ROZHODNUTÍ RADY 2011/871/SZBP
ze dne 19. prosince 2011
o vytvoření mechanismu pro správu financování společných nákladů operací Evropské unie v souvislosti s vojenstvím nebo obranou (ATHENA)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 26 odst. 2 a čl. 41 odst. 2 této smlouvy,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Evropská rada se na zasedání v Helsinkách ve dnech 10. a 11. prosince 1999 usnesla zejména na tom, že v rámci dobrovolné spolupráce na operacích vedených Evropskou unií musí být členské státy schopny do roku 2003 během 60 dnů rozmístit a po dobu alespoň jednoho roku zabezpečit přítomnost 50 až 60 tisíc příslušníků ozbrojených sil způsobilých plnit v plném rozsahu petersberské úkoly.
(2)
Dne 17. června 2002 Rada schválila podmínky financování operací na řešení krizí vedených Evropskou unií v souvislosti s vojenstvím nebo obranou.
(3)
Rada v závěrech ze dne 14. května 2003 potvrdila, že je třeba mít schopnost rychlé reakce, zejména jedná-li se o humanitární a záchranné akce.
(4)
Evropská rada na zasedání v Soluni ve dnech 19. a 20. června 2003 přivítala závěry zasedání Rady ze dne 19. května 2003, které potvrdily zejména potřebu toho, aby byla Evropská unie schopna rychlé vojenské reakce.
(5)
Rada dne 22. září 2003 rozhodla, že Evropská unie by měla získat nezbytnou pružnost pro řízení financování společných nákladů na vojenské operace bez ohledu na jejich rozsah, složitost nebo naléhavost, a to především tak, že do 1. března 2004 zavede stálý mechanismus financování, čímž převezme odpovědnost za financování společných nákladů na všechny budoucí vojenské operace EU.
(6)
Dne 23. února 2004 přijala Rada rozhodnutí 2004/197/SZBP o vytvoření mechanismu pro správu financování společných nákladů operací Evropské unie v souvislosti s vojenstvím nebo obranou (1). Toto rozhodnutí bylo následně několikrát změněno a nahrazeno, naposledy rozhodnutím 2008/975/SZBP (2).
(7)
Evropská unie je schopna provádět operace rychlé vojenské reakce v souladu s koncepcí definovanou Vojenským výborem EU. V souladu s touto koncepcí je Evropská unie schopna rozmístit bojové skupiny.
(8)
Systém počátečního financování je určen především a zejména pro operace rychlé reakce.
(9)
Cvičení na politické a vojenské strategické úrovni velení a kontrolní struktury a postupy pro vojenské operace EU v rámci cvičení prováděných na velitelství EU, schválené Politickým a bezpečnostním výborem, přispívají k posilování celkové operační připravenosti Unie.
(10)
O skutečnosti, zda má určitá operace souvislost s vojenstvím nebo obranou ve smyslu čl. 41 odst. 2 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“), rozhoduje Rada v jednotlivých případech.
(11)
Podle čl. 41 odst. 2 druhého pododstavce Smlouvy nejsou členské státy, jejichž zástupci v Radě učinili formální prohlášení podle čl. 31 odst. 1 druhého pododstavce Smlouvy, povinny přispívat na financování dané operace v souvislosti s vojenstvím nebo obranou.
(12)
V souladu s článkem 5 Protokolu (č. 22) o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní vypracovávání a provádění těch rozhodnutí a činností Unie, které mají vliv na obranu. Dánsko se neúčastní tohoto rozhodnutí, a na financování mechanismu tudíž nepřispívá.
(13)
Podle článku 44 rozhodnutí 2008/975/SZBP provedla Rada přezkum uvedeného rozhodnutí a shodla se na tom, že jej pozmění.
(14)
V zájmu jednoznačnosti je zapotřebí zrušit rozhodnutí 2008/975/SZBP a nahradit jej novým rozhodnutím,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumějí:
a)
„zúčastněnými členskými státy“ členské státy Evropské unie s výjimkou Dánska;
b)
„přispívajícími státy“ členské státy, které v souladu s čl. 41 odst. 2 Smlouvy o EU přispívají na financování dané vojenské operace, a třetí státy, které přispívají na financování společných nákladů na tuto operaci podle dohod, které uzavřely s Evropskou unií;
c)
„operacemi“ operace EU v souvislosti s vojenstvím nebo obranou;
d)
„vojenskými podpůrnými akcemi“ operace EU nebo jejich části na podporu některého třetího státu nebo mezinárodní organizace, o nichž rozhodla Rada a které mají souvislost s vojenstvím nebo obranou, avšak nepodléhají pravomoci velitelství Evropské unie.
KAPITOLA 1
MECHANISMUS
Článek 2
Vytvoření mechanismu
1. Zřizuje se mechanismus pro správu financování společných nákladů na operace.
2. Mechanismus se nazývá ATHENA.
3. ATHENA jedná jménem zúčastněných členských států nebo, v případě zvláštních operací, jménem přispívajících států.
Článek 3
Způsobilost k právům a právním úkonům
K výkonu správy financování vojenských nebo obranných operací EU je ATHENA vybavena nezbytnou způsobilostí k právům a právním úkonům, zejména k vlastnictví bankovního účtu, k získávání, držbě nebo prodeji majetku, k uzavírání smluv a správních ujednání a k vystupování před soudem. ATHENA je nezisková.
Článek 4
Koordinace se třetími stranami
V rozsahu nezbytném k plnění svých úkolů a v souladu s cíli a politikami Evropské unie koordinuje ATHENA svou činnost s členskými státy, orgány a institucemi Unie a mezinárodními organizacemi.
KAPITOLA 2
ORGANIZAČNÍ STRUKTURA
Článek 5
Řídící orgány a pracovníci
1. Z pověření zvláštního výboru řídí ATHENU
a)
správce;
b)
velitel každé operace ve vztahu k operaci, které velí (dále jen „velitel operace“);
c)
účetní.
2. ATHENA využívá v nejširším možném rozsahu stávajících správních struktur Unie. ATHENA využívá služeb pracovníků uvolněných v případě potřeby orgány Unie nebo pracovníků vyslaných členskými státy.
3. Generální tajemník Rady může správci a účetnímu, případně i na návrh zúčastněného členského státu, poskytnout pracovníky potřebné k výkonu jejich funkcí.
4. Orgány a pracovníci ATHENY zahajují činnost podle operativních potřeb.
Článek 6
Zvláštní výbor
1. Zřizuje se zvláštní výbor složený z jednoho zástupce z každého zúčastněného členského státu.
Zástupci Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ) a Komise se vyzvou k účasti na schůzích zvláštního výboru, bez možnosti hlasování.
2. ATHENA je řízena z pověření zvláštního výboru.
3. Projednává-li zvláštní výbor financování společných nákladů určité operace,
a)
je zvláštní výbor složen z jednoho zástupce každého přispívajícího členského státu;
b)
zástupci přispívajících třetích států se účastní jednání zvláštního výboru. Nehlasují však, ani nejsou hlasování přítomni;
c)
velitel operace nebo jeho zástupce se účastní jednání zvláštního výboru bez hlasovacího práva.
4. Předsednictví Rady svolává schůze zvláštního výboru a předsedá jim. Správce zajišťuje sekretariát zvláštního výboru. Vypracovává zápis o výsledcích jednání výboru. Správce nehlasuje.
5. Účetní se podle potřeby účastní jednání zvláštního výboru bez hlasovacího práva.
6. Předsednictví svolá zvláštní výbor do patnácti dnů, požádá-li o to zúčastněný členský stát, správce nebo velitel operace.
7. Správce náležitě informuje zvláštní výbor o každém nároku nebo sporu, který se týká ATHENY.
8. Zvláštní výbor se usnáší jednomyslným hlasováním svých členů s ohledem na své složení stanovené v odstavcích 1 a 3. Jeho rozhodnutí jsou závazná.
9. Zvláštní výbor schvaluje všechny rozpočty s ohledem na příslušné referenční částky a obecně vykonává pravomoci stanovené tímto rozhodnutím.
10. Správce, velitel operace a účetní informují zvláštní výbor podle tohoto rozhodnutí.
11. Akty schválené zvláštním výborem podle tohoto rozhodnutí podepisuje při jejich schvalování předseda zvláštního výboru a správce.
Článek 7
Správce
1. Poté, co generální tajemník Rady informuje zvláštní výbor, jmenuje správce a nejméně jednoho jeho zástupce na dobu tří let.
2. Správce vykonává své úkoly jménem ATHENY.
3. Správce:
a)
sestavuje a předkládá zvláštnímu výboru veškeré návrhy rozpočtu. Oddíl výdajů na operaci je v návrhu rozpočtu vypracován podle návrhu velitele operace;
b)
přijímá rozpočty po jejich schválení zvláštním výborem;
c)
je schvalující osobou odpovědnou za příjmy, za společné náklady vzniklé při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi a za společné operativní náklady vzniklé mimo aktivní fázi operace;
d)
co se týče příjmů, provádí finanční ujednání se třetími stranami o financování společných nákladů na vojenské operace EU;
e)
založí jménem ATHENY jeden nebo více bankovních účtů.
4. Správce zabezpečuje dodržování pravidel stanovených tímto rozhodnutím a uplatňování rozhodnutí zvláštního výboru.
5. Správce je oprávněn přijímat opatření, která považuje za nezbytná k plnění výdajů financovaných prostřednictvím ATHENY. Uvědomí o nich zvláštní výbor.
6. Správce koordinuje práci spojenou s finančními otázkami vojenských operací EU. Je v těchto otázkách kontaktní osobou pro vnitrostátní správní orgány a případně mezinárodní organizace.
7. Správce je odpovědný zvláštnímu výboru.
Článek 8
Velitel operace
1. Velitel operace vykonává jménem ATHENY své úkoly spojené s financováním společných nákladů na operaci, které velí.
2. Velitel operace v souvislosti s operací, které velí,
a)
zasílá správci své návrhy oddílu „výdaje - společné operativní náklady“ v návrzích rozpočtu;
b)
jako schvalující osoba plní rozpočtové prostředky týkající se společných operačních nákladů a výdajů podle článku 28; vykonává svou pravomoc nad všemi osobami, které se podílejí na plnění těchto rozpočtových prostředků, včetně předběžného financování; je oprávněn jménem ATHENY zadávat zakázky a uzavírat smlouvy; jménem ATHENY také zakládá bankovní účet pro operaci, které velí.
3. Velitel operace je oprávněn přijímat opatření, která považuje za nezbytná, k plnění výdajů na operaci pod jeho velením financovaných prostřednictvím ATHENY. Uvědomí o nich správce a zvláštní výbor.
4. S výjimkou řádně odůvodněných případů schválených zvláštním výborem na návrh správce používá velitel operace účetnictví a systém správy majetku stanovený ATHENOU. Domnívá-li se správce, že takové okolnosti nastaly, informuje předem zvláštní výbor.
Článek 9
Účetní
1. Generální tajemník Rady jmenuje účetního a alespoň jednoho zástupce účetního na dobu tří let.
2. Účetní plní své povinnosti jménem ATHENY.
3. Účetní je pověřen
a)
řádným prováděním plateb, vybíráním příjmů a zpětným získáváním stanovených pohledávek;
b)
přípravou finannčních výkazů ATHENY za každý rok a účetní závěrky každé operace po jejím skončení;
c)
pomocí správci při předkládání roční účetní závěrky nebo účetní závěrky operace zvláštnímu výboru ke schválení;
d)
vedením účetnictví pro ATHENU;
e)
stanovením účetních pravidel a postupů a účetní osnovy;
f)
stanovením a potvrzením platnosti účetních systémů pro příjmy a případně potvrzením platnosti systémů stanovených schvalující osobou a určených k poskytování nebo odůvodňování účetních údajů;
g)
uchováváním účetních dokladů;
h)
správou pokladny společně se správcem.
4. Správce a velitel operace poskytují účetnímu veškeré informace nezbytné k vedení účtů, které odrážejí přesný stav aktiv ATHENY, a k plnění rozpočtu, který ATHENA spravuje. Ručí za jejich spolehlivost.
5. Účetní je odpovědný zvláštnímu výboru.
Článek 10
Obecná ustanovení použitelná na správce, účetního a pracovníky ATHENY
1. Výkon funkce správce nebo zástupce správce je neslučitelný s výkonem funkce účetního nebo zástupce účetního.
2. Zástupce správce jedná z pověření správce. Zástupce účetního jedná z pověření účetního.
3. Zástupce správce jedná jménem správce v době jeho nepřítomnosti. Zástupce účetního jedná jménem účetního v době jeho nepřítomnosti.
4. Úředníci a jiní pracovníci Evropské unie podléhají při plnění úkolů jménem ATHENY nadále pravidlům a předpisům, které se na ně vztahují.
5. Na pracovníky uvolněné členskými státy pro potřeby ATHENY se vztahují stejná pravidla, jaká jsou stanovena v rozhodnutí Rady o pravidlech pro přidělování národních odborníků, a ujednání mezi vnitrostátním správním orgánem a orgánem Unie nebo ATHENOU.
6. Pracovníci ATHENY musí před svým jmenováním obdržet po náležitém prověření oprávnění k přístupu k utajovaným materiálům uloženým v Radě nejméně do úrovně „Secret UE“, nebo rovnocenné oprávnění od členského státu.
7. Správce může sjednávat a uzavírat s členskými státy nebo s orgány Unie ujednání o předchozím určení pracovníků, kteří jsou v případě potřeby okamžitě k dispozici ATHENĚ.
KAPITOLA 3
SPRÁVNÍ UJEDNÁNÍ A RÁMCOVÉ SMLOUVY
Článek 11
Správní ujednání a rámcové smlouvy
1. S členskými státy nebo orgány a institucemi Unie, třetím státem nebo mezinárodní organizací mohou být sjednána správní ujednání za účelem usnadnění zadávání zakázek nebo finančních hledisek vzájemné podpory při operacích co nejefektivnějším způsobem z hlediska nákladů.
2. Tato ujednání se předkládají:
a)
ke konzultaci zvláštnímu výboru, pokud jsou uzavřena s členskými sáty, orgány nebo institucemi Unie;
b)
ke schválení zvláštnímu výboru, pokud jsou uzavřena s třetími státy nebo mezinárodními organizacemi.
3. Tato ujednání podepisuje správce nebo případně velitel operace jménem ATHENY a příslušné správní orgány stran uvedených v odstavci 1.
4. Rámcové smlouvy mohou být uzavřeny v zájmu usnadnění co nejefektivnějšího zadávání zakázek. Dříve než tyto smlouvy podepíše správce, jsou předloženy ke schválení zvláštnímu výboru a jsou dány k dispozici členskými státům a velitelům operací pro případ, že by je chtěly využít. Tímto ustanovením nebude žádnému členskému státu uložena jakákoli povinnost, aby na základě rámcové smlouvy využíval produkty či služby nebo na tyto produkty či služby zadával zakázky.
Článek 12
Správní ujednání stálá a ad hoc o způsobech platby příspěvků třetích států
1. V rámci dohod mezi Evropskou unií a třetími státy, které Rada označila za možné přispěvatele na operace Evropské unie nebo za přispěvatele na určitou operaci Evropské unie, sjedná správce s těmito třetími státy správní ujednání stálá nebo ad hoc. Tato ujednání mají formu výměny dopisů mezi ATHENOU a příslušnými správními orgány dotyčných třetích států, jimiž se stanoví způsoby usnadnění rychlé platby příspěvků.
2. Až do uzavření dohod podle odstavce 1 může správce přijímat nezbytná opatření k usnadnění plateb ze strany přispívajících třetích států.
3. Správce uvědomí zvláštní výbor o zamýšlených ujednáních podle odstavce 1 předtím, než je jménem ATHENY podepíše.
4. Po zahájení vojenské operace Unie provádí správce pro přípěvky ve výši určené Radou ujednání se třetími státy přispívajícími na tuto operaci.
KAPITOLA 4
BANKOVNÍ ÚČTY
Článek 13
Založení a účel
1. Veškeré bankovní účty jsou založeny u prvotřídního finančního ústavu se sídlem v členském státě a jedná se o běžné nebo krátkodobé účty v eurech. V řádně odůvodněných případech mohou být účty po schválení správcem založeny u finančních ústavů se sídlem mimo území členských států.
2. V řádně odůvodněných případech mohou být založeny účty i v jiné měně než v eurech.
3. Na tyto bankovní účty se zasílají příspěvky přispívajících států. Používají se k úhradě nákladů spravovaných ATHENOU a k vyplácení záloh veliteli operace na nezbytné výdaje za společné náklady na vojenskou operaci.
Článek 14
Správa finančních prostředků
1. Každou platbu z účtu ATHENY musí podepsat společně správce nebo zástupce správce na jedné straně a účetní nebo zástupce účetního na straně druhé.
2. Žádný bankovní účet nesmí být přečerpán.
KAPITOLA 5
SPOLEČNÉ NÁKLADY
Článek 15
Definice společných nákladů a období způsobilosti
1. Společné náklady uvedené v příloze I nese ATHENA nezávisle na době jejich vzniku. Jsou-li společné náklady zaneseny do článku rozpočtu týkajícího se operace, k níž se uvedené náklady nejvíce vztahují, považují se za operativní náklady na tuto operaci. Jinak se považují za společné náklady vzniklé při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi.
2. Kromě toho nese ATHENA společné operativní náklady podle přílohy II během období počínajícího dnem, kdy je pro danou operaci schválena koncepce řešení krize, a končícího dnem jmenování velitele operace. Za určitých okolností může zvláštní výbor po konzultaci s Politickým a bezpečnostním výborem upravit dobu, během níž ATHENA nese tyto náklady.
3. Během aktivní fáze operace, tj. ode dne jmenování velitele operace do ukončení činnosti operačního velitelství, nese ATHENA tyto společné operativní náklady:
a)
společné náklady uvedené v části A přílohy III;
b)
společné náklady uvedené v části B přílohy III, rozhodne-li o tom Rada;
c)
společné náklady uvedené v části C přílohy III na žádost velitele operace a po schválení zvláštním výborem.
4. Během aktivní fáze vojenské podpůrné akce stanovené Radou nese ATHENA jako společné operativní náklady společné náklady definované Radou v jednotlivých případech podle přílohy III.
5. Společné operativní náklady na operaci zahrnují také výdaje nezbytné k vypořádání operace podle přílohy IV.
Operace je vypořádána tehdy, bylo-li nalezeno konečné uplatnění pro zařízení a infrastrukturu pořízené v rámci společného financování operace a byla-li schválena účetní závěrka operace.
6. Výdaje na náklady vzniklé nezávisle na provádění operace, které by v každém případě nesl jeden nebo více přispívajících států, orgán Unie nebo mezinárodní organizace, nemohou být společným nákladem.
7. Zvláštní výbor může v jednotlivých případech rozhodnout, že s ohledem na určité okolnosti se některé doplňkové náklady jiné než náklady podle části B přílohy III- považují za společné náklady na danou operaci během její aktivní fáze.
8. V případě, že zvláštní výbor nedosáhne jednomyslnosti, může tuto věc na podnět předsednictví předložit Radě.
Článek 16
Cvičení
1. Společné náklady na cvičení Evropské unie jsou financovány prostřednictvím ATHENY podle podobných pravidel a postupů, jaké se používají pro operace, na které přispívají všechny zúčastněné členské státy.
2. Společné náklady na cvičení se skládají jednak z doplňkových nákladů na přemístitelná nebo stálá velitelství a jednak z doplňkových nákladů vzniklých Evropské unii tím, že využije společná aktiva a kapacity NATO poskytnuté pro účely cvičení.
3. Společné náklady na cvičení nezahrnují náklady spojené
a)
s pořízením investičního majetku, včetně nákladů spojených s budovami, infrastrukturou a vybavením;
b)
s plánovací a přípravnou fází cvičení, pokud nejsou schváleny zvláštním výborem;
c)
s dopravou, provozem kasáren a ubytováním příslušníků ozbrojených sil.
Článek 17
Referenční částka
Každé rozhodnutí Rady, kterým Rada rozhodne zahájit nebo prodloužit vojenskou operaci EU, obsahuje referenční částku pro společné náklady na tuto operaci. Správce propočítá částku považovanou za nezbytnou ke krytí společných nákladů na operaci pro plánované období především za podpory vojenského štábu Unie a velitele operace, je-li ve funkci. Správce navrhne tuto částku prostřednictvím předsednictví útvarům Rady odpovědným za posouzení návrhu rozhodnutí. Členové zvláštního výboru se vyzvou k jednáním tohoto orgánu ohledně příslušné referenční částky.
KAPITOLA 6
ROZPOČET
Článek 18
Rozpočtové zásady
1. Rozpočet, sestavený v eurech, je aktem, kterým se pro každý rozpočtový rok stanoví a schvalují veškeré příjmy a výdaje týkající se společných nákladů spravovaných mechanismem ATHENA.
2. Veškeré výdaje se váží k určité operaci, s případnou výjimkou nákladů uvedených v příloze I.
3. Rozpočtové prostředky se schvalují na rozpočtový rok, který začíná 1. ledna a končí 31. prosince téhož kalendářního roku.
4. Rozpočtové příjmy a výdaje musí být vyrovnané.
5. Všechny příjmy a výdaje týkající se společných nákladů musí být provedeny přiřazením k určitému okruhu rozpočtu v mezích prostředků, které jsou v rozpočtu zaneseny, s výjimkou případů podle čl. 32 odst. 5.
Článek 19
Roční rozpočet
1. Správce sestavuje každý rok návrh rozpočtu na následující rozpočtový rok a v případě jednotlivých operacích ve spolupráci s veliteli dotyčných operací.
2. Návrh rozpočtu obsahuje
a)
prostředky považované za nezbytné ke krytí společných nákladů vzniklých při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi;
b)
prostředky považované za nezbytné ke krytí společných operativních nákladů na probíhající nebo plánované operace, včetně případné náhrady společných nákladů, které byly předběžně financovány státem nebo třetí stranou;
c)
prozatímní prostředky uvedené v článku 26;
d)
odhad příjmů potřebných k pokrytí výdajů.
3. Prostředky na závazky a prostředky na platby se člení do hlav a kapitol sdružujících výdaje do skupin podle typu nebo účelu, a podle potřeby se dále člení do článků. Návrh rozpočtu obsahuje podrobný komentář k jednotlivým kapitolám nebo článkům. Každé operaci je věnována jedna zvláštní hlava. Zvláštní hlava věnovaná obecné části rozpočtu obsahuje společné náklady vzniklé při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi.
4. Každá hlava může zahrnovat kapitolu nazvanou „prozatímní prostředky“. Tyto prostředky se zanesou do rozpočtu, existuje-li nejistota založená na vážných důvodech o výši potřebných prostředků nebo rámci pro plnění zanesených prostředků.
5. Příjmy se skládají:
a)
z příspěvků zúčastněných a přispívajících členských států a případně přispívajících třetích států;
b)
z různých příjmů rozčleněných do hlav, které zahrnují výnosy z úroků, příjmy z prodeje a skutečného rozpočtového výnosu v předchozím rozpočtovém roce poté, co jej stanoví zvláštní výbor.
6. Správce předkládá návrh rozpočtu zvláštnímu výboru nejpozději do 31. října. Zvláštní výbor schválí návrh rozpočtu do 31. prosince. Správce přijme schválený rozpočet a oznámí jej zúčastněným členským státům a přispívajícím třetím státům.
Článek 20
Opravné rozpočty
1. Za nevyhnutelných, výjimečných nebo nepředvídaných okolností, včetně případů, kdy je operace zahájena během rozpočtového roku, předloží správce návrh opravného rozpočtu. Návrh opravného rozpočtu se sestavuje, předkládá, schvaluje, přijímá a oznamuje stejným postupem jako roční rozpočet. Zvláštní výbor jej projedná s ohledem na jeho naléhavost.
2. Vyplývá-li tento návrh opravného rozpočtu ze zahájení nové operace nebo ze změn v rozpočtu probíhající operace, správce informuje zvláštní výbor o celkových nákladech předpokládaných pro tuto operaci. Pokud tyto náklady podstatně překročí příslušnou referenční částku, může zvláštní výbor požádat o jejich schválení Radu.
3. Návrh opravného rozpočtu vyplývající ze zahájení nové operace se předkládá zvláštnímu výboru během období čtyř měsíců po schválení referenční částky, pokud zvláštní výbor nerozhodne o delší lhůtě.
Článek 21
Převody
1. Správce může na návrh velitele operace provádět podle potřeby převody prostředků. Správce o svém záměru uvědomí zvláštní výbor nejméně jeden týden předem, pokud to naléhavost situace dovolí. Předchozí schválení zvláštního výboru je však nezbytné, pokud
a)
se zamýšleným převodem změní celková výše prostředků stanovených pro operaci
nebo
b)
zamýšlené převody mezi kapitolami během rozpočtového roku překračují 10 % prostředků rozpočtové kapitoly, z níž se prostředky čerpají, jak vyplývá z přijatého rozpočtu na rozpočtový rok ke dni podání návrhu na daný převod.
2. Velitel operace může v případech, které považuje za nezbytné pro řádné vedení operace, provádět do tří měsíců od zahájení operace převody prostředků na operaci mezi jednotlivými články a mezi kapitolami rozpočtového oddílu „společné operativní náklady“. Uvědomí o nich správce a zvláštní výbor.
Článek 22
Přenesení prostředků
1. Prostředky určené ke krytí společných nákladů vzniklých při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi, které nebyly využity, se na konci rozpočtového roku zruší, není-li stanoveno v odstavci 2 jinak.
2. Prostředky určené ke krytí nákladů na skladování materiálu a vybavení, které jsou ve správě ATHENY, mohou být jednou přeneseny do následujícího rozpočtového roku, byl-li odpovídající závazek přijat do 31. prosince stávajícího rozpočtového roku. Prostředky určené ke krytí společných operativních nákladů mohou být přeneseny, jsou-li nezbytné pro účely operace, která nebyla zcela vypořádána.
3. Správce předloží do 15. února zvláštnímu výboru návrhy na přenesení prostředků z předchozího rozpočtového roku, které nebyly přiděleny na závazky. Tyto návrhy jsou považovány za schválené, nerozhodne-li zvláštní výbor do 15. března jinak.
4. Prostředky přidělené z předcházejícího rozpočtového roku se přenášejí a zvláštní výbor je o tom informován správcem do 15. února.
Článek 23
Plnění rozpočtu předem
Jakmile je roční rozpočet schválen, mohou být prostředky použity na závazky a platby do té míry, do jaké je to nutné z operativního hlediska.
KAPITOLA 7
PŘÍSPĚVKY A NÁHRADY
Článek 24
Určení příspěvků
1. Prostředky na platby určené ke krytí společných nákladů vzniklých při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi, které nejsou hrazeny z různých příjmů, jsou hrazeny z příspěvků zúčastněných členských států.
2. Prostředky na platby určené ke krytí společných operativních nákladů na operaci jsou hrazeny z příspěvků přispívajících států.
3. Výše příspěvků na operaci, které hradí přispívající členské státy, se shoduje s částkou prostředků na platby uvedených v rozpočtu a určených ke krytí společných operativních nákladů na tuto operaci po odečtení částky příspěvků přispívajících třetích států na tuto operaci podle článku 12.
4. Rozpis příspěvků jednotlivých členských států, od nichž se příspěvek požaduje, se stanoví podle klíče hrubého národního produktu v souladu s čl. 41 odst. 2 Smlouvy o EU a s rozhodnutím Rady 2007/436/ES, Euratom ze dne 7. června 2007 o systému vlastních zdrojů Evropských společenství (3) nebo případně jiným rozhodnutím Rady, které je nahradí.
5. Údaje nezbytné pro výpočet výše příspěvků jsou obsaženy ve sloupci „vlastní zdroje HND“ tabulky v „Přehledu financování souhrnného rozpočtu podle druhu vlastních zdrojů a podle členského státu“ připojené k poslednímu přijatému rozpočtu Unie. Výše příspěvku každého členského státu, od kterého se příspěvek vyžaduje, je úměrná podílu hrubého národního důchodu (HND) tohoto členského státu na souhrnném HND členských států, které jsou povinny poskytovat příspěvek.
Článek 25
Rozvrh platby příspěvků
1. Stanovila-li Rada referenční částku pro vojenskou operaci EU, poskytnou přispívající členské státy příspěvky ve výši 30 % referenční částky, pokud Rada nerozhodne o odlišné procentní sazbě. Správce požádá o příspěvky podle operačních potřeb pro příslušnou operaci až do dohodnuté úrovně.
2. Zvláštní výbor může na návrh správce rozhodnout, že se před přijetím opravného rozpočtu na operaci vyžádá uhrazení dodatečných příspěvků. Zvláštní výbor může rozhodnout, že věc předloží příslušným přípravným útvarům v Radě.
3. Byl-li pro určitou operaci stanoven opravný rozpočet, doplatí členské státy podle článku 24 zbývající dlužnou částku příspěvků na uvedenou operaci. Pokud je však operace plánována na dobu delší než šest měsíců v rámci rozpočtového roku, uhradí se zbývající částka příspěvků ve dvou splátkách. V tom případě se první splátka uhradí do 60 dnů od zahájení operace; druhá splátka se uhradí nejpozději ve lhůtě, kterou s ohledem na operativní potřeby stanoví zvláštní výbor na návrh správce. Zvláštní výbor se může od ustanovení tohoto odstavce odchýlit.
4. Správce rozešle vnitrostátním správním orgánům, jejichž adresa mu byla sdělena, dopisy s odpovídající výzvou k úhradě příspěvků, jakmile:
a)
je návrh rozpočtu na rozpočtový rok schválen zvláštním výborem podle článku 19. První výzva k úhradě příspěvků se týká operačních potřeb na dobu osmi měsíců. Druhá výzva k úhradě příspěvků se týká zbývajícího zůstatku příspěvků k úhradě, přičemž se zohlední zůstatek rozpočtového výnosu z předchozího roku, pokud zvláštní výbor po obdržení auditního stanoviska rozhodne, že se tento zůstatek zanese do stávajícího rozpočtu;
b)
je stanovena referenční částka podle čl. 25 odst. 1 nebo
c)
je schválen opravný rozpočet podle článku 20.
5. Aniž jsou dotčena ostatní ustanovení tohoto rozhodnutí, jsou příspěvky hrazeny do 30 dnů od odeslání příslušné výzvy k úhradě příspěvků, s výjimkou první výzvy k úhradě příspěvků do rozpočtu nového rozpočtového období, kdy je stanovena lhůta 40 dnů od odeslání příslušné výzvy k úhradě příspěvků.
6. Všechny přispívající státy hradí bankovní poplatky spojené s platbou svého příspěvku.
7. Správce potvrzuje přijetí příspěvků.
Článek 26
Počáteční financování výdajů
1. V případě operace rychlé reakce EU jsou příspěvky přispívajících členských států splatné ve výši referenční částky. Aniž je dotčen čl. 25 odst. 3, provádějí se platby níže uvedeným způsobem.
2. Pro účely počátečního financování operací rychlé vojenské reakce EU zúčastněné členské státy:
a)
buď uhradí příspěvky do ATHENY předem, nebo
b)
rozhodne-li Rada o provedení operace rychlé vojenské reakce EU, na jejíž financování tyto státy přispívají, uhradí své příspěvky na společné náklady dané operace ve výši referenční částky do pěti dnů po odeslání výzvy, nerozhodne-li Rada jinak.
3. Za tímto účelem zřídí zvláštní výbor složený z jednoho zástupce z každého členského státu, jež platí příspěvky předem, ve zvláštní rozpočtové kapitole prozatímní prostředky. Tyto prozatímní prostředky se naplní z příspěvků uhrazených členskými státy, jež platí příspěvky předem, do 90 dnů po odeslání výzvy k úhradě příspěvků.
4. Veškeré prozatímní prostředky uvedené v odstavci 3, které se používají na operaci, se musí doplnit do 90 dnů po odeslání výzvy.
5. Aniž je dotčen odstavec 1, může jakýkoli členský stát, jež platí příspěvky předem, za určitých okolností oprávnit správce, aby použil předem uhrazený příspěvek na úhradu příspěvku na operaci, jíž se dotyčný členský stát účastní a jež není operací rychlé reakce. Předem uhrazený příspěvek doplní dotyčný členský stát do 90 dnů po odeslání výzvy.
6. Pokud jsou na operaci jinou než operaci rychlé reakce požadovány finanční prostředky před přijetím dostačujících příspěvků na tuto operaci:
a)
mohou být příspěvky placené předem členskými státy, které přispívají na financování této operace, po schválení členskými státy, jež platí příspěvky předem, použity do výše 75 % částky těchto příspěvků na úhradu příspěvků, které mají být na tuto operaci použity. Předem uhrazené příspěvky doplní členské státy, jež platí příspěvky předem, do 90 dnů po odeslání výzvy;
b)
v případě uvedeném v písmenu a) tohoto odstavce jsou příspěvky na operaci podle čl. 25 odst. 1 hrazené členskými státy, které nezaplatily předem, zaplaceny po schválení dotyčnými členskými státy do pěti dnů poté, co správce odešle výzvu k úhradě příspěvků.
7. Bez ohledu na čl. 32 odst. 3 může velitel operace částky, jež mu byly dány k dispozici, učinit předmětem závazku a vyplatit.
8. Každý členský stát může změnit své rozhodnutí oznámením správci nejméně tři měsíce předem.
9. Úroky z počátečního financování budou každoročně rozděleny mezi členské státy, jež platí příspěvky předem, a přidány k jejich prozatímním prostředkům. Dané částky budou oznámeny dotčeným členským státům v rámci procesu každoročního schvalování rozpočtu.
Článek 27
Náhrada předběžného financování
1. Členský stát, třetí stát nebo případně mezinárodní organizace pověřený Radou k předběžnému financování části společných nákladů na operaci může získat náhradu od ATHENY na základě žádosti doplněné o nezbytné podklady a doručené správci nejpozději dva měsíce od skončení uvedené operace.
2. Žádosti o náhradu smí být vyhověno, pouze je-li schválena velitelem operace - vykonává-li dosud svou funkci - a správcem.
3. Je-li žádost o náhradu, kterou podá přispívající stát, schválena, může být náhrada odečtena od příští úhrady příspěvků, ke které správce uvedený stát vyzve.
4. Není-li očekávána žádná výzva k úhradě příspěvků nebo překračuje-li schválená žádost o náhradu výši předpokládaného příspěvku, provede správce do 30 dnů výplatu částky určené k náhradě s ohledem na hotovostní tok ATHENY a na prostředky nezbytné ke krytí společných nákladů dané operace.
5. Náhrada je splatná v souladu s tímto rozhodnutím, i v případě, že operace je zrušena.
6. Náhrada zahrnuje úroky z částky, jež byla dána k dispozici prostřednictvím předběžného financování.
Článek 28
Výdaje spravované ATHENOU, které nejsou zahrnuty do společných nákladů
1. Zvláštní výbor může na návrh správce, za pomoci velitele operace, nebo na návrh členského státu rozhodnout, že správa některých výdajů spojených s operací (dále jen „náklady nesené státy“) by měla být svěřena ATHENĚ, přestože za ně nadále odpovídají jednotlivé členské státy.
2. Zvláštní výbor může rozhodnutím zmocnit velitele operace k uzavírání smluv jménem členských států, které se operace účastní, a případně třetích stran, k zajištění uvedených služeb a dodávek, které jsou financovány jako náklady nesené státy.
3. Zvláštní výbor může rozhodnutím stanovit způsoby předběžného financování, pokud jde o náklady nesené státy.
4. ATHENA vede účetní záznamy o nákladech nesených státy, které jí byly svěřeny a jež vynaložily jednotlivé členské státy a případně třetí strany. Každý měsíc zasílá všem členským státům, a případně uvedeným třetím stranám, výkaz výdajů, za které členský stát či třetí strana odpovídá a které vznikly jí nebo jejím pracovníkům během předchozího měsíce, a vyžádá si nezbytné finanční prostředky k úhradě těchto výdajů. Členské státy, a případně uvedené třetí strany, zaplatí ATHENĚ požadované finanční prostředky do 30 dnů od odeslání výzvy k úhradě.
Článek 29
Úroky z prodlení
1. Neplní-li stát své finanční závazky, použijí se obdobně pravidla Unie o úrocích z prodlení pro platby příspěvků do rozpočtu E|U stanovená článkem 71 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (4).
2. Není-li platba opožděna o více než deset dnů, úroky z prodlení se neúčtují. Je-li platba opožděna o více než deset dnů, účtují se úroky z prodlení za celou dobu prodlení.
KAPITOLA 8
PLNĚNÍ VÝDAJŮ
Článek 30
Zásady
1. Prostředky ve správě ATHENY se používají podle zásad řádného finančního řízení, tj. hospodárnosti, efektivnosti a účelnosti.
2. Schvalující osoby odpovídají za plnění příjmů a výdajů ATHENY v souladu se zásadami řádného finančního řízení a za zajištění jejich legality a správnosti. K plnění výdajů přijímají schvalující osoby rozpočtové i právní závazky, potvrzují výdaje, schvalují platby a provádějí předběžné úkony nezbytné pro plnění prostředků. Schvalující osoba může pověřit plněním svých povinností jiné osoby rozhodnutím uvádějícím:
a)
pověřené osoby na vhodné úrovni;
b)
rozsah přenesených pravomocí a
c)
rozsah, ve kterém může pověřená osoba své pravomoci dále přenést.
3. Zajišťuje se plnění prostředků podle zásady oddělení funkcí schvalující osoby a účetního. Funkce schvalující osoby a účetního jsou vzájemně neslučitelné. Každá platba z prostředků spravovaných ATHENOU musí být podepsána společně schvalující osobou a účetním.
4. Aniž je dotčeno toto rozhodnutí, je-li plnění společných výdajů svěřeno členskému státu, orgánu Unie nebo případně mezinárodní organizaci, používají uvedený stát, orgán nebo organizace pravidla platná pro plnění vlastních výdajů. Plní-li správce výdaje přímo, dodržuje pravidla pro plnění oddílu „Rada“ souhrnného rozpočtu Evropské unie.
5. Správce však může předložit prostřednictvím předsednictví Radě nebo zvláštnímu výboru návrhy pravidel pro plnění společných výdajů.
6. Zvláštní výbor může schválit pravidla pro plnění společných výdajů, která se odchylují od odstavce 4.
Článek 31
Společné náklady vzniklé při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi nebo společné náklady přímo nesouvisející s konkrétní operací
Správce vykonává úkoly schvalující osoby pro výdaje ke krytí společných nákladů vzniklých při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi, jakož i společných nákladů, které není možné přímo spojit s konkrétní operací.
Článek 32
Společné operativní náklady
1. Velitel operace plní úkoly schvalující osoby pro výdaje na úhradu společných operativních nákladů na operaci pod svým velením. Správce však plní úkoly schvalující osoby pro výdaje ke krytí společných operativních nákladů, které vznikají během přípravné fáze určité operace a které provádí přímo ATHENA, nebo které se vztahují k operaci po skončení její aktivní fáze.
2. Správce převede veliteli operace na jeho žádost částky nezbytné k plnění výdajů na operaci z bankovního účtu ATHENY na bankovní účet určený velitelem operace a otevřený jménem ATHENY.
3. Odchylně od čl. 18 odst. 5 vzniká stanovením referenční částky správci a veliteli operace, každému v rámci jeho pravomocí, právo přijímat závazky a platit výdaje na danou operaci až do výše procentní sazby referenční částky schválené podle čl. 25 odst. 1, pokud Rada nerozhodne o vyšší úrovni závazků.
Zvláštní výbor může na návrh správce nebo velitele operace a s ohledem na operační nutnost a naléhavost rozhodnout o závazcích a případně platbách dodatečných výdajů. Zvláštní výbor může rozhodnout o předložení věci prostřednictvím předsednictví příslušným přípravným útvarům v Radě, pokud nebudou operační okolnosti vyžadovat jiné řešení. Tato odchylná úprava se nepoužije ode dne přijetí rozpočtu pro danou operaci.
4. Před přijetím rozpočtu pro operaci podávají správce a velitel operace nebo jeho zástupce, každý v rámci své působnosti, zvláštnímu výboru každý měsíc zprávy o výdajích způsobilých jako společné náklady na danou operaci. Zvláštní výbor může na návrh správce, velitele operace nebo členského státu vydat směrnice o plnění výdajů během tohoto období.
5. Odchylně od čl. 18 odst. 5 je velitel operace oprávněn v případě bezprostředního ohrožení života pracovníků podílejících se na vojenské operaci EU plnit nezbytné výdaje na záchranu životů uvedených pracovníků nad rámec prostředků zanesených v rozpočtu. Uvědomí o tom co nejdříve správce a zvláštní výbor. V tom případě navrhne správce ve spolupráci s velitelem operace převody nezbytné ke krytí těchto neočekávaných výdajů. Není-li možné zajistit dostatečné finanční prostředky na uvedené výdaje převodem, předloží správce opravný rozpočet.
KAPITOLA 9
KONEČNÉ UPLATNĚNÍ SPOLEČNĚ FINANCOVANÉHO VYBAVENÍ A INFRASTRUKTURY
Článek 33
Vybavení a infrastruktura
1. Velitel operace navrhne s ohledem na vypořádání operace, které velel, konečné uplatnění pro vybavení a infrastrukturu společně financované pro účely této operace. Zvláštnímu výboru podle potřeby navrhne odpovídající odpisovou sazbu.
2. Po skončení aktivní fáze operace spravuje správce zbývající vybavení a infrastrukturu za účelem případného nalezení jejich konečného uplatnění. Zvláštnímu výboru podle potřeby navrhne odpovídající odpisovou sazbu.
3. Odpisovou sazbu pro vybavení, infrastrukturu a další prostředky schválí zvláštní výbor co nejdříve.
4. Konečné uplatnění pro společně financované vybavení a infrastrukturu schválí zvláštní výbor s ohledem na operativní potřeby a finanční kritéria. Konečné uplatnění může mít tuto podobu:
a)
v případě infrastruktury prodej nebo převod prostřednictvím ATHENY hostitelské zemi, členskému státu nebo třetí straně;
b)
v případě vybavení prodej prostřednictvím ATHENY členskému státu, hostitelské zemi nebo třetí straně, anebo uskladnění a údržba ATHENOU, členským státem nebo třetí stranou za účelem použití v další operaci.
5. Při prodeji se vybavení a infrastruktura prodávají za svou tržní hodnotu, nebo nelze-li ji stanovit, za spravedlivou a rozumnou cenu zohledňující specifické místní podmínky.
6. Prodej hostitelské zemi nebo třetí straně či převedení na ně musí být v souladu s příslušnými platnými bezpečnostními pravidly.
7. Je-li rozhodnuto, že si ATHENA ponechá vybavení společně financované pro účely určité operace, mohou přispívající členské státy požadovat od ostatních zúčastněných členských států finanční vyrovnání. Zvláštní výbor složený ze zástupců všech zúčastněných členských států přijme na návrh správce vhodná rozhodnutí.
KAPITOLA 10
ÚČETNICTVÍ A INVENTÁRNÍ SOUPIS
Článek 34
Účtování společných operativních nákladů
Velitel operace vede účetní záznamy o převodech prostředků, které přijal od ATHENY, o výdajích, ke kterým přijal závazky, a o platbách, které provedl, a příjmech, které obdržel, jakož i inventární soupis movitého majetku financovaného z rozpočtu ATHENY a používaného pro operaci pod jeho velením.
Článek 35
Konsolidovaná účetní závěrka
1. Účetní vede účetní záznamy o vyžádaných příspěvcích a uskutečněných převodech. Sestavuje také účetní závěrku společných nákladů vzniklých při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi a operativních výdajů a příjmů, které jsou plněny na přímou odpovědnost správce.
2. Účetní sestavuje konsolidovanou účetní závěrku příjmů a výdajů ATHENY. Každý velitel operace zasílá účetnímu účty výdajů, ke kterým přijal závazky, a plateb, které provedl, jakož i příjmů, které obdržel.
KAPITOLA 11
AUDIT A PŘEDKLÁDÁNÍ ÚČTŮ
Článek 36
Pravidelné zprávy pro zvláštní výbor
Každé tři měsíce předloží správce zvláštnímu výboru zprávu o plnění příjmů a výdajů od počátku rozpočtového roku. Za tímto účelem podá každý velitel operace správci zprávu o výdajích na společné operativní náklady na operaci pod svým velením.
Článek 37
Podmínky provádění kontrol
1. Osoby pověřené auditem příjmů a výdajů ATHENY musí před zahájením činnosti získat náležité prověření opravňující je k přístupu k utajovaným materiálům uloženým v Radě nejméně do úrovně „Secret UE“, nebo případně rovnocenné prověření od členského státu nebo NATO. Tyto osoby dbají na dodržování důvěrnosti informací a ochranu údajů, které se při výkonu svých auditorských úkolů dozvědí, v souladu s pravidly pro tyto informace a údaje.
2. Osoby pověřené auditem příjmů a výdajů ATHENY mají neprodleně a bez předchozího ohlášení přístup k dokumentům a k obsahu všech nosičů údajů, které se uvedených příjmů a výdajů týkají, a do prostor, v nichž jsou uvedené dokumenty a nosiče údajů uloženy. Mohou si pořizovat jejich kopie. Osoby podílející se na plnění příjmů a výdajů ATHENY poskytují správci a osobám pověřeným auditem uvedených příjmů a výdajů nezbytnou pomoc při plnění jejich úkolů.
Článek 38
Externí audit účetnictví
1. Bylo-li plnění výdajů ATHENY svěřeno členskému státu, orgánu Unie nebo mezinárodní organizaci, uplatňuje uvedený stát, orgán nebo organizace pravidla platná pro kontrolu vlastních výdajů.
2. Správce nebo osoby jím jmenované mohou však kdykoli provést kontrolu společných nákladů ATHENY vzniklých při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi nebo společných operativních nákladů na operaci. Kromě toho může zvláštní výbor jmenovat kdykoli na návrh správce nebo členského státu externí auditory, jejichž úkoly a podmínky zaměstnání sám stanoví.
3. Za účelem vnějšího auditu se zřizuje šestičlenný sbor auditorů. Zvláštní výbor jmenuje z řad kandidátů navržených členskými státy členy na období tří let, které lze jednou prodloužit. Zvláštní výbor může funkční období členů prodloužit až o šest měsíců.
Kandidáti musí být členy nejvyšší vnitrostátní auditní instituce v členském státě nebo být touto institucí doporučeni a musí poskytovat odpovídající záruky bezpečnosti a nezávislosti. Musí být k dispozici podle potřeby tak, aby mohli plnit úkoly jménem ATHENY. Při plnění těchto úkolů:
a)
jsou členové sboru nadále placeni z prostředků své původní instituce; ATHENA nese náklady na služební cestu v souladu s pravidly platnými pro úředníky Evropské unie na odpovídajícím platovém stupni;
b)
členové sboru nesmějí vyžadovat ani přijímat pokyny od nikoho jiného než od zvláštního výboru; v rámci svého auditního mandátu jsou sbor auditorů a jeho členové zcela nezávislí a výhradně odpovědní za provedení vnější kontroly účetnictví;
c)
členové sboru podávají zprávu o plnění svých úkolů pouze zvláštnímu výboru;
d)
členové sboru ověřují během finančního roku, jakož i ex post, prostřednictvím kontrol na místě a kontrol účetních dokladů, zda jsou výdaje financované nebo v počáteční fázi financované ATHENOU plněny v souladu s platnými právními předpisy a zásadami řádného finančního řízení, tj. hospodárnosti, efektivnosti a účelnosti, a zda jsou vnitřní kontroly přiměřené.
Sbor auditorů volí každým rokem svého předsedu z řad svých členů nebo může prodloužit funkční období dosavadního předsedy. Přijímá pravidla pro audit prováděný svými členy v souladu s nejpřísnějšími mezinárodními standardy. Sbor auditorů schvaluje auditorské zprávy vypracované svými členy před jejich předáním správci a zvláštnímu výboru.
4. Zvláštní výbor může případ od případu a v reakci na konkrétní potřeby rozhodnout o použití jiných externích subjektů.
5. Náklady na audit prováděný auditory jménem ATHENY se považují za společné náklady, které hradí ATHENA.
Článek 39
Interní audit účetnictví
1. Na návrh správce a poté, co informoval zvláštní výbor, jmenuje generální tajemník Rady interního auditora ATHENY a nejméně jednoho zástupce interního auditora na období tří let, které lze jednou prodloužit; interní auditoři musí mít nezbytnou odbornou kvalifikaci a poskytovat odpovídající záruky bezpečnosti a nezávislosti. Interní auditor nemůže být ani schvalující osobou, ani účetním; nemůže se podílet na přípravě finančních výkazů.
2. Interní auditor podává správci zprávy o otázkách týkajících se rizik tak, že vydává nezávislá stanoviska ke kvalitě řídicích a kontrolních systémů a doporučení pro zlepšení vnitřní kontroly operací a na podporu řádného finančního řízení. Odpovídá zejména za posuzování vhodnosti a účinnosti vnitřních řídicích systémů a výkonu útvarů při provádění politik a plnění cílů s ohledem na rizika s nimi spojená.
3. Interní auditor vykonává své povinnosti v rámci všech útvarů podílejících se na vybírání příjmů ATHENY nebo na plnění výdajů financovaných ATHENOU.
4. Interní auditor provede během daného rozpočtového roku podle potřeby jeden nebo více auditů. O svých závěrech a doporučeních podá zprávu správci a informuje o nich velitele operace. Velitel operace a správce zajistí, aby na základě doporučení vyplývajících z auditu byla přijata následná opatření.
5. Správce každoročně podá zvláštnímu výboru zprávu o vykonané práci v oblasti interního auditu, v níž je uveden počet a druh provedených interních auditů, zjištěné výsledky, učiněná doporučení a opatření přijatá na základě těchto doporučení.
6. Každý velitel operace dále umožní internímu auditorovi neomezený přístup k operaci, jíž velí. Interní auditor ověřuje řádné fungování finančních a rozpočtových systémů a postupů a zajišťuje fungování důkladných a účinných systémů vnitřní kontroly.
7. Výsledky činnosti a zprávy interního auditora jsou spolu se všemi souvisejícími podklady poskytnuty k dispozici sboru auditorů.
Článek 40
Výroční předávání účtů a účetní závěrka
1. Každý velitel operace poskytne účetnímu ATHENY do 31. března po skončení rozpočtového roku nebo do čtyř měsíců po skončení operace, které velí, podle toho, která událost nastane dříve, nezbytné informace s cílem sestavit roční účetní závěrku týkající se společných nákladů, roční účetní závěrku týkající se výdajů předběžně financovaných a uhrazených podle článku 28 a roční zprávu o činnosti.
2. Správce sestaví za pomoci účetního a každého velitele operace do 15. května následujícího po skončení rozpočtového roku finanční výkazy a výroční zprávu o činnosti a předloží je zvláštnímu výboru a sboru auditorů.
3. Do osmi týdnů po předání finančních výkazů poskytne zvláštnímu výboru sbor auditorů výrok k auditu a správce, kterému je nápomocen účetní a všichni velitelé operací, mu poskytne auditované finanční výkazy ATHENY.
4. Do 30. září následujícího po skončení rozpočtového roku poskytne sbor auditorů zvláštnímu výboru zprávu o auditu a zvláštní výbor posoudí zprávu o auditu, výrok k auditu a finanční výkazy s cílem udělit správci, účetnímu a každému veliteli operace absolutorium.
5. Účetní a každý velitel operace uchovávají, každý na své úrovni, všechny účty a inventární soupisy po dobu pěti let ode dne udělení absolutoria. Po skončení operace zajistí velitel operace předání všech účtů a inventárních soupisů účetnímu.
6. Zvláštní výbor rozhodne zanést prostřednictvím opravného rozpočtu zůstatek skutečného rozpočtového výnosu za rozpočtový rok, za který byly účty schváleny, jako příjem nebo výdaj do rozpočtu na následující rozpočtový rok. Zvláštní výbor může nicméně rozhodnout zanést prostřednictvím opravného rozpočtu zůstatek výše uvedeného rozpočtového výnosu poté, co obdrží výrok k auditu od sboru auditorů.
7. Část zůstatku skutečného rozpočtového výnosu za rozpočtový rok, která vznikla použitím prostředků vyčleněných ke krytí společných nákladů vzniklých při přípravě operací nebo následně v souvislosti s nimi, je započtena proti příštím příspěvkům zúčastněných členských států.
8. Část zůstatku skutečného rozpočtového výnosu za rozpočtový rok, která vznikla použitím prostředků vyčleněných ke krytí společných operativních nákladů na danou operaci, je započtena proti příštím příspěvkům členských států, které na uvedenou operaci přispěly.
9. Nemůže-li být náhrada provedena odečtením od příspěvků placených ATHENĚ, vrátí se zůstatek skutečného rozpočtového výnosu dotyčným členským státům v souladu s klíčem HND příslušného roku provedení náhrady.
10. Každý členský stát účastnící se operace může správci každý rok do 31. března, případně prostřednictvím velitele operace, poskytnout údaje o doplňkových nákladech, jež mu vznikly v souvislosti s operací během předchozího rozpočtového roku. Údaje se rozepíší tak, aby byly patrné hlavní výdajové položky. Správce tyto údaje uspořádá, aby zvláštní výbor získal přehled o doplňkových nákladech operace.
Článek 41
Uzavření účtů za operaci
1. Po skončení operace může zvláštní výbor na návrh správce nebo členského státu rozhodnout, že správce za pomoci účetního a velitele operace předloží zvláštnímu výboru finanční výkazy za tuto operaci, a to alespoň ke dni skončení operace, a je-li to možné, až ke dni vypořádání operace. Lhůta uložená správci nesmí být kratší než čtyři měsíce ode dne skončení operace.
2. Není-li možné ve stanovené lhůtě zahrnout do finančních výkazů příjmy a výdaje spojené s konečným vypořádáním této operace, uvedou se tyto příjmy a výdaje ve finančních výkazech pro ATHENU a zvláštní výbor je posoudí v souvislosti s postupem uvedeným v článku 40.
3. Zvláštní výbor na základě výroku sboru auditorů schválí finanční výkazy pro danou operaci, které mu byly předloženy. Za tuto operaci udělí správci, účetnímu a každému veliteli operace absolutorium.
4. Nemůže-li být náhrada provedena odečtením od příspěvků placených ATHENĚ, vrátí se zůstatek skutečného rozpočtového výnosu dotyčným členským státům v souladu s klíčem HND příslušného roku provedení náhrady.
KAPITOLA 12
RŮZNÁ USTANOVENÍ
Článek 42
Odpovědnost
1. Podmínky disciplinární nebo trestní odpovědnosti velitele operace, správce a ostatních pracovníků, zejména pracovníků orgánů Unie nebo členských států, se v případě pochybení nebo nedbalosti při plnění rozpočtu řídí služebním řádem nebo režimem použitelným na tyto pracovníky. ATHENA je kromě toho oprávněna zahájit z vlastního podnětu nebo na žádost přispívajícího státu proti uvedeným pracovníkům občanské soudní řízení.
2. Unie ani generální tajemník Rady nesmějí být za žádných okolností přispívajícím státem činěni odpovědnými za důsledky plnění svých povinností prostřednictvím správce, účetního nebo pověřených pracovníků.
3. Smluvní odpovědnost, která může vyplývat ze smluv uzavřených v souvislosti s plněním rozpočtu, nesou přispívající státy prostřednictvím ATHENY. Smluvní odpovědnost se řídí právem rozhodným pro dotčené smlouvy.
4. V případě mimosmluvní odpovědnosti hradí každou škodu způsobenou operačním velením, velením ozbrojených sil nebo velením operačních složek v rámci krizové struktury, jejichž složení schvaluje velitel operace, nebo jejich pracovníky při plnění jejich povinností přispívající stát prostřednictvím ATHENY v souladu s obecnými zásadami společnými právním řádům členských států a se statutem příslušníků ozbrojených sil platným v prostoru operace.
5. Přispívající stát nesmí za žádných okolností činit Unii ani členské státy odpovědnými za smlouvy uzavírané v rámci plnění rozpočtu ani za škody způsobené jednotkami a útvary krizové struktury, jejichž složení schvaluje velitel operace, nebo jejich pracovníky při plnění jejich povinností.
Článek 43
Přezkum a revize
V případě potřeby se na žádost členského státu nebo po každé operaci provede přezkum tohoto rozhodnutí nebo jeho části, včetně příloh. Revize se provede alespoň jednou za tři roky. V průběhu přezkumu či revize se lze obrátit na všechny odborníky, kteří by mohli přispět k dané činnosti, zejména na řídící orgány ATHENY.
Článek 44
Závěrečná ustanovení
Rozhodnutí 2008/975/SZBP se zrušuje.
Článek 45
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
V Bruselu dne 19. prosince 2011.
PADOMES LĒMUMS 2011/871/KĀDP
(2011. gada 19. decembris),
ar ko izveido mehānismu tādu Eiropas Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kuras skar militārus vai aizsardzības aspektus (ATHENA)
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 26. panta 2. punktu un 41. panta 2. punktu,
tā kā:
(1)
Eiropadomes Helsinku sanāksmē 1999. gada 10. un 11. decembrī jo īpaši tika nolemts, ka, brīvprātīgi sadarbojoties ES vadītās operācijās, dalībvalstīm no 2003. gada ir jāspēj 60 dienās dislocēt no 50 000 līdz 60 000 cilvēkiem sastāvošus bruņotos spēkus, kas spēj pildīt visus Petersbergas uzdevumus, un uzturēt šos spēkus dislokācijas vietā vismaz vienu gadu.
(2)
Padome 2002. gada 17. jūnijā apstiprināja praktiskos pasākumus tādu ES vadītu krīzes pārvarēšanas operāciju finansēšanai, kas skar militārus vai aizsardzības aspektus.
(3)
Padome 2003. gada 14. maija secinājumos apstiprināja vajadzību izveidot ātrās reaģēšanas spējas, jo īpaši attiecībā uz humānajām operācijām un glābšanas uzdevumiem.
(4)
Eiropadomes Saloniku sanāksmē 2003. gada 19. un 20. jūnijā atzinīgi tika novērtēti Padomes 2003. gada 19. maija sanāksmes secinājumi, kuros jo īpaši apliecināta vajadzība izveidot militāras Eiropas Savienības ātrās reaģēšanas spējas.
(5)
Padome 2003. gada 22. septembrī nolēma, ka Eiropas Savienībai būtu jāpanāk elastīgums jebkura mēroga, sarežģītības un steidzamības militāro operāciju kopējo izmaksu finansējuma pārvaldības jomā, vēlākais līdz 2004. gada 1. martam izveidojot pastāvīgu finansēšanas mehānismu, ar ko segtu jebkuras ES militāras operācijas kopējās izmaksas.
(6)
Padome 2004. gada 23. februārī pieņēma Lēmumu 2004/197/KĀDP, ar ko izveido mehānismu tādu Eiropas Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kas skar militārus vai aizsardzības aspektus (1). Šis lēmums pēcāk ir ticis vairākkārt grozīts un aizstāts, pēdējo reizi ar Lēmumu 2008/975/KĀDP (2).
(7)
Eiropas Savienība spēj īstenot militāras ātrās reaģēšanas operācijas saskaņā ar koncepciju, ko noteikusi ES Militārā komiteja. Eiropas Savienība spēj dislocēt kaujas vienības saskaņā ar koncepciju, ko noteikusi ES Militārā komiteja.
(8)
Shēma iepriekšējai finansēšanai pirmkārt un galvenokārt ir paredzēta ātrās reaģēšanas operācijām.
(9)
ES militāro operāciju vadības un kontroles struktūru un procedūru mācības politiskās un militārās stratēģijas līmenī ar ES štāba mācībām, ko apstiprinājusi Politikas un drošības komiteja (PDK), palīdz stiprināt Savienības vispārējo operatīvo gatavību.
(10)
Padome, izskatot katru gadījumu atsevišķi, lemj par to, vai operācija ir darbība militārajā vai aizsardzības jomā Līguma par Eiropas Savienību (“LES”) 41. panta 2. punkta nozīmē.
(11)
LES 41. panta 2. punkta otrajā daļā paredzēts, ka dalībvalstīm, kuru pārstāvji Padomē ir snieguši oficiālu paziņojumu saskaņā ar tā 31. panta 1. punkta otro daļu, nav pienākuma sniegt finansējumu operācijām, kas skar militārus vai aizsardzības aspektus.
(12)
Saskaņā ar 5. pantu 22. Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā. Dānija nepiedalās šajā lēmumā un tādēļ nepiedalās mehānisma finansēšanā.
(13)
Atbilstīgi Lēmuma 2008/975/KĀDP 44. pantam Padome ir pārskatījusi minēto lēmumu un piekritusi veikt tajā grozījumus.
(14)
Skaidrības labad Lēmums 2008/975/KĀDP būtu jāatceļ un jāaizstāj ar jaunu lēmumu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Definīcijas
Šajā lēmumā:
a)
“iesaistītās dalībvalstis” ir visas Eiropas Savienības dalībvalstis, izņemot Dāniju;
b)
“finansētājas valstis” ir dalībvalstis, kas piedalās attiecīgās militārās operācijas finansēšanā saskaņā ar LES 41. panta 2. punktu, un trešās valstis, kas piedalās šīs operācijas kopējo izmaksu segšanā saskaņā ar nolīgumiem, kas noslēgti starp tām un Eiropas Savienību;
c)
“operācijas” ir ES operācijas, kas skar militārus vai aizsardzības aspektus;
d)
“militāras atbalsta darbības” ir ES operācijas vai to daļas, par ko Padome ir pieņēmusi lēmumu, atbalstot trešās valstis vai trešās organizācijas, un kuras skar militārus vai aizsardzības aspektus, bet kuras nevada Eiropas Savienības štābs.
1. NODAĻA
MEHĀNISMS
2. pants
Mehānisma izveide
1. Ar šo izveido mehānismu, lai pārvaldītu operāciju kopējo izmaksu finansēšanu.
2. Mehānisma nosaukums ir ATHENA.
3. ATHENA rīkojas iesaistīto dalībvalstu vai - atsevišķu operāciju gadījumā - finansētāju valstu vārdā.
3. pants
Tiesībspēja un rīcībspēja
Attiecībā uz tādu ES operāciju finansēšanas administratīvo pārvaldību, kas skar militārus vai aizsardzības aspektus, ATHENA mehānismam ir vajadzīgā tiesībspēja un rīcībspēja, jo īpaši tiesības atvērt bankas kontus, iegādāties, turēt vai pārdot īpašumu, slēgt līgumus un administratīvas vienošanās un būt par pusi tiesvedībā. ATHENA ir bezpeļņas organizācija.
4. pants
Saskaņošana ar trešām personām
Tiktāl, ciktāl tas vajadzīgs uzdevumu izpildei un saskaņā ar Eiropas Savienības mērķiem un politiku, ATHENA savu darbību saskaņo ar dalībvalstīm, Savienības iestādēm un struktūrām un starptautiskām organizācijām.
2. NODAĻA
ORGANIZATORISKĀ STRUKTŪRA
5. pants
Vadības struktūras un darbinieki
1. Ar Īpašās komitejas pilnvarojumu ATHENA mehānismu vada:
a)
administrators;
b)
konkrētās operācijas komandieris (“operācijas komandieris”) - pārzina jautājumus, kas saistīti ar viņa vadīto operāciju;
c)
grāmatvedis.
2. ATHENA pēc iespējas izmanto Savienībā pastāvošās administratīvās struktūras. ATHENA izmanto darbiniekus, ko vajadzības gadījumā dara pieejamus Savienības iestādes vai norīko dalībvalstis.
3. Padomes ģenerālsekretārs var nodrošināt administratoru un grāmatvedi ar darbiniekiem, kas viņiem vajadzīgi, lai viņi spētu pildīt savas funkcijas, turklāt šīs rīcības pamatā var būt iesaistītās dalībvalsts ierosinājums.
4. ATHENA struktūras un darbinieki sāk darbu atkarībā no operatīvajām vajadzībām.
6. pants
Īpašā komiteja
1. Izveido Īpašo komiteju, kurā ir pa vienam pārstāvim no katras iesaistītās dalībvalsts.
Īpašās komitejas sēdēs aicina piedalīties Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) un Komisijas pārstāvjus, taču tiem nav balsstiesību.
2. ATHENA mehānismu vada ar Īpašās komitejas pilnvarojumu.
3. Kad Īpašā komiteja apspriež kādas operācijas kopējo izmaksu finansēšanu:
a)
Īpašajā komitejā ir pa vienam pārstāvim no katras finansētājas dalībvalsts;
b)
Īpašās komitejas darbā piedalās pārstāvji no finansētājām trešām valstīm. Viņi nepiedalās balsošanā un nav klāt balsošanas brīdī;
c)
operācijas komandieris vai viņa pārstāvis piedalās Īpašās komitejas darbā, taču nepiedalās balsošanā.
4. Īpašās komitejas sanāksmes sasauc un vada Padomes prezidentvalsts. Administrators nodrošina Īpašo komiteju ar sekretariātu. Administrators raksta komitejas apspriežu protokolus. Administrators balsošanā nepiedalās.
5. Vajadzības gadījumā Īpašās komitejas darbā piedalās grāmatvedis, taču viņš balsošanā nepiedalās.
6. Pēc iesaistītās dalībvalsts, administratora vai operācijas komandiera pieprasījuma prezidentvalsts ne vēlāk kā 15 dienās sasauc Īpašās komitejas sēdi.
7. Par jebkuru prasību vai strīdu, kas attiecas uz ATHENA, administrators attiecīgi informē Īpašo komiteju.
8. Īpašās komitejas lēmumus tās locekļi pieņem saskaņā ar vienprātības principu, ņemot vērā 1. un 3. punktā definēto sastāvu. Tās lēmumi ir saistoši.
9. Īpašā komiteja, ņemot vērā attiecīgās finanšu atsauces summas, apstiprina visus budžetus un kopumā īsteno tās kompetencē ietilpstošos jautājumus atbilstīgi šim lēmumam.
10. Saskaņā ar šo lēmumu informāciju Īpašā komiteja saņem no administratora, operācijas komandiera un grāmatveža.
11. Īpašās komitejas saskaņā ar šo lēmumu pieņemto aktu tekstu pieņemšanas brīdī paraksta Īpašās komitejas priekšsēdētājs un administrators.
7. pants
Administrators
1. Padomes ģenerālsekretārs, informējot Īpašo komiteju, uz trim gadiem ieceļ administratoru un vismaz vienu administratora vietnieku.
2. Administrators pilda savus pienākumus ATHENA vārdā.
3. Administrators:
a)
izstrādā un iesniedz Īpašajai komitejai budžeta projektus. Jebkuras operācijas budžeta projekta izdevumu daļu izstrādā, pamatojoties uz operācijas komandiera priekšlikumu;
b)
pieņem budžetu pēc tam, kad to apstiprinājusi Īpašā komiteja;
c)
darbojas kā kredītrīkotājs attiecībā uz ieņēmumiem, kopējām izmaksām, kas radušās, gatavojoties operācijai vai pildot to, un ar operāciju saistītām kopējām izmaksām, kas radušās ar operācijas norises posmu nesaistītu darbību dēļ;
d)
attiecībā uz ieņēmumiem īsteno finanšu vienošanās, kas noslēgtas ar trešām personām par ES militāro operāciju kopējo izmaksu segšanu;
e)
atver vienu vai vairākus bankas kontus ATHENA vārdā.
4. Administrators nodrošina, ka tiek ievēroti šā lēmuma noteikumi un īstenoti Īpašās komitejas lēmumi.
5. Administrators ir pilnvarots pieņemt visus pasākumus, kurus uzskata par vajadzīgiem, lai varētu īstenot ATHENA finansētos izdevumus. Par šiem pasākumiem viņš informē Īpašo komiteju.
6. Administrators koordinē darbības ar ES militārām operācijām saistītiem finansiāliem jautājumiem. Viņš ir valstu pārvaldes iestāžu un - vajadzības gadījumā - arī starptautisku organizāciju kontaktpersona šajos jautājumos.
7. Administrators atskaitās Īpašajai komitejai.
8. pants
Operācijas komandieris
1. Operācijas komandieris ATHENA vārdā pilda pienākumus, kas saistīti ar viņa vadītās operācijas kopējo izmaksu finansēšanu.
2. Saistībā ar savu vadīto operāciju operācijas komandieris:
a)
iesniedz administratoram priekšlikumus par budžeta projektu “izdevumu un ar operāciju saistīto kopējo izmaksu” daļu;
b)
kā kredītrīkotājs rīkojas ar apropriācijām, kas saistītas ar operācijas kopējām izmaksām, kā arī ar 28. pantā minētajām izmaksām; operācijas komandieris sadarbībā ar jebkuru personu, kas piedalās šo apropriāciju, tostarp iepriekšēja finansējuma, izmantošanā, rīkojas saskaņā ar savām pilnvarām; operācijas komandieris ATHENA vārdā var piešķirt un slēgt līgumus; viņa vadītās operācijas vajadzībām operācijas komandieris ATHENA vārdā atver bankas kontu.
3. Operācijas komandieris ir pilnvarots pieņemt jebkādus pasākumus, kurus viņš uzskata par vajadzīgiem, lai varētu īstenot ATHENA finansētos izdevumus, kas saistīti ar viņa vadīto operāciju. Operācijas komandieris par to informē administratoru un Īpašo komiteju.
4. Izņemot pienācīgi pamatotos apstākļos, ko pēc administratora priekšlikuma apstiprinājusi Īpašā komiteja, operācijas komandieris izmanto ATHENA nodrošināto grāmatvedības un aktīvu pārvaldības sistēmu. Administrators iepriekš informē Īpašo komiteju, ja uzskata, ka pastāv šādi apstākļi.
9. pants
Grāmatvedis
1. Padomes ģenerālsekretārs uz trim gadiem ieceļ grāmatvedi un vismaz vienu grāmatveža vietnieku.
2. Grāmatvedis pilda savus pienākumus ATHENA vārdā.
3. Grāmatvedis ir atbildīgs par:
a)
pienācīgu maksājumu veikšanu, ieņēmumu iekasēšanu un konstatēto debitoru parādu summu atgūšanu;
b)
ATHENA finanšu pārskatu sagatavošanu un operāciju pārskatu sagatavošanu pēc katras operācijas beigām;
c)
palīdzības sniegšanu administratoram, iesniedzot gada pārskatus vai operāciju pārskatus apstiprināšanai Īpašajā komitejā;
d)
ATHENA uzskaites kārtošanu;
e)
uzskaites noteikumu un metožu, kā arī kontu plāna izstrādi;
f)
ieņēmumu uzskaites sistēmu izveidi un apstiprināšanu un - attiecīgā gadījumā - to sistēmu apstiprināšanu, ko kredītrīkotājs izstrādājis, lai sniegtu vai pamatotu uzskaites informāciju;
g)
papilddokumentu glabāšanu;
h)
kopā ar administratoru - finanšu līdzekļu pārvaldību.
4. Administrators un operācijas komandieris sniedz grāmatvedim visu informāciju, kas vajadzīga, lai viņš varētu izstrādāt pārskatus, kuros precīzi atspoguļota ATHENA finanšu līdzekļu un ATHENA pārvaldītā budžeta izpilde. Viņi garantē pārskatu ticamību.
5. Grāmatvedis atskaitās Īpašajai komitejai.
10. pants
Vispārīgi noteikumi, ko piemēro administratoram, grāmatvedim un ATHENA darbiniekiem
1. Administratora vai administratora vietnieka funkcijas, no vienas puses, un grāmatveža vai grāmatveža vietnieka funkcijas, no otras puses, nav savienojamas.
2. Jebkurš administratora vietnieks darbojas administratora pakļautībā. Jebkurš grāmatveža vietnieks darbojas grāmatveža pakļautībā.
3. Administratora vietnieks aizstāj administratoru tā prombūtnes laikā. Grāmatveža vietnieks aizstāj grāmatvedi tā prombūtnes laikā.
4. Uz Eiropas Savienības ierēdņiem un citām amatpersonām, kad tās veic pienākumus ATHENA vārdā, turpina attiekties viņiem piemērojamie noteikumi.
5. Uz darbiniekiem, ko ATHENA piešķīrušas dalībvalstis, attiecas tie paši noteikumi, kas izklāstīti Padomes lēmumā par noteikumiem, kas atteicas uz valstu norīkotajiem ekspertiem, un noteikumiem, par kuriem vienojušās valstu pārvaldes iestādes un Savienības iestādes vai ATHENA.
6. Pirms iecelšanas amatā ATHENA darbiniekiem jāsaņem atļauja, lai piekļūtu klasificētai informācijai, kuras klasifikācijas pakāpe nav zemāka par Padomes “Secret UE” vai tai līdzvērtīgu dalībvalsts pakāpi.
7. Administrators var rīkot sarunas un panākt vienošanās ar dalībvalstīm vai Savienības iestādēm, lai laikus apzinātu darbiniekus, ko vajadzības gadījumā nekavējoties var norīkot ATHENA vajadzībām.
3. NODAĻA
ADMINISTRATĪVAS VIENOŠANĀS UN PAMATLĪGUMI
11. pants
Administratīvas vienošanās un pamatlīgumi
1. Lai atvieglotu iepirkumus un/vai savstarpējā atbalsta finanšu aspektus sakarā ar operācijām atbilstīgi labākajai izmaksu un efektivitātes attiecībai, ar dalībvalstīm, Savienības iestādēm un struktūrām, trešām valstīm un starptautiskām organizācijām var rīkot sarunas par administratīviem pasākumiem.
2. Šādus pasākumus:
a)
apspriež ar Īpašo komiteju, kad par tiem vienojas ar dalībvalstīm, Savienības iestādēm vai struktūrām;
b)
iesniedz apstiprināšanai Īpašajā komitejā, kad par tiem vienojas ar trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām.
3. Šādus pasākumus paraksta administrators vai attiecīgā gadījumā attiecīgais operācijas komandieris, rīkojoties ATHENA vārdā, un 1. punktā minētās citu personu kompetentās pārvaldes iestādes.
4. Lai sekmētu pēc iespējas rentablākus iepirkumus, var noslēgt pamatlīgumus. Pirms administrators šādus līgumus paraksta, tos iesniedz apstiprināšanai Īpašajā komitejā, un tos dara pieejamus dalībvalstīm un operāciju komandieriem, ja tie vēlas tos izmantot. Šis noteikums nevienai dalībvalstij neuzliek pienākumu izmantot pamatlīgumu vai iepirkt preces un pakalpojumus, izmantojot pamatlīgumu.
12. pants
Vienošanās par pastāvīgiem un ad hoc pasākumiem saistībā ar trešo valstu iemaksu maksāšanas kārtību
1. Pamatojoties uz nolīgumiem, ko Eiropas Savienība noslēgusi ar trešām valstīm, kuras Padome atzinusi par potenciāliem ieguldītājiem ES operācijās vai ieguldītājiem konkrētā ES operācijā, administrators risina sarunas ar šīm trešām valstīm par pastāvīgiem vai ad hoc administratīviem pasākumiem. Vienošanās par šādiem pasākumiem noslēdz vēstuļu apmaiņas veidā starp Athena un attiecīgās trešās valsts kompetentajiem administratīvajiem dienestiem, nosakot kārtību, kas vajadzīga, lai veicinātu ieguldījumu ātru iemaksu.
2. Kamēr nav noslēgti 1. punktā minētie nolīgumi, administrators var veikt pasākumus, kas vajadzīgi, lai atvieglotu finansētāju trešo valstu maksājumus.
3. Pirms 1. punktā minētās vienošanās parakstīšanas ATHENA vārdā administrators par to informē Īpašo komiteju.
4. Savienībai sākot militāru operāciju, administrators attiecībā uz Padomes nolemtajām iemaksām īsteno vienošanās ar trešām valstīm, kas sniedz ieguldījumu operācijā.
4. NODAĻA
BANKAS KONTI
13. pants
Atvēršana un mērķis
1. Bankas kontus, kas ir norēķinu vai īstermiņa konti euro valūtā, atver kādā no labākajām finanšu iestādēm, kuras galvenais birojs atrodas kādā no dalībvalstīm. Pienācīgi pamatotos apstākļos un ar administratora apstiprinājumu kontus var atvērt finanšu iestādē, kuras galvenais birojs neatrodas dalībvalstī.
2. Pienācīgi pamatotos apstākļos kontus var atvērt valūtās, kas nav euro.
3. Finansētāju valstu iemaksas tiek iemaksātas šajos banku kontos. Tos izmanto, lai segtu ATHENA pārziņā esošās izmaksas un piešķirtu operācijas komandierim avansus, kas vajadzīgi, lai īstenotu ar militārās operācijas kopējām izmaksām saistītus izdevumus.
14. pants
Līdzekļu pārvaldība
1. Jebkuram maksājumam no ATHENA konta ir vajadzīgs gan administratora vai administratora vietnieka, gan grāmatveža vai grāmatveža vietnieka paraksts.
2. Bankas kontus nedrīkst pārtērēt.
5. NODAĻA
KOPĒJĀS IZMAKSAS
15. pants
Kopējo izmaksu definīcija un atbilstības termiņi
1. Šā lēmuma I pielikumā uzskaitītās kopējās izmaksas to rašanās laikā sedz ATHENA. Tiklīdz no budžeta pozīcijas ir skaidrs, ar kuru operāciju tās ir visvairāk saistītas, tās uzskata par minētās operācijas darbības izmaksām. Citādi tās uzskata par kopējām izmaksām, kas radušās, gatavojoties operācijai vai pēc tās beigām.
2. Turklāt ATHENA sedz II pielikumā minētās kopējās darbības izmaksas laikposmā no operācijai paredzētās Krīzes pārvarēšanas koncepcijas apstiprināšanas līdz operācijas komandiera iecelšanai. Īpašos gadījumos pēc apspriešanās ar PDK Īpašā komiteja var grozīt laikposmu, kurā ATHENA sedz minētās izmaksas.
3. Operācijas norises posmā, kas sākas dienā, kad ir iecelts operācijas komandieris, un beidzas dienā, kad savu darbību beidz operācijas štābs, ATHENA sedz šādas ar operāciju saistītās kopējās darbības izmaksas:
a)
III pielikuma A daļā uzskaitītās kopējās izmaksas;
b)
III pielikuma B daļā minētās kopējās izmaksas, ja tā ir lēmusi Padome;
c)
III pielikuma C daļā minētās kopējās izmaksas, ja to pieprasa operācijas vadītājs un Īpašā komiteja apstiprina.
4. Militāras atbalsta akcijas norises posmā, kā to noteikusi Padome, ATHENA kā kopējās ar operāciju saistītās izmaksas sedz kopējās izmaksas, kā definējusi Padome, izskatot katru gadījumu atsevišķi, atsaucoties uz III pielikumu.
5. Ar operāciju saistītās kopējās darbības izmaksas ietver arī IV pielikumā minētos izdevumus, kas vajadzīgi, lai pabeigtu operāciju.
Operācija ir pabeigta, kad operācijas vajadzībām par kopējiem līdzekļiem iegādātajam ekipējumam un izveidotajai infrastruktūrai ir atrasts izmantojums pēc operācijas beigām un ir apstiprināti operācijas pārskati.
6. Uz kopējo izmaksu statusu nevar pretendēt izdevumi, kas radušies, lai segtu izmaksas, kuras jebkurā gadījumā neatkarīgi no operācijas organizācijas segtu viena vai vairākas finansētājas valstis, Savienības iestāde vai starptautiska organizācija.
7. Izskatot katru gadījumu atsevišķi, Īpašā komiteja var nolemt, ka, ņemot vērā īpašus apstākļus, par konkrētās operācijas kopējām izmaksām tās norises posmā uzskata arī dažas papildu izmaksas, kas nav minētas III pielikuma B daļā.
8. Ja Īpašajā komitejā vienprātību panākt neizdodas, tā pēc prezidentvalsts ierosmes var iesniegt šo jautājumu Padomei.
16. pants
Mācības
1. Eiropas Savienības mācību kopējās izmaksas ATHENA sedz saskaņā ar noteikumiem un kārtību, kas līdzīga to operāciju noteikumiem un kārtībai, kurās iemaksas veic visas iesaistītās dalībvalstis.
2. Mācību kopējās izmaksas veido, pirmkārt, ar dislocējamajiem vai stacionārajiem štābiem saistītas papildu izmaksas un, otrkārt, papildu izmaksas, kas ES radušās sakarā ar NATO kopējo līdzekļu un potenciāla izmantošanu, ja tie tiek piešķirti mācībām.
3. Mācību kopējās izmaksas neietver izmaksas, kas saistītas ar:
a)
kapitālieguldījumiem, tostarp tiem, kas saistīti ar celtniecību, infrastruktūru un ekipējumu;
b)
mācību plānošanas un gatavošanas posmu, ja vien tās neapstiprina Īpašā komiteja;
c)
transportu, kazarmām un spēku izmitināšanu.
17. pants
Finanšu atsauces summa
Padomes lēmumā, ar ko Padome nolemj izveidot vai pagarināt ES militāru operāciju, norāda minētās operācijas kopējo izmaksu atsauces summu. Administrators ar jo īpaši Savienības militārā štāba un operāciju komandiera, ja tas pilda amata pienākumus, palīdzību novērtē summu, ko uzskata par vajadzīgu, lai segtu operācijas kopējās izmaksas plānotajā periodā. Ar prezidentvalsts starpniecību administrators ierosināto summu dara zināmu tai Padomes struktūrai, kas ir atbildīga par attiecīgā lēmuma projekta izskatīšanu. Īpašās komitejas locekļus aicina uz apspriedēm šajā struktūrā par atsauces summu.
6. NODAĻA
BUDŽETS
18. pants
Budžeta principi
1. Budžets, ko izstrādā euro, ir dokuments, ar ko katram finanšu gadam paredz un apstiprina ATHENA pārvaldībā esošos ieņēmumus un izdevumus saistībā ar kopējām izmaksām.
2. Visi izdevumi, izņemot I pielikumā minētās izmaksas, ir sasaistīti ar konkrētām operācijām.
3. Budžetā paredzētās apropriācijas ir pieejamas finanšu gada laikā, kas sākas attiecīgā gada 1. janvārī un beidzas 31. decembrī.
4. Budžeta ieņēmumi un izdevumi ir līdzsvarā.
5. Nav atļauti nekādi citi ieņēmumi un izdevumi saistībā ar kopējām izmaksām kā vien tie, kas paredzēti budžeta pozīcijā un nepārsniedz šajā pozīcijā paredzētās apropriācijas, izņemot atbilstīgi 32. panta 5. punktā paredzētajos gadījumos.
19. pants
Gada budžets
1. Katru gadu administrators izstrādā budžeta projektu nākamajam finanšu gadam, turklāt katrs operācijas komandieris viņam palīdz attiecībā uz savu operāciju.
2. Budžeta projektā ietver:
a)
apropriācijas, ko uzskata par vajadzīgām, lai segtu kopējās izmaksas, kas radušās, gatavojoties operācijai vai tās norises laikā;
b)
apropriācijas, ko uzskata par vajadzīgām, lai segtu ar operāciju saistītās kopējās notiekošas vai plānotas operācijas darbības izmaksas, tostarp - lai vajadzības gadījumā atlīdzinātu kopējās izmaksas, ko sākotnēji segusi kāda valsts vai trešā persona;
c)
provizoriskās apropriācijas, kas minētas 26. pantā;
d)
ieņēmumu segšanai vajadzīgo ieņēmumu tāmi.
3. Saistību un maksājumu apropriācijas klasificē sadaļās un nodaļās, sagrupējot izdevumus pēc to veida un mērķa un vajadzības gadījumā sadalot sīkāk budžeta pantos. Budžeta projektā iekļauj detalizētas piezīmes par katru nodaļu vai pantu. Katrai operācijai izveido savu sadaļu. Atsevišķu sadaļu atvēl budžeta vispārīgajai daļai, kurā iekļauj kopējās izmaksas, kas rodas, gatavojoties operācijām vai to norises laikā.
4. Katrā sadaļā var iekļaut nodaļu “provizoriskas apropriācijas”. Šīs apropriācijas norāda, ja pamatotu iemeslu dēļ nav zināms vajadzīgais apropriāciju lielums vai iekļauto apropriāciju izmantošanas apjoms.
5. Ieņēmumus veido:
a)
iemaksas, kas jāmaksā iesaistītajām dalībvalstīm, finansētājām dalībvalstīm un -vajadzības gadījumā - finansētājām trešām valstīm;
b)
dažādi pa sadaļām sadalīti ieņēmumi, kas ietver saņemtos procentus, ieņēmumus no pārdošanas un iepriekšējā finanšu gada budžeta līdzekļus, ko noteikusi Īpašā komiteja.
6. Ne vēlāk kā līdz 31. oktobrim administrators iesniedz Īpašajai komitejai budžeta projektu. Īpašā komiteja budžeta projektu apstiprina līdz 31. decembrim. Administrators pieņem apstiprināto budžetu un paziņo par to iesaistītajām dalībvalstīm un finansētājām valstīm.
20. pants
Budžeta grozīšana
1. Nenovēršamu, ārkārtēju vai neparedzamu apstākļu gadījumā, tostarp tad, ja operācija sākta finanšu gada laikā, administrators ierosina budžeta grozījumu projektu. Budžeta grozījumu projektu izstrādā, ierosina, apstiprina, pieņem un par to paziņo saskaņā ar tādu pašu kārtību, kāda attiecas uz gada budžetu. Īpašā komiteja to apspriež, ņemot vērā tā steidzamību.
2. Ja šis budžeta grozījumu projekts ir vajadzīgs tādēļ, ka ir sākta jauna operācija vai notikušas izmaiņas kādas notiekošas operācijas budžetā, administrators informē Īpašo komiteju par kopējām izmaksām, kas paredzētas šai operācijai. Ja šīs izmaksas ievērojami pārsniedz attiecīgo atsauces summu, Īpašā komiteja var lūgt Padomi to apstiprināt.
3. Budžeta grozījumu projektu, kas bijis vajadzīgs tādēļ, ka sākta jauna operācija, Īpašajai komitejai iesniedz četru mēnešu laikā pēc atsauces summas apstiprināšanas, ja vien Īpašā komiteja nenolemj par ilgāku termiņu.
21. pants
Pārskaitījumi
1. Vajadzības gadījumā un pamatojoties uz operācijas komandiera priekšlikumu, administrators var veikt apropriāciju pārskaitījumu. Ja vien situācija neprasa steidzamāku rīcību, vismaz vienu nedēļu pirms pārskaitījuma administrators par savu nodomu informē Īpašo komiteju. Iepriekšējs Īpašās komitejas apstiprinājums tomēr ir vajadzīgs, ja:
a)
plānotais pārskaitījums maina operācijai piešķirto apropriāciju apjomu;
vai
b)
plānotie pārskaitījumi no vienas nodaļas uz citu finanšu gada laikā pārsniedz 10 % no tās nodaļas apropriācijām, no kuras pārskaita apropriācijas, kas atlikušas finanšu gadam apstiprinātajā budžetā dienā, kad iesniedz priekšlikumu veikt attiecīgo pārskaitījumu.
2. Ja operācijas komandieris to uzskata par vajadzīgu, lai varētu pienācīgi vadīt operāciju, trīs mēnešos pēc operācijas sākšanas viņš var pārskaitīt operācijai piešķirtās apropriācijas no viena “ar operāciju saistīto kopējo darbības izmaksu” budžeta iedaļas panta un nodaļas uz citu. Operācijas komandieris par to informē administratoru un Īpašo komiteju.
22. pants
Apropriāciju pārnešana
1. Principā apropriācijas, kas paredzētas tādu kopējo izmaksu segšanai, kuras radušās, gatavojoties operācijai vai tās norises laikā, bet nav izmantotas, finanšu gada beigās atceļ, ja 2. punktā nav paredzēts citādi.
2. Apropriācijas, kas paredzētas ar tādu materiālu un ekipējuma glabāšanu saistīto izmaksu segšanai, kurus pārvalda ATHENA, vienu reizi var pārnest uz nākamo finanšu gadu, ja līdz attiecīgā finanšu gada 31. decembrim izteikta šāda vēlme. Apropriācijas, kas paredzētas ar operāciju saistīto kopējo izmaksu segšanai, var pārnest, ja tās ir vajadzīgas operācijai, kas vēl nav pilnībā pabeigta.
3. Administrators līdz 15. februārim iesniedz Īpašajai komitejai priekšlikumus par iepriekšējā finanšu gada nepiešķirto apropriāciju pārnešanu. Šos priekšlikumus uzskata par apstiprinātiem, ja vien Īpašā komiteja līdz 15. martam nenolemj citādi.
4. Piešķirtās apropriācijas no iepriekšējā finanšu gada tiek pārnestas, un administrators līdz 15. februārim par to informē Īpašo komiteju.
23. pants
Paredzamā īstenošana
Tiklīdz ir pieņemts gada budžets, apropriācijas var izmantot, lai segtu saistības un maksājumus, ciktāl tas vajadzīgs operatīvai darbībai.
7. NODAĻA
IEMAKSAS UN ATLĪDZINĀJUMI
24. pants
Iemaksu aprēķināšana
1. Maksājumu apropriācijas to kopējo izmaksu segšanai, kas radušās, gatavojoties operācijai vai tās norises laikā un ko nesedz dažādi ieņēmumi, finansē no iesaistīto dalībvalstu iemaksām.
2. Maksājumu apropriācijas ar operāciju saistīto kopējo darbības izmaksu segšanai sedz no finansētāju valstu iemaksām.
3. Finansētāju dalībvalstu veicamās iemaksas ir līdzvērtīgas budžetā paredzēto apropriāciju summai, kas paredzēta ar operāciju saistīto kopējo operācijas izmaksu segšanai, pēc to iemaksu atņemšanas, ko atbilstīgi 12. pantam par šo operāciju iemaksā finansētājas trešās valstis.
4. Iemaksu sadalījumu starp tām dalībvalstīm, kurām šīs iemaksas jāveic, nosaka, pamatojoties uz LES 41. panta 2. punktā precizēto nacionālā kopprodukta rādītāju un saskaņā ar Padomes Lēmumu 2007/436/EK, Euratom (2007. gada 7. jūnijs) par Eiropas Kopienu pašu resursiem (3) vai jebkuru Padomes lēmumu, ar kuru to aizstāj.
5. Lai aprēķinātu iemaksas, izmanto datus, kuri minēti tabulas “Kopsavilkums par vispārējā budžeta veidošanu no pašu resursiem un dalībvalstu iemaksām”, kas pievienota jaunākajam Savienības apstiprinātajam vispārējam budžetam, kolonnā “NKI pašu resursi”. To dalībvalstu iemaksas, kam tādas jāveic, ir proporcionālas šīs dalībvalsts nacionālā kopienākuma (NKI) daļai visu to dalībvalstu NKI kopsummā, kurām šīs iemaksas jāveic.
25. pants
Iemaksu veikšanas grafiks
1. Kad Padome ir apstiprinājusi ES militārās operācijas finanšu atsauces summu, finansētājas dalībvalstis veic iemaksas 30 % apjomā no atsauces summas, ja vien Padome nepieņem lēmumu par citādu procentuālo daļu. Administrators aicina veikt iemaksas atbilstoši operācijas vajadzībām līdz apjomam, par ko panākta vienošanās.
2. Pamatojoties uz administratora priekšlikumu, Īpašā komiteja var pieņemt lēmumu par papildu iemaksu veikšanu pirms operācijas budžeta grozījumu pieņemšanas. Īpašā komiteja var pieņemt lēmumu par šā jautājuma nodošanu Padomes sagatavošanas struktūrām.
3. Kad konkrētas operācijas budžeta grozījumi ir pieņemti, dalībvalsts iemaksā atlikušās iemaksas, kuras tām, piemērojot 24. pantu, par minēto operāciju ir jāiemaksā. Taču, ja plānots, ka operācija attiecīgajā finanšu gadā ilgs ilgāk nekā sešus mēnešus, atlikušās iemaksas veic divos maksājumos. Šādā gadījumā pirmo iemaksu veic 60 dienu laikā pēc operācijas sākšanas; otro iemaksu veic termiņā, ko nosaka Īpašā komiteja pēc administratora priekšlikuma, ņemot vērā operācijas vajadzības. Īpašā komiteja var atkāpties no šā punkta noteikumiem.
4. Administrators vēstules ar attiecīgiem uzaicinājumiem veikt iemaksas nosūta valsts pārvaldes iestādēm, kuru dati ir darīti viņam zināmi, kad:
a)
Īpašā komiteja ir apstiprinājusi 19. pantā paredzēto finanšu gada budžeta projektu. Pirmais uzaicinājums veikt iemaksas sedz operācijas vajadzības astoņos mēnešos. Otrais uzaicinājums veikt iemaksas aptver iemaksu atlikušo daļu, ņemot vērā iepriekšējā gada budžeta līdzekļu bilanci, ja pēc tam, kad saņemts revīzijas atzinums, Īpašā komiteja ir nolēmusi šo bilanci iekļaut kārtējā budžetā;
b)
ir pieņemta finanšu atsauces summa, kā paredzēts 25. panta 1. punktā; vai
c)
ir apstiprināti budžeta grozījumi, kā paredzēts 20. pantā.
5. Neskarot pārējos šā lēmuma noteikumus, iemaksas veic 30 dienās pēc tam, kad izsūtīts attiecīgais pieprasījums veikt iemaksas, izņemot pirmo pieprasījumu veikt iemaksas jauna finanšu gada budžetam, kad maksājuma termiņš ir 40 dienas pēc tam, kad izsūtīts attiecīgais pieprasījums veikt iemaksas.
6. Maksājumus par banku pakalpojumiem, kas saistīti ar iemaksu veikšanu, veic finansētājas valstis.
7. Administrators apstiprina iemaksu saņemšanu.
26. pants
Iepriekšējs finansējums
1. ES militārās ātrās reaģēšanas operācijas gadījumā finansētājas dalībvalstis veic iemaksas finanšu atsauces summas apjomā. Neskarot 25. panta 3. punktu, maksājumus veic turpmāk izklāstītajā kārtībā.
2. Lai iepriekš finansētu ES militārās ātrās reaģēšanas operācijas, iesaistītās dalībvalstis vai nu:
a)
jau iepriekš veic iemaksas ATHENA mehānismā; vai
b)
ja Padome pieņem lēmumu veikt ES militārās ātrās reaģēšanas operāciju, kuru tās līdzfinansē, veic iemaksas minētās operācijas kopējās izmaksās piecās dienās pēc pieprasījuma izsūtīšanas finanšu atsauces summas apjomā, ja vien Padome nenolemj citādi.
3. Iepriekšminētajā nolūkā Īpašā komiteja, kurā ir pa vienam pārstāvim no katras dalībvalsts, kas veic iepriekšējas iemaksas, paredz provizoriskas apropriācijas budžeta īpašā iedaļā. Šīs provizoriskās apropriācijas sedz ar iemaksām, ko dalībvalstis, kas veic iepriekšējas iemaksas, izdara 90 dienās pēc pieprasījuma izsūtīšanas par minēto iemaksu veikšanu.
4. Jebkuras 3. punktā minētās provizoriskās apropriācijas, kas tiek izmantotas operācijai, atjauno 90 dienās pēc pieprasījuma izsūtīšanas.
5. Neskarot 1. punktu, ikviena dalībvalsts, kas veic iepriekšējas iemaksas, īpašos gadījumos var ļaut administratoram izmantot tās veiktās iepriekšējas iemaksas, lai segtu tās iemaksas operācijā, kurā tā piedalās un kura nav ātrās reaģēšanas operācija. Iepriekšējas iemaksas attiecīgā dalībvalsts atkārtoti veic 90 dienās pēc pieprasījuma izsūtīšanas.
6. Ja operācijai, kas nav ātras reaģēšanas operācija, ir vajadzīgi līdzekļi, pirms attiecīgajai operācijai ir saņemtas pietiekamas iemaksas:
a)
var izmantot iepriekšējas iemaksas no dalībvalstīm, kuras piedalās šīs operācijas finansēšanā, pēc tam, kad saņemta to dalībvalstu piekrišana, kas veic iepriekšējas iemaksas, izmantojot ne vairāk kā 75 % no summas, kas paredzēta iemaksām, lai segtu minētās operācijas izmaksas. Iepriekšējas iemaksas attiecīgā dalībvalsts, kas veic iepriekšējas iemaksas, atkārtoti veic 90 dienās pēc pieprasījuma izsūtīšanas;
b)
šā punkta a) apakšpunktā minētajā gadījumā saskaņā ar 25. panta 1. punktu operācijai vajadzīgos to dalībvalstu ieskaitījumus, kas nav veikušas iepriekšējas iemaksas, veic attiecīgās dalībvalstis pēc apstiprinājuma piecu dienu laikā pēc attiecīga administratora pieprasījuma izsūtīšanas.
7. Neskarot 32. panta 3. punktu, operācijas komandieris var uzņemties un apmaksāt izdevumus, izmantojot viņam pieejamās summas.
8. Ikviena dalībvalsts var atteikties veikt iepriekšējus maksājumus, paziņojot par to administratoram vismaz trīs mēnešus iepriekš.
9. No iepriekšēja finansējuma nopelnītos procentus katru gadu piešķirs dalībvalstīm, kas veic iepriekšējas iemaksas, pieskaitot tos šo valstu provizoriskajām apropriācijām. Konkrētas nopelnīto procentu summas darīs zināmas attiecīgajām dalībvalstīm, izmantojot gada budžeta apstiprināšanas procedūru.
27. pants
Iepriekšēja finansējuma atlīdzināšana
1. Dalībvalsts, trešā valsts vai attiecīgā gadījumā starptautiska organizācija, kuru Padome pilnvarojusi piešķirt iepriekšēju finansējumu, lai segtu daļu operācijas kopējo izmaksu, var saņemt atlīdzinājumu no ATHENA ne vēlāk kā divus mēnešus pēc attiecīgās operācijas beigām, iesniedzot administratoram pieprasījumu, kuram pievienoti visi vajadzīgie pamatojuma dokumenti.
2. Nevienu atlīdzināšanas pieprasījumu neapmierina, pirms to nav apstiprinājis operācijas komandieris, ja tas vēl pilda amata pienākumus, un administrators.
3. Ja finansētājas valsts iesniegtais atlīdzināšanas pieprasījums ir apstiprināts, summu var atrēķināt no nākamās iemaksas, kuru administrators attiecīgajai valstij lūdz veikt.
4. Ja pieprasījums ir apstiprināts, taču nav paredzēts izsūtīt uzaicinājumus veikt iemaksas vai ja apstiprinātā atlīdzināšanas pieprasījuma summa pārsniedz paredzamo iemaksu, administrators 30 dienās izmaksā atlīdzināmo summu, ņemot vērā ATHENA naudas plūsmu un vajadzības, kas saistītas ar attiecīgās operācijas kopējo izmaksu segšanu.
5. Saskaņā ar šo lēmumu atlīdzinājums pienākas pat tad, ja operāciju atceļ.
6. Atlīdzinājumā ir iekļauti arī procenti, kas nopelnīti no iepriekšējā finansējumā iemaksātās summas.
28. pants
Kopējās izmaksās neiekļauto izdevumu pārvaldība ar ATHENA mehānismu
1. Pamatojoties uz administratora, kam palīdz operācijas komandieris, vai uz dalībvalsts priekšlikumu, Īpašā komiteja var pieņemt lēmumu, ka ATHENA mehānismam uztic administratīvi pārvaldīt konkrētus ar operāciju saistītus izdevumus (“valsts izmaksas”), kas vienlaikus paliek to dalībvalstu kompetencē, uz kurām šīs izmaksas attiecas.
2. Īpašā komiteja ar savu lēmumu var pilnvarot operācijas komandieri operācijā iesaistīto dalībvalstu un vajadzības gadījumā trešo personu vārdā slēgt līgumus par tādu pakalpojumu un krājumu nodrošināšanu, kurus finansēs kā valsts izmaksas.
3. Īpašā komiteja savā lēmumā paredz mehānismu, ar ko nodrošina valsts izmaksu iepriekšēju finansēšanu.
4. ATHENA veic tai uzticēto katras dalībvalsts un attiecīgos gadījumos katras trešās personas izmaksu uzskaiti. Katru mēnesi tā nosūta katrai dalībvalstij un attiecīgos gadījumos katrai minētajai trešai personai paziņojumu par tās īstenotajiem izdevumiem un izdevumiem, kas saistīti ar tās vai tās darbinieku darbību iepriekšējā mēnesī, un aicina iemaksāt šo izdevumu segšanai nepieciešamos līdzekļus. ATHENA pieprasītos līdzekļus dalībvalstis un attiecīgos gadījumos minētās trešās personas iemaksā 30 dienās pēc aicinājuma saņemšanas.
29. pants
Procenti par nokavētiem maksājumiem
1. Ja valsts nepilda savas finanšu saistības, attiecībā uz iemaksu veikšanu ES budžetā pēc analoģijas piemēro Kopienas noteikumus attiecībā uz procentiem par nokavētiem maksājumiem, kā noteikts 71. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4).
2. Ja iemaksa ir nokavēta ne vairāk kā par desmit dienām, procentus par nokavētiem maksājumiem neiekasē. Ja iemaksa ir nokavēta vairāk nekā par desmit dienām, procentus par nokavētiem maksājumiem iekasē par visu nokavēto laiku.
8. NODAĻA
IZDEVUMU ĪSTENOŠANA
30. pants
Principi
1. ATHENA apropriācijas izmanto saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem, tas ir, ievērojot saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principus.
2. Kredītrīkotāji atbild par ATHENA ieņēmumu un izdevumu īstenošanu saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem un par to, lai nodrošinātu, ka ir ievērotas likumības un pareizības prasības. Lai īstenotu izdevumus, kredītrīkotāji uzņemas budžeta saistības un juridiskās saistības, apzina izdevumus un apstiprina maksājumus, kā arī veic ar apropriāciju izlietojumu saistītos priekšdarbus. Kredītrīkotājs var deleģēt pilnvaras ar lēmumu, kurā paredz:
a)
šādai deleģēšanai piemērotus darbiniekus;
b)
piešķirto pilnvaru apjomu; un
c)
to, cik lielā mērā pilnvaru saņēmēji pilnvaras var turpmāk deleģēt citām personām.
3. Izmantojot apropriācijas, nodrošina, lai kredītrīkotājs vienlaikus nebūtu arī grāmatvedis. Kredītrīkotāja un grāmatveža pienākumi nav savstarpēji savienojami. Jebkuram maksājumam, kas veikts, izmantojot ATHENA pārvaldītos līdzekļus, ir vajadzīgs kredītrīkotāja un grāmatveža paraksts.
4. Neskarot šo lēmumu, ja kopējo izdevumu īstenošanu uztic dalībvalstij, Savienības iestādei vai attiecīgā gadījumā starptautiskai organizācijai, šī valsts, iestāde vai organizācija rīkojas saskaņā ar noteikumiem, kas reglamentē tās izdevumu īstenošanu. Ja izdevumus īsteno administrators, viņš rīkojas saskaņā ar noteikumiem, kas reglamentē Eiropas Savienības vispārējā budžeta Padomes daļas īstenošanu.
5. Tomēr administrators var iesniegt prezidentvalstij ieteikumus priekšlikumam par kopējo izdevumu īstenošanu, ko paredzēts iesniegt Padomei vai Īpašajai komitejai.
6. Īpašā komiteja var apstiprināt tādus noteikumus kopējo izdevumu īstenošanai, kas atkāpjas no 4. punkta.
31. pants
Kopējās izmaksas, kas radušās, gatavojoties operācijām vai to norises laikā, vai kas nav tieši saistītas ar konkrētu operāciju
Attiecībā uz izdevumiem, kas sedz kopējās izmaksas, kuras rodas, gatavojoties operācijai vai tās norises laikā, kā arī kopējās izmaksas, kuras nevar tieši saistīt ar konkrētu operāciju, administrators pilda arī kredītrīkotāja pienākumus.
32. pants
Ar operāciju saistītās kopējās izmaksas
1. Operācijas komandieris attiecībā uz viņa vadītās operācijas kopējām izmaksām pilda kredītrīkotāja pienākumus. Tomēr administrators pilda kredītrīkotāja pienākumus attiecībā uz ATHENA tiešajiem izdevumiem, ar ko sedz ar operāciju saistītās kopējās izmaksas, kas rodas konkrētas operācijas sagatavošanas posmā vai pēc operācijas norises posma.
2. Operācijas izdevumu īstenošanai vajadzīgās summas administrators no ATHENA bankas konta pēc operācijas komandiera pieprasījuma dara pieejamas operācijas komandierim, pārskaitot tās uz ATHENA vajadzībām atvērtu bankas kontu, kura datus viņam ir iesniedzis operācijas komandieris.
3. Atkāpjoties no 18. panta 5. punkta, finanšu atsauces summas apstiprināšana administratoram un operācijas komandierim dod tiesības katram savā kompetences jomā uzņemties un apmaksāt ar attiecīgo operāciju saistītus izdevumus, kas nepārsniedz 25. panta 1. punktā paredzēto apstiprināto procentuālo daļu no finanšu atsauces summas, ja vien Padome nenolemj par augstāku saistību apjomu.
Pamatojoties uz administratora vai operācijas komandiera priekšlikumu un ņemot vērā operatīvās vajadzības un steidzamību, Īpašā komiteja var pieņemt lēmumu par papildu izdevumu uzņemšanos un attiecīgā gadījumā - samaksu. Īpašā komiteja var pieņemt lēmumu par šā jautājuma nodošanu Padomes sagatavošanas struktūrām ar prezidentvalsts starpniecību, ja vien operatīvo apstākļu dēļ nav jārīkojas citādi. Tiklīdz ir pieņemts attiecīgās operācijas budžets, šī atkāpe vairs netiek piemērota.
4. Laikposmā pirms operācijas budžeta pieņemšanas administrators un operācijas komandieris vai viņa pārstāvis reizi mēnesī iesniedz ziņojumu Īpašajai komitejai par viņa kompetencē esošiem izdevumiem, kas ir atbilstīgi šīs operācijas kopējo izmaksu statusam. Pamatojoties uz administratora, operācijas komandiera vai dalībvalsts priekšlikumu, Īpašā komiteja var izdot norādes par izdevumu īstenošanu attiecīgajā laikposmā.
5. Atkāpjoties no 18. panta 5. punkta, ja ir tieši apdraudēta kādā ES militārajā operācijā iesaistītā personāla dzīvība, operācijas komandieris var īstenot papildu izdevumus, kas pārsniedz budžetā paredzētās apropriācijas un kas ir vajadzīgi, lai glābtu šā personāla dzīvību. Par to viņš pēc iespējas drīzāk informē administratoru un Īpašo komiteju. Šādā gadījumā administrators sadarbībā ar operācijas komandieri ierosina veikt pārskaitījumus, kas vajadzīgi, lai segtu šos neparedzētos izdevumus. Ja ar pārskaitījumu nepietiek, lai nodrošinātu līdzekļus šiem izdevumiem, administrators iesniedz budžeta grozījuma priekšlikumu.
9. NODAĻA
KOPĪGI FINANSĒTĀ EKIPĒJUMA UN INFRASTRUKTŪRAS IZMANTOJUMS PĒC OPERĀCIJAS BEIGĀM
33. pants
Ekipējums un infrastruktūra
1. Pabeidzot operāciju, attiecīgās operācijas komandieris ierosina, kā pēc operācijas beigām izmantot ekipējumu un infrastruktūru, kas iegādāta par kopīgiem līdzekļiem. Vajadzības gadījumā viņš ierosina Īpašajai komitejai noteikt atbilstīgu vērtības samazinājuma koeficientu.
2. Pēc operācijas norises posma beigām atlikušais ekipējums un infrastruktūra ir administratora pārziņā, kas vajadzības gadījumā atrod tā turpmākā izmantojuma mērķi. Vajadzības gadījumā viņš ierosina Īpašajai komitejai noteikt atbilstīgu vērtības samazinājuma koeficientu.
3. Ekipējuma, infrastruktūras un citu līdzekļu vērtības samazinājuma koeficientu pēc iespējas drīzāk apstiprina Īpašā komiteja.
4. Īpašā komiteja, ņemot vērā operācijas vajadzības un finansiālus apsvērumus, apstiprina to, kā pēc operācijas beigām izmantos par kopīgiem līdzekļiem iegādāto ekipējumu un infrastruktūru. Iespējams paredzēt šādu izmantojumu:
a)
infrastruktūru ATHENA var pārdot vai nodot uzņēmējvalstij, dalībvalstij vai trešai personai;
b)
ekipējumu ATHENA var pārdot dalībvalstij, uzņēmējvalstij vai trešai personai, vai to var uzglabāt un uzturēt ATHENA, dalībvalsts vai šāda trešā persona, lai to varētu izmantot kādā turpmākā operācijā.
5. Ekipējumu un infrastruktūru pārdod par tirgus vērtību vai, ja tirgus vērtību nevar noteikt, par taisnīgu un saprātīgu cenu, ņemot vērā konkrētos vietējos apstākļus.
6. Veicot pārdošanu uzņēmējvalstij vai trešai personai, ievēro attiecīgos spēkā esošos drošības noteikumus.
7. Ja ir pieņemts lēmums, ka operācijai par kopīgiem līdzekļiem iegādāto ekipējumu patur ATHENA, finansētājas dalībvalstis no citām iesaistītajām dalībvalstīm var pieprasīt finansiālu kompensāciju. Īpašā komiteja, kurā ir visu iesaistīto dalībvalstu pārstāvji, attiecīgos lēmumus pieņem, pamatojoties uz administratora priekšlikumu.
10. NODAĻA
GRĀMATVEDĪBA UN UZSKAITE
34. pants
Ar operāciju saistīto kopējo darbības izmaksu uzskaite
Operācijas komandieris veic visu no ATHENA saņemto pārskaitījumu, viņa īstenoto izdevumu un maksājumu un saņemto ieņēmumu uzskaiti, kā arī no ATHENA budžeta finansētā un viņa vadītajā operācijā izmantotā kustamā īpašuma uzskaiti.
35. pants
Konsolidētie pārskati
1. Grāmatvedis veic pieprasīto iemaksu un veikto pārskaitījumu uzskaiti. Grāmatvedis izveido arī to kopējo izmaksu pārskatus, kas radušās, gatavojoties operācijai vai tās norises laikā, un to ar operāciju saistīto darbības izdevumu un ieņēmumu pārskatus, kas ir tiešā administratora kompetencē.
2. ATHENA ieņēmumu un izdevumu konsolidētos pārskatus izstrādā grāmatvedis. Katrs operācijas komandieris nosūta grāmatvedim savu īstenoto izdevumu un maksājumu un saņemto ieņēmumu uzskaiti.
11. NODAĻA
REVĪZIJA UN PĀRSKATU IESNIEGŠANA
36. pants
Kārtējie ziņojumi Īpašajai komitejai
Reizi trīs mēnešos administrators iesniedz Īpašajai komitejai ziņojumu par ieņēmumu un izdevumu īstenošanu kopš finanšu gada sākuma. Šajā sakarā katras operācijas komandieris iesniedz administratoram ziņojumu par izdevumiem, kas saistīti ar viņa vadītās operācijas kopējo izmaksu segšanu.
37. pants
Kontroles veikšanas nosacījumi
1. Personas, kam uzdots pārbaudīt ATHENA ieņēmumus un izdevumus, pirms savu pienākumu pildīšanas saņem atļauju darbam ar klasificētu informāciju, kuras klasifikācijas pakāpe nav zemāka par Padomes “Secret UE” līmeni vai šim līmenim līdzvērtīgu dalībvalsts vai NATO klasifikācijas pakāpi. Šīs personas nodrošina revīzijas laikā iegūtās informācijas konfidencialitātes ievērošanu un datu aizsardzību saskaņā ar noteikumiem, kas attiecas uz šo informāciju un datiem.
2. Personām, kam uzdots pārbaudīt ATHENA ieņēmumus un izdevumus, ir iespēja nekavējoties un bez iepriekšēja paziņojuma sniegšanas piekļūt visiem ar minētajiem ieņēmumiem un izdevumiem saistītajiem dokumentiem un datu uzglabāšanas līdzekļu saturam, kā arī telpām, kurās šos dokumentus un datu uzglabāšanas līdzekļus glabā. Viņi drīkst izgatavot kopijas. Personas, kas ir saistītas ar ATHENA ieņēmumu un izdevumu īstenošanu, sniedz administratoram un personām, kas atbildīgas par minēto ieņēmumu un izdevumu revīziju, jebkādu palīdzību, kas viņiem vajadzīga uzdevuma izpildei.
38. pants
Ārēja pārskatu revīzija
1. Ja ATHENA izdevumu īstenošana ir uzticēta dalībvalstij, Savienības iestādei vai starptautiskai organizācijai, šī valsts, iestāde vai organizācija rīkojas atbilstīgi noteikumiem, ar ko reglamentē tās izdevumu revīziju.
2. Tomēr administrators vai viņa ieceltas personas jebkurā laikā var veikt to ATHENA kopējo izmaksu revīziju, kas radušās, gatavojoties operācijām vai to norises laikā, vai arī var veikt ar operāciju saistīto kopējo darbības izmaksu revīziju. Turklāt Īpašā komiteja, pamatojoties uz administratora vai dalībvalsts priekšlikumu, var jebkurā laikā iecelt ārējos revidentus, nosakot viņu pienākumus un nodarbināšanas kārtību.
3. Lai veiktu ārēju revīziju, izveido Revīzijas kolēģiju, kurā ir seši locekļi. No dalībvalstu ieteiktajiem kandidātiem Īpašā komiteja uz trīs gadus ilgu pilnvaru termiņu, kuru var vienreiz pagarināt, ieceļ locekļus. Īpašā komiteja var pagarināt locekļa pilnvaru termiņu ilgākais par sešiem mēnešiem.
Kandidātiem jābūt dalībvalsts augstākās revīzijas iestādes locekļiem vai jāsaņem minētās iestādes rekomendācija un jāsniedz pietiekamas drošības un neatkarīguma garantijas. Viņiem jābūt gataviem vajadzības gadījumā veikt uzdevumus ATHENA vārdā. Veicot šos uzdevumus:
a)
kolēģijas locekļus turpina algot viņu revīzijas iestādes, savukārt ATHENA sedz viņu izdevumus, kas radušies, pildot uzdevumus, saskaņā ar noteikumiem, ko piemēro līdzvērtīga līmeņa Eiropas Savienības ierēdņiem;
b)
locekļi neprasa un nepilda citas norādes kā vien tās, ko sniedz Īpašā komiteja; pildot pienākumus, Revīzijas kolēģija un tās locekļi ir pilnīgi neatkarīgi, un vienīgi viņi ir atbildīgi par ārējās revīzijas veikšanu;
c)
par saviem uzdevumiem locekļi sniedz ziņojumus vienīgi Īpašajai komitejai;
d)
finanšu gada laikā, kā arī pēc tam locekļi ar pārbaudēm uz vietas, kā arī ar pamatojuma dokumentu pārbaudēm pārliecinās, vai saskaņā ar ATHENA finansētie vai iepriekš finansētie izdevumi ir īstenoti saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem un pareizas finanšu pārvaldības principiem, t. i., ievērojot saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principus, un vai iekšējās pārbaudes ir pienācīgas.
Katru gadu Revīzijas kolēģija no savu locekļu vidus ievēlē priekšsēdētāju vai pagarina viņa amata pilnvaru termiņu. Tā pieņem augstākajiem starptautiskajiem standartiem atbilstīgus noteikumus par tās locekļu veikto revīziju. Revīzijas kolēģija apstiprina tās locekļu izstrādātos revīzijas ziņojumus, pirms tos iesniedz administratoram un Īpašajai komitejai.
4. Pieņemot lēmumu katrā gadījumā atsevišķi un ja ir īpaši iemesli, Īpašā komiteja var nolemt izmantot citas ārējas struktūras.
5. Izmaksas, kas saistītas ar ATHENA uzdevumā strādājošo revidentu veiktajām revīzijām, uzskata par kopējām izmaksām, ko sedz ATHENA.
39. pants
Iekšēja revīzija
1. Pamatojoties uz administratora priekšlikumu un vispirms informējot Īpašo komiteju, Padomes ģenerālsekretārs uz trim gadiem (termiņu var vienreiz atjaunot) ieceļ amatā iekšējo ATHENA mehānisma revidentu un vismaz vienu iekšējā revidenta vietnieku; iekšējiem revidentiem jābūt atbilstīgi profesionāli apmācītiem un jāsniedz pietiekamas drošības un neatkarības garantijas. Iekšējais revidents nevar būt ne kredītrīkotājs, ne grāmatvedis; viņš nevar piedalīties finanšu pārskatu sagatavošanā.
2. Iekšējais revidents sniedz ziņojumus administratoram par riska pārvaldīšanu, izsakot neatkarīgu viedokli par vadības un kontroles sistēmu kvalitāti, kā arī sniedzot ieteikumus, kā uzlabot operāciju iekšējo kontroli un veicināt pareizu finanšu vadību. Viņa pienākumos ir jo īpaši veikt iekšējās vadības sistēmu piemērotības un efektivitātes novērtējumu un struktūrvienību panākumus politikas un mērķu izpildē, ņemot vērā ar to saistītos riskus.
3. Iekšējais revidents pilda savus pienākumus visos dienestos, kas piedalās ATHENA ieņēmumu saņemšanā vai izdevumu īstenošanā, ko finansē ar ATHENA starpniecību.
4. Iekšējais revidents pēc vajadzības veic vienu vai vairākas revīzijas operācijas laikā. Viņš sniedz ziņojumus administratoram un informē operācijas komandieri par saviem secinājumiem un ieteikumiem. Operācijas komandieris un administrators nodrošina turpmākus pasākumus saskaņā ar revīziju rezultātā sniegtiem ieteikumiem.
5. Administrators reizi gadā atskaitās Īpašajai komitejai par iekšējās revīzijas veikto darbu, norādot veikto iekšējo revīziju skaitu un veidu, izdarītos secinājumus, formulētos ieteikumus un papildpasākumus saistībā ar šiem ieteikumiem.
6. Turklāt katrs operācijas komandieris nodrošina iekšējam revidentam pilnīgu piekļuvi sevis vadītai operācijai. Iekšējais revidents pārbauda finanšu un budžeta sistēmu un procedūru labu darbību un nodrošina iekšējās kontroles sistēmu stingru un efektīvu darbību.
7. Iekšējā revidenta darbus un ziņojumus nodod Revīzijas kolēģijas rīcībā līdz ar visiem saistītajiem attaisnojošajiem dokumentiem.
40. pants
Gadskārtējā pārskatu iesniegšana un bilances slēgšana
1. Katrs operācijas komandieris līdz 31. martam pēc finanšu gada beigām vai četros mēnešos pēc viņa komandētās operācijas beigām - atkarībā no tā, kurš termiņš ir agrāk, - iesniedz ATHENA grāmatvedim informāciju, kas vajadzīga, lai izstrādātu kopējo izmaksu gada pārskatus, to izdevumu gada pārskatus, kas iepriekš finansēti un atmaksāti saskaņā ar 28. pantu, un gada darbības pārskatu.
2. Administrators ar grāmatveža un katras operācijas komandiera palīdzību sagatavo un līdz 15. maijam pēc finanšu gada beigām iesniedz Īpašajai komitejai un Revīzijas kolēģijai finanšu pārskatus un gada darbības pārskatu.
3. Astoņās nedēļās pēc finanšu pārskatu iesniegšanas Revīzijas kolēģija iesniedz Īpašajai komitejai revīzijas atzinumu, savukārt administrators ar grāmatveža un katra operācijas komandiera palīdzību tai iesniedz pārbaudītus ATHENA finanšu pārskatus.
4. Līdz 30. septembrim pēc finanšu gada beigām Revīzijas kolēģija iesniedz revīzijas ziņojumu Īpašajai komitejai, kura izskata revīzijas ziņojumu, revīzijas atzinumu un finanšu pārskatus, lai administratoru, grāmatvedi un katras operācijas komandieri atbrīvotu no atbildības par budžeta izpildi.
5. Visus pārskatus un uzskaites materiālus attiecīgi grāmatvedis un katras operācijas komandieris glabā piecus gadus no šo dokumentu apstiprināšanas. Pēc operācijas beigām operācijas komandieris nodrošina, ka visi pārskati un uzskaites materiāli tiek nodoti grāmatvedim.
6. Īpašā komiteja pieņem lēmumu ar budžeta grozījumu palīdzību iekļaut tā finanšu gada budžeta izlietojuma bilanci, kura pārskati ir apstiprināti, nākamā finanšu gada budžetā atkarībā no apstākļiem kā ieņēmumus un izdevumus. Tomēr Īpašā komiteja var pieņemt lēmumu minēto budžeta izlietojuma bilanci iekļaut pēc tam, kad tā no Revīzijas kolēģijas būs saņēmusi revīzijas atzinumu.
7. To budžeta izlietojuma bilances daļu, ko veido to apropriāciju izmantošana, kuras paredzētas ar gatavošanos operācijām un operāciju norisi saistīto kopējo izmaksu segšanai, iekļauj pie nākamajām iesaistīto dalībvalstu iemaksām.
8. To budžeta izlietojuma bilances daļu, ko veido to apropriāciju izmantošana, kuras paredzētas ar konkrētu operāciju saistīto kopējo darbības izmaksu segšanai, iekļauj pie nākamajām šajā operācijā iesaistīto dalībvalstu iemaksām.
9. Ja atlīdzinājumu nav iespējams veikt, atskaitot attiecīgo summu no ATHENA veicamajām iemaksām, budžeta izlietojuma bilanci saskaņā ar atmaksas gada nacionālā kopienākuma skalu atmaksā attiecīgajai dalībvalstij.
10. Katra dalībvalsts, kas piedalās operācijā, katru gadu līdz 31. martam var iesniegt administratoram informāciju - vajadzības gadījumā ar operācijas komandiera starpniecību - par papildu izmaksām, kas operācijai radušās iepriekšējā finanšu gada laikā. Šo informāciju klasificē, lai uzrādītu galvenos izdevumu posteņus. Administrators apkopo šo informāciju, lai Īpašajai komitejai iesniegtu pārskatu par operācijas papildu izmaksām.
41. pants
Operācijas bilances slēgšana
1. Pēc operācijas pabeigšanas Īpašā komiteja, pamatojoties uz administratora vai dalībvalsts priekšlikumu, var nolemt, ka administrators, kuram palīdz grāmatvedis un attiecīgās operācijas komandieris, iesniedz Īpašajai komitejai operācijas finanšu pārskatus par laikposmu vismaz līdz operācijas beigām, bet vēlams līdz pilnīgai operācijas pabeigšanai. Administratoram noteiktais termiņš nedrīkst būt īsāks par četriem mēnešiem pēc operācijas beigām.
2. Ja finanšu pārskatos attiecīgajā noteiktajā termiņā nevar iekļaut ieņēmumus un izdevumus, kas saistīti ar pilnīgu operācijas pabeigšanu, minētos ieņēmumus un izdevumus uzrāda ATHENA finanšu pārskatos, un tos pārbauda Īpašā komiteja saistībā ar 40. pantā paredzēto procedūru.
3. Īpašā komiteja tai iesniegtos operācijas finanšu pārskatus apstiprina, pamatojoties uz Revīzijas kolēģijas atzinumu. Tā atbrīvo no atbildības par budžeta īstenošanu administratoru, grāmatvedi un attiecīgās operācijas komandieri.
4. Ja atlīdzinājumu nav iespējams veikt, atskaitot attiecīgo summu no ATHENA veicamajām iemaksām, budžeta izlietojuma bilanci atmaksā attiecīgajai dalībvalstij saskaņā ar atmaksas gada nacionālā kopienākuma skalu.
12. NODAĻA
DAŽĀDI NOTEIKUMI
42. pants
Atbildība
1. Eiropas Savienības Civildienesta noteikumos vai citos noteikumos, ko piemēro attiecīgām personām, paredzēti nosacījumi, ar ko reglamentē operācijas komandiera, administratora un cita personāla, jo īpaši Savienības iestāžu vai dalībvalstu piešķirtā personāla, disciplināratbildību vai kriminālatbildību, ja izdarīts ar budžeta izpildi saistīts pārkāpums vai konstatēta nolaidība. Turklāt ATHENA pēc savas iniciatīvas vai finansētājas valsts pieprasījuma var iesniegt civilprasību pret iepriekšminētajiem darbiniekiem.
2. Finansētāja valsts nekādā gadījumā nedrīkst vērsties ar prasību pret Eiropas Savienību vai Padomes ģenerālsekretāru sakarā ar administratora, grāmatveža vai viņiem piešķirto darbinieku pienākumu izpildi.
3. Līgumisko atbildību, kas var izrietēt no līgumiem, kuri noslēgti saistībā ar budžeta izpildi, ar ATHENA starpniecību sedz finansētājas valstis. To reglamentē ar tiesību aktiem, ko piemēro attiecīgajiem līgumiem.
4. Ārpuslīgumiskās atbildības gadījumā jebkurus zaudējumus, ko radījusi operācija, štābs, spēku štābi un krīzes struktūru komponentu štābi, kuru sastāvu apstiprina operācijas komandieris vai viņa štābs savu pienākumu pildīšanas laikā, ar ATHENA starpniecību sedz finansētājas valstis saskaņā ar vispārīgiem principiem, kas ir kopīgi visu dalībvalstu tiesību sistēmām, un operāciju norises vietās piemērojamajiem spēku iekšējiem noteikumiem.
5. Finansētāja valsts nekādā gadījumā nedrīkst vērsties pret Savienību vai dalībvalstīm ar prasībām, kuras saistītas ar līgumiem, kas noslēgti budžeta izpildei, vai zaudējumiem, ko radījušas vienības vai nodaļas ar krīzes struktūru, kuru sastāvu apstiprina operācijas komandieris vai viņa štābs savu pienākumu pildīšanas laikā.
43. pants
Atkārtota izskatīšana un pārskatīšana
Šo lēmumu pilnībā vai daļēji un tā pielikumus vajadzības gadījumā atkārtoti izskata pēc dalībvalsts lūguma un pēc katras operācijas beigām. To pārskata vismaz reizi trīs gados. Atkārtotas izskatīšanas vai pārskatīšanas laikā var pieaicināt visus speciālistus, kas noderīgi darbā, it īpaši ATHENA vadības struktūras.
44. pants
Atcelšana
Ar šo Lēmums 2008/975/KĀDP tiek atcelts.
45. pants
Stāšanās spēkā
Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
Briselē, 2011. gada 19. decembrī