairāku gadu periodā izlīdzināta koeficienta. Tāpat FMEA arī neizvēlējās novērtējumu, kas iegūts, izmantojot diskontēto naudas plūsmu analīzi. No iepriekšminētā izriet, ka Trèves pašu kapitāla novērtējums pirms FMEA ieguldījuma izdarīšanas ir atbilstošs un piesardzīgs. Tā vērtības ir zemākās intervālā, kas noteikts, izmantojot diskontēto naudas plūsmu analīzi un darbības koeficientus. Novērtējums, kas veikts šādā kontekstā, sniedz priekšrocību privātam ieguldītājam, jo tajā ir pamatotas kapitāla pieauguma perspektīvas, ņemot vērā, ka ir izmantoti novērtējuma koeficienti to vēsturiskajā vidējā apmērā.
(94)
Tomēr jāatgādina, ka FMEA ieguldījums neaprobežojās tikai ar kapitāla ieguldījumu EUR [5-15] miljonu apmērā, kas tam nodrošinātu [ 50] % Trèves grupas daļu. FMEA arī ieguldīja EUR [40-50] miljonus parāda vērtspapīru veidā, nodrošinot kapitāla pieejamību (ORAPA) un nodrošinot gada procentu likmi [ 8] %. Šāda struktūra ir sīki izstrādāta struktūra, kādu privātais ieguldītājs varētu pieprasīt saistībā ar tādu nozari kā autobūves piegādes nozare. Nozīmīgs ORAPA daudzums, kura paritāte mainās atkarībā no sabiedrības darbības rezultātiem, ir viens no visstimulējošākajiem kontroles mehānismiem.
(95)
FMEA ieviestais mehānisms ir šāds. ORAPA var tikt atmaksātas, emitējot jaunas sabiedrības Trèves akcijas. Paritāte 2011. gadā ir noteikta saistībā ar […] % bruto darbības rezultāta normas sasniegšanu. Ja šis slieksnis ir sasniegts, FMEA saņem […] % no pašu kapitāla obligāciju atmaksas veidā. Ja šis slieksnis nav sasniegs, obligāciju atmaksas dēļ FMEA patur […] % pašu kapitāla. Tādēļ Trèves vadītāji ir ieinteresēti nodrošināt, lai tiktu sasniegta bruto darbības rezultāta norma […]. Tādējādi finanšu ieguldītāja un vadītāju-akcionāru intereses ir cieši saistītas, un to mērķis ir maksimizēt sabiedrības vērtību līdz ieguldījuma laikposma beigām.
(96)
Pieeja, ko parasti izmanto privātais ieguldītājs, ir no plānotā ieguldījuma projekta izrietošās ikgadējās iekšējās peļņas normas novērtējums. Lai aprēķinātu ikgadējo IPN ieguldījumam uzņēmumā, ir jānosaka šī uzņēmuma pašu kapitāla vērtība brīdī, kad gaidāma peļņa.
(97)
Kā jau norādīts 85. un 87. apsvērumā, uzņēmuma vērtību var noteikt ar vairākām metodēm. Lai novērtētu uzņēmuma vērtību 2012. gadā, kad FMEA varētu pārdot savu daļu (21), FMEA izmantoja EBITDA koeficienta metodi. Šo metodi bieži izmanto rūpniecības nozarē, lai noteiktu kārtību, kādā ieguldītājs pārtrauc dalību kapitālā vai kvazikapitālā. Turklāt, aprēķinot gaidāmo peļņu, izmantojot EBITDA, FMEA balstās uz atbilstošu pieeju saistībā ar uzņēmuma atlabšanu, kura jāīsteno no FMEA ieguldījuma brīža (2009. gada 25. maijā ) līdz 2011. gada beigām. Tāpat, izmantojot 2011. gadā plānoto EBITDA, nevis augstāko - 2012. gadā plānoto, FMEA īsteno piesardzīgu pieeju, pārliecinoties, ka uzņēmuma atlabšana notiek apmierinoši un pietiekami īsā laikposmā (nedaudz ilgākā kā divarpus gadi).
(98)
Tādējādi šajā gadījumā FMEA aprēķinātā IPN balstās uz trīs pārstrukturēšanas plānā minētajiem pieņēmumiem. Pirmkārt, Trèves grupas EBITDA rādītājam 2011. gada beigās būtu jāsasniedz EUR [50-80] miljonus. Otrkārt, Trèves vērtību 2011. gada beigās nosaka, izmantojot EBITDA koeficientu [1-6]. Treškārt, neto parāds 2011. gada beigās tiek lēsts EUR [50-150] miljonu apmērā. Tātad Komisijai ir jānovērtē, vai šos trīs pieņēmumus var uzskatīt par ticamiem un reālistiskiem brīdī, kad tika veikts FMEA ieguldījums.
(99)
Pirmkārt, attiecībā uz EBITDA vērtību 2011. gadā, jānorāda, ka šī prognoze ir veikta, pamatojoties uz pārstrukturēšanas plāna īstenošanu. Bet, kā paskaidrots 76. un tālākajos apsvērumos, šo plānu var uzskatīt par ticamu un reālistisku. Tādējādi jāatgādina, ka izmaksu samazinājums galvenokārt tiek īstenots, palielinot darbaspēka produktivitāti un veicot ietaupījumus darbības izmaksās, īpaši izmantojot […]. Izmaksu samazinājuma pamatā ir ievērojams darbinieku skaita samazinājums (pārstrukturēšana attiecas uz kopumā 1 300 personām).
(100)
Otrkārt, EBITDA koeficients ([1-6]), kas izmantots, lai noteiktu uzņēmuma vērtību, atbilst nozares vidējam koeficientam, kurš aprēķināts laikposmā no 2000. līdz 2009. gadam ([1-6]), mīnus standartnovirze piesardzības nolūkos, ņemot vērā notiekošo sabiedrības optimizāciju. Šis koeficients ir nedaudz augstāks nekā nozares koeficients ieguldījuma veikšanas brīdī (aptuveni 4,2). Tomēr pietiekami piesardzīga pieeja ir skaitļa [1-6] izmantošana 2011. gada novērtēšanas brīdī, ņemot vērā paredzamo koeficienta pieaugumu, kas turklāt ieguldījuma veikšanas brīdī jau manāmi palielinājās ([1-6] 2008. gada decembrī attiecībā pret [1-6] 2009. gada maijā). Šis koeficients šķiet arī īpaši piesardzīgs, ņemot vērā nozares ilgtermiņa prognozes, kurās minēti koeficienti robežās no [1-6] līdz [1-6].
(101)
Treškārt, 2009. gada aprīļa prognozes liecināja par neto parāda uzlabošanos, kuram no EUR [100-200] miljoniem 2008. gada beigās bija jāsamazinās līdz EUR [100-200] miljoniem 2010. gada beigās (šis parāds iepriekš palielinājās no EUR [100-200] miljoniem 2005. gada beigās līdz EUR [100-200] miljoniem 2008. gada beigās). Ņemot vērā apstiprināto prognozēto EBITDA laikposmam no 2009. līdz 2011. gadam un ar nosacījumu, ka nerodas ievērojamas ar materiālajiem un nemateriālajiem ieguldījumiem saistītas papildu izmaksas, kā arī netiek veiktas papildu prognozes saistībā ar pārstrukturēšanas izmaksām, prognoze par parāda samazināšanos EUR [0-30] miljonu apmērā šķiet piesardzīga.
(102)
Ņemot vērā iepriekšminēto, jāsecina, ka IPN aprēķins ieguldījuma veikšanas brīdī ir balstīts uz saprātīgiem pieņēmumiem.
(103)
Attiecībā uz jautājumu par to, vai plānotā IPN [ 12 %] ir atbilstoša, ņemot vērā ieguldījuma risku, Komisijai ir šādas piezīmes.
(104)
Vispirms jānorāda, ka, veicot aprēķinu, kas balstīts uz 97. līdz 100. apsvērumā minēto, faktiski iegūtā IPN ir [ 15 %]. Tomēr drošības un piesardzības nolūkos FMEA piemēroja diskonta likmi […] % apmērā attiecībā uz 2011. finanšu gada EBITDA. Tādējādi šajā analīzē izmantotā IPN [ 12 %], ir IPN, kas izriet no uzņēmuma novērtējuma vissliktākā gadījuma scenārija. Kā jau minēts, no pamatscenārija izrietošā IPN ir [ 15 %], kamēr no vislabākā gadījuma scenārija (EBITDA, kas pārsniedz […] %) izrietošā IPN ir aptuveni [ 20 %]
(105)
Jāatzīmē, ka līdz šim brīdim, ņemot vērā darījuma nelikvīdo raksturu, nav iespējams atsaukties uz analogām kotētajām cenām (piemēram, subordinētiem aizdevumiem) FMEA ieguldījuma brīdī, lai novērtētu, vai prognozētā IPN ir atbilstoša. Turpretī ar vairāku turpmāk tekstā minēto elementu palīdzību ir iespējams novērtēt “zemāko” IPN [ 12 %], ko 2009. gada maijā izmantoja FMEA.
(106)
Pirmkārt, jānorāda, ka autobūves piegādes nozarē novērotā ieguldījumu atdeve bieži ir zema. Piecu gadu laikposmā pirms krīzes 2008. gada otrajā pusgadā vidējā IPN bija 8,5 % (22). Tomēr ieguldījumu jomas profesionāļi bieži ir veikuši ieguldījumus šajā nozarē, apzinoties iespējamo ieguvumu, kas saistīts ar zemo šīs nozares uzņēmumu novērtējuma līmeni [salīdzinot ar citām nozarēm]. Tādējādi 2006. gadā IPN bija ļoti augsta (pārsniedzot 20 % gadā trīs gadus pēc kārtas) tiem ieguldītājiem, kas ieguldījumus veica tirgus apsīkuma brīdī 2003. gadā.
(107)
Līdz ar to, lai sasniegtu vidējo atdevi, kas novērota šajā nozarē, ieguldījumu jomas profesionālim ir jāizmanto zināšanas, kas iegūtas šajā tirgū, kā tas ir FMEA gadījumā, un jāparedz tāda kapitāla daļu struktūra, kas ļautu sasniegt optimālus rezultātus, kā tas ir darīts FMEA gadījumā (sk. 94. un 95. apsvērumu attiecībā uz ieguldījuma struktūru, kā arī 110. un 111. apsvērumu attiecībā uz kapitāla pieauguma sadali).
(108)
Francijas iestādes vērš uzmanību uz Francijas Kapitāla ieguldītāju asociācijas (Association Francaise des Investisseurs en Capital - “AFIC”) veikto pētījumu par kapitāla ieguldījumu nozares attīstību Francijā. Šajā pētījumā ir izmantoti dati, kas iegūti no vairāk nekā 120 struktūrvienībām, kas pārvalda vairāk nekā 500 ieguldījumu fondus. Saskaņā ar AFIC veikto pētījumu, “izaugsmes kapitāla” neto rezultāti bija 14,1 % 2007. gada beigās un 10,8 % 2008. gada beigās (FMEA ieguldījumam vistuvākais atskaites datums). FMEA ieguldījumu politikā kapitāla izaugsme ir nozīmīga kapitāla ieguldījumu apakšgrupa (līdzdalība mazākuma dalībnieka statusā un jaunu naudas līdzekļu iepludināšana). Atskaitot izmaksas par atlīdzību pārvaldības sabiedrībai, kas tiek lēstas ne vairāk kā […], plānotā IPN, kas jāsasniedz, lai sasniegtu “tirgum” atbilstošus rezultātus, ir no 12 līdz 15 %.
(109)
Visbeidzot, rādītāji, kas bija pieejami ieguldījuma veikšanas brīdī, ļauj noteikt vidējo svērto kapitāla cenu (“WACC”), kura tika noteikta, izmantojot CAPM (23) un piemērojot to autobūves nozarei Francijā, un ietverot papildu īpašā riska prēmijas, kas saistītas ar uzņēmuma Trèves lielumu un ieguldījuma nelikvīdo raksturu. Ņemot vērā šos papildu faktorus, kas saistīti ar riska prēmiju, atbilstošais WACC ieguldījuma brīdī tiek lēsts [ 12] %, un FMEA to paaugstināja līdz [ 12] % (sk. 91. apsvērumu). Tomēr jāatceras, ka WACC ir minimālā peļņas norma, ko sagaida uzņēmuma kapitāla nodrošinātāji (akcionāri un kreditori), lai finansētu ieguldījuma projektu. Tādējādi uzņēmumam Trèves aprēķinātā WACC ir nozīmīgs rādītājs attiecībā uz “zemākās” IPN [ 12 %] atbilstību (24).
(110)
Papildus jānorāda, ka uzņēmuma Trèves kapitāla pieaugums netiks sadalīts starp FMEA un vēsturisko akcionāru, pamatojoties uz to attiecīgajām Trèves kapitāla daļām. Pieņemot, ka ieguldījuma laikposms beigsies […], akcionāru noslēgtā vienošanās paredz, ka pirmie EUR […] miljoni no uzņēmuma vērtības pilnībā tiks piešķirti FMEA (pirmā daļa). Ieņēmumi no pārdošanas robežās no EUR […] miljoniem līdz summai, kas vienāda ar FMEA ieguldījuma summu, kura kapitalizēta ar likmi […] % gadā, tiks sadalīti starp FMEA ([…] %) un vēsturiskajiem akcionāriem ([…] %) (otrā daļa). Visbeidzot, FMEA saņems […] % no pārdošanas ieņēmumiem virs šīs robežas un vēsturiskie akcionāri - […] %.
(111)
Šī vienošanās par kapitāla pieauguma sadali ir labvēlīga FMEA. Tādējādi FMEA saņem svarīgu garantiju, ka tās ieguldījuma IPN [ 12 %] tiks drīz sasniegta (šī likme atbilst Trèves iepriekšminētajai WACC). Šī vienošanās ir spēcīgs stimuls vēsturiskajiem akcionāriem un uzņēmuma vadītājiem īstenot un pat pārsniegt pārstrukturēšanas plānā noteiktos mērķus, kam saskaņā ar scenāriju būtu jānodrošina FMEA ar IPN [ 12 %], [ 15 %] vai [ 20 %].
(112)
Tādējādi no iepriekšminētajiem secinājumiem izriet, ka prognozētā IPN [ 12 %] bija saprātīga ieguldījuma veikšanas brīdī un atbilstoša, ņemot vērā ieguldījuma risku.
(113)
Izanalizējot Trèves pārstrukturēšanas plānu, tā novērtējumu pirms FMEA ieguldījuma izdarīšanas, šī ieguldījuma struktūru, pieņēmumus, uz kuru pamata tika noteikta IPN [ 12 %] apmērā, šādas IPN likmes atbilstošo raksturu, jo īpaši ņemot vērā akcionāru starpā noslēgto vienošanos par kapitāla pieauguma sadali, jāsecina, ka FMEA ir rīkojies saskaņā ar līdzīgiem nosacījumiem, kādus būtu noteicis privātais ieguldītājs, kura ieguldījums rada risku saistībā gan ar situāciju autobūves nozarē ieguldījuma izdarīšanas brīdī, gan stāvokli, kādā atradās uzņēmums, kam bija zināmas finansiālas grūtības. Citiem vārdiem sakot, FMEA ieguldījums EUR 55 miljonu apmērā atbilst tirgus ekonomikas privātā ieguldītāja kritērijam. Tātad tas uzņēmumam Trèves nesniedz nekādu priekšrocību.
V.1.2. Nodokļu un sociālās apdrošināšanas maksājumu parāda atmaksas grafika pārskatīšanas plāns
(114)
Trèves nodokļu un sociālās apdrošināšanas maksājumu parāda atmaksas grafika pārskatīšanas plānu EUR 18,4 miljonu apmērā apstiprināja Francijas iestādes. Attiecībā uz šo pasākumu Komisija vispirms vēlas izvērtēt priekšrocības kritēriju.
(115)
Saskaņā ar Komisijas lēmumu pieņemšanas praksi un judikatūru, vienošanās ar publisko kreditoru par parādu atmaksas grafika pārskatīšanas plānu nav valsts atbalsts, ja šādu rīcību var salīdzināt ar privāta kreditora rīcību, kurš “vēlas atgūt parāda summas un kurš, lai veicinātu parādu atmaksu, noslēdz vienošanās ar parādnieku par parādu pakāpenisku atmaksu vai atmaksu pa daļām” (25).
(116)
Parādu atmaksas grafika pārskatīšanas plāns Trèves publiskajiem kreditoriem ir labāks risinājums nekā piespiedu piedziņa. Piespiedu piedziņas gadījumā publiskie kreditori, ņemot vērā uzņēmuma vispārējās parādsaistības, varētu atgūt tikai daļu no parāda summām, uz kurām neattiecas nekādas priekšrocības. Turpretī, apstiprinot atmaksas grafika pārskatīšanas plānu, tika izveidotas pirmās šķiras hipotēkas […] ([…] pants 2009. gada 25. maija vienošanās protokolā) nolūkā garantēt nodokļu un sociālās apdrošināšanas maksājumu parādus. Šie aktīvi ir norādīti protokola 7. pielikumā. 2008. gada 31. decembrī to neto uzskaites vērtība bija EUR [25-35] miljoni. Tādējādi publisko kreditoru labā izveidoto garantiju summa sedz vairāk nekā 140 % no to parādu summas, ko veido pamatsumma (EUR 18,4 miljoni), kavējuma (soda) nauda un kavējuma procenti (sk. 117. apsvērumu).
(117)
Trèves publiskie kreditori saņems arī procentus. Summa EUR 18,4 miljoni tika palielināta, pieskaitot tai EUR [1-2] miljonus kavējuma (soda) naudas un [1-2] miljonus kavējuma procentu, un kopējā summa ir jāatmaksā no […] līdz […], veicot ikmēneša maksājumus EUR […] apmērā. Pieskaitot soda naudu un kavējuma procentus, summa palielinās par [2-4] miljoniem, t. i., par [10-20] % no pamatsummas, kas atmaksas grafika pārskatīšanas plāna vidējā svērtā atmaksas periodā rada gada procentus aptuveni [0-10] % apmērā. Sākotnēji šī likme bija augstāka nekā tās likmes, ko saistībā ar 2009. gada 25. maija vienošanās protokolu Trèves piešķirtajiem aizdevumiem noteica finanšu iestādes gan attiecībā uz jauno kredītu, gan konsolidācijas aizdevumu (26).
(118)
Šajā sakarā jāuzsver arī tas, ka publisko kreditoru iesaistīšanās notika līdztekus ar nozīmīgu iesaistīšanos no banku puses ([30-60] miljonu konsolidācijas aizdevums un jauns kredīts [10-30] miljonu apmērā). Turklāt vienošanās protokolā ir skaidri norādīts, ka bankām piešķirtie nodrošinājumi ir otrās pakāpes […], kas nozīmē, ka šie kreditori nevar saņemt nekādu nodrošinājumu, līdz visi pirmās pakāpes publiskie kreditori nebūs saņēmuši pilnu atmaksu.
(119)
Turklāt Trèves grupai netika piešķirta nekāda nodokļu vai sociālās apdrošināšanas maksājumu parāda atlaišana.
(120)
Visbeidzot, Francijas iestādes apstiprināja, ka ar pašreizējo atmaksas grafika pārskatīšanas plānu iepriekšējais plāns netiek pagarināts un tajā netiek izdarītas izmaiņas.
(121)
Tādējādi no iepriekšminētā izriet, ka Trèves piešķirto sociālās apdrošināšanas maksājumu parāda atmaksas grafika pārskatīšanas plānu Francijas iestādes apstiprināja, pamatojoties uz pieņēmumiem, kas tika uzskatīti par ticamiem un kuri ir izmantoti pārstrukturēšanas plāna pamatā (sk. V sadaļu), un ar noteikumiem, kas ir pieņemami tirgus ekonomikas privātajam kreditoram tādos pašos apstākļos.
V.2. Secinājums attiecībā uz valsts atbalsta esību LESD 107. panta 1. punkta nozīmē
(122)
Ņemot vērā V.1. sadaļā izklāstītos aspektus, jāsecina, ka ne FMEA ieguldījums EUR 55 miljonu apmērā, ne nodokļu un sociālās apdrošināšanas maksājumu parāda atmaksas grafika pārskatīšanas plāns EUR 18,4 miljonu apmērā nesniedz priekšrocību Trèves grupai. Tātad šie pasākumi nav uzskatāmi par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.
VI. VISPĀRĒJAIS SECINĀJUMS
(123)
Pēc padziļinātas izmeklēšanas Komisija secina, ka konkrētie pasākumi nav uzskatāmi par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Divi pasākumi, kas tika pieņemti attiecībā uz uzņēmumu Trèves, t. i., Automašīnu aprīkojuma ražošanas modernizācijas fonda (FMEA) ieguldījums EUR 55 miljonu apmērā un Francijas Republikas apstiprinātais nodokļu un sociālās apdrošināšanas maksājumu parāda atmaksas grafika pārskatīšanas plāns EUR 18,4 miljonu apmērā, nav uzskatāmi par valsts atbalstu Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta izpratnē.
2. pants
Šis lēmums ir adresēts Francijas Republikai.
Briselē, 2011. gada 20. aprīlī