NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 138/2011
ze dne 16. února 2011
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení řízení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení“) informovala Evropská komise dne 20. května 2010 o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) do Unie.
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 6. dubna 2010 podaly společnosti Saint-Gobain Vertex s.r.o., Tolnatext Fonalfeldolgozo es Muszakiszovetgyarto, Valmieras „Stikla Skiedra“ AS a Vitrulan Technical Textiles GmbH (dále jen „žadatelé“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby některých otevřených síťovin ze skleněných vláken v Unii. Podnět obsahoval přímé důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR a zástupce ČLR, známé dovozce a známé uživatele. Komise o zahájení řízení vyrozuměla také výrobce ve Spojených státech amerických (dále jen „USA“), Kanadě, Chorvatsku, Turecku a v Thajsku, jelikož se s těmito zeměmi počítalo jako s možnou srovnatelnou zemí. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(4)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení s cílem rozhodnout o dumpingu a způsobené újmě. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni známí vyvážející výrobci v ČLR, dovozci a výrobci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení uvedli za období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 základní informace o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem. Proběhly rovněž konzultace s orgány ČLR.
(5)
Komise obdržela v souvislosti s výběrem vzorku odpovědi od šestnácti vyvážejících výrobců v ČLR, kteří představovali v období šetření 86 % dovozu do Unie, jak je uvedeno v bodě odůvodnění níže. Proto je úroveň spolupráce považována za vysokou.
(6)
V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek vyvážejících výrobců na základě největšího reprezentativního objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, který může být v době, která je k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Do vzorku byli zařazeni dva samostatně vyvážející výrobci a jedna skupina vyvážejících výrobců složená ze čtyř společností ve spojení a tento vzorek představuje 42 % vývozu do Unie v období šetření (OŠ), jak je uvedeno ve 13. bodě odůvodnění níže. Výběr vzorku byl v souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení konzultován s dotčenými stranami a orgány ČLR a nebyly vzneseny žádné námitky.
(7)
Z výrobního odvětví Unie poskytlo požadované údaje dvanáct výrobců, kteří souhlasili se zařazením do vzorku. Komise na tomto základě vybrala vzorek sestávající ze čtyř největších výrobců v Unii z hlediska prodeje a výroby, kteří představují 70 % celkového prodeje ve výrobním odvětví Unie, jak je uvedeno v 59. bodě odůvodnění níže.
(8)
V termínu stanoveném v oznámení o zahájení poskytli požadované údaje pouze čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení. Bylo tedy rozhodnuto, že není nutné provést výběr vzorku s ohledem na dovozce, kteří nejsou ve spojení.
(9)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří byli zařazeni do vzorku a kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku formuláře žádostí. Všichni vyvážející výrobci požádali o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení a také o individuální zacházení, pokud by šetření prokázalo, že nesplňují podmínky pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Jedna skupina společností ve spojení, která je vyvážejícím výrobcem a nebyla do vzorku zařazena, navíc požádala o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
(10)
Komise rozeslala dotazníky vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku i těm vyvážejícím výrobcům, kteří nebyli do vzorku zařazeni, avšak požádali o individuální zjišťování, čtyřem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, čtyřem spolupracujícím dovozcům, kteří nejsou ve spojení, a všem známým uživatelům v Unii. Dotazníky byly zaslány také výrobcům v USA, neboť se s touto zemí počítalo jako se srovnatelnou zemí, jak bylo uvedeno v oznámení o zahájení, a výrobcům v dalších možných srovnatelných zemích. Na dotazník odpověděli vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku, jeden spolupracující výrobce, který požádal o individuální zjišťování, jeden výrobce ve Spojených státech amerických a jeden výrobce v Kanadě, jelikož se s těmito zeměmi počítalo jako se srovnatelnou zemí, jak je vysvětleno ve 43. bodě odůvodnění níže, všichni výrobci v Unii zařazení do vzorku a čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení. V průběhu šetření Komisi své údaje neposkytli ani se nepřihlásili žádní uživatelé.
(11)
Komise vyhledala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely analýzy žádosti o zacházení jako v tržím hospodářství / individuální zacházení a k předběžnému zjištění dumpingu, z něj vyplývající újmy a zájmu Unie a provedla inspekce na místě v prostorách těchto společností:
a)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
-
Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd
-
Skupina Grand Composite složená z:
-
Grand Composite Co. Ltd
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd
b)
Výrobci v Unii
-
Saint Gobain Vertex s.r.o, Česká republika
-
Tolnatex Fonalfeldolgozo es Muszakiszovetgyarto, Maďarsko
-
Vitrulan Technical Textiles GmbH, Německo
-
Valmieras Stikla Skiedra AS, Lotyšsko
c)
Dovozci, kteří nejsou ve spojení
-
Masterplast, Maďarsko
(12)
Vzhledem k nutnosti stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, kterým by zacházení jako v tržním hospodářství nemuselo být přiznáno, proběhla inspekce na místě s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů z Kanady jako srovnatelné země v prostorách této společnosti:
d)
Výrobce ve srovnatelné zemi
-
Saint Gobain Technical Fabrics, Midland, Kanada
3. Období šetření
(13)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(14)
Dotčeným výrobkem jsou otevřené síťoviny vyrobené ze skleněných vláken o velikosti buňky větší než 1,8 mm na délku i na šířku a o plošné hmotnosti větší než 35 g/m2 pocházející z ČLR (dále jen „dotčený výrobek“) a v současnosti spadající pod kódy KN 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 a ex 7019 90 99.
(15)
Otevřené síťoviny se vyrábějí ze skleněných vláken a mají různou velikost buněk i plošnou hmotnost. Většinou se používají jako výztužný materiál ve stavebnictví (vnější tepelná izolace, výztuha mramoru/podlah, oprava stěn).
(16)
Po zahájení řízení požádal jeden z vyvážejících výrobců v ČLR, který vyrábí kotouče ze skleněných vláken, o vyjádření, zda tento typ výrobků spadá do definice výrobku. Výrobní odvětví Unie po poradě dospělo k názoru, že lze tyto kotouče považovat za navazující výrobky, a proto se na ně definice výrobku bezpodmínečně nevztahuje. Protože Komise v této fázi řízení ještě nedisponuje údaji, které by umožňovaly s konečnou platností určit základní vlastnosti výrobku, bylo rozhodnuto předběžně kotouče ze skleněných vláken pokládat za součást dotčeného výrobku a získat v rámci šetření více údajů a názorů od zúčastněných stran.
2. Obdobný výrobek
(17)
Šetření ukázalo, že otevřené síťoviny ze skleněných vláken vyráběné a prodávané na domácím trhu v ČLR a na domácím trhu v Kanadě, která předběžně slouží za srovnatelnou zemi, mají stejně jako síťoviny ze skleněných vláken vyráběné a prodávané v Unii výrobci v Unii v podstatě tytéž základní fyzikální, chemické i technické vlastnosti a stejné základní použití. Předběžně se tedy považují za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Obecná metodika
(18)
Aby se zjistilo, zda spolupracující vyvážející výrobci v ČLR prodávají vyvážené zboží za dumpingové ceny, byla použita obecná metodika uvedená níže.
2. Zacházení jako v tržním hospodářství
(19)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Tato kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
1)
obchodní rozhodnutí se provádějí na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě;
2)
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech;
3)
neexistují žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství;
4)
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují stabilitu a právní jistotu, a
5)
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kurzů.
(20)
Všichni vyvážející výrobci zařazení do vzorku požádali v rámci tohoto šetření o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovené lhůtě předložili žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(21)
Komise si vyžádala o všech výše uvedených vyvážejících výrobcích zařazených do vzorku všechny informace, které považovala za potřebné, a ověřila si veškeré informace uvedené v žádostech o zacházení jako v tržním hospodářství v prostorách těchto společností:
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
-
Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd
-
Skupina Grand Composite složená z:
-
Grand Composite Co. Ltd
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd
-
Čtvrtá zmíněná společnost skupiny společností ve spojení, která byla zařazena do vzorku, se nachází na Britských Panenských ostrovech a posuzování žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství se jí tudíž netýkalo.
(22)
Šetřením se zpočátku zjistilo, že dva vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku splňují všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství a že třetí vyvážející výrobce zařazený do vzorku, kterým je skupina společností ve spojení, nesplňuje kritérium č. 2 týkající se mezinárodních účetních standardů. Především bylo zjištěno, že účetnictví i některé náklady a příjmy neodpovídají přesně finanční situaci společností ve skupině. O neúplnosti účetnictví se navíc nezmiňovala ani zpráva auditora.
(23)
Komise dotčeným vyvážejícím výrobcům v ČLR i žadatelům oficiálně sdělila výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení konkrétní důvody.
(24)
V návaznosti na sdělení výsledků zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství obdržela Komise připomínky pouze od vyvážejícího výrobce/skupiny, který byl zařazen do vzorku a nebylo mu přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. Jeho připomínky však zjištění v daném ohledu nezměnily, jelikož nebyly zjištěné nedostatky vyvráceny a byla jen obecně vysvětlena skutečnost, že celou skupinu řídí pouze jedna soukromá osoba a že se společnosti ve skupině nacházely v přechodné fázi procesu integrace svého podnikání.
(25)
Právě před antidumpingovou inspekcí na místě byla Komisi sdělena určitá tvrzení, v jednom případě podložená dokumentací, týkající se dvou vyvážejících výrobců v ČLR, kterým mělo být původně zacházení jako v tržním hospodářství přiznáno. Tato tvrzení byla prošetřena během antidumpingové inspekce na místě.
(26)
V tvrzení týkajícím se prvního vyvážejícího výrobce se výslovně konstatovalo, že tento výrobce k žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství i při inspekci na místě v souvislosti s touto žádostí předložil zfalšované stanovy. Komise obdržela kopie údajně pravých stanov a odpovídající smlouvy o společném podnikání uzavřené mezi podílníky společnosti. Během antidumpingové inspekce na místě předložil vyvážející výrobce ověřenou kopii svých stanov zapsaných místním orgánem, která byla shodná s nedatovanou listinou, kterou společnost přiložila ke své žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství i během inspekce na místě v souvislosti s touto žádostí.
(27)
Porovnáním této listiny s dokumentem, který Komise obdržela, jak je uvedeno v 25. a v 26.. bodě odůvodnění výše, byly zjištěny rozdíly, pokud jde o data, zúčastněné strany a některá ustanovení týkající se omezení náboru pracovníků. Další rozdíly týkající se omezení prodeje byly zjištěny při porovnání smlouvy o společném podnikání, kterou společnost předložila spolu se svou žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství, se smlouvou doručenou Komisi.
(28)
Tomuto vyvážejícímu výrobci byl zaslán dopis, jehož prostřednictvím mu bylo oznámeno, že tyto informace mohou být důvodem pro uplatnění článku 18 základního nařízení, a byl požádán o vyjádření. Daný vyvážející výrobce ve své odpovědi rozdíly dostatečně nevysvětlil a nerozptýlil tak pochyby ohledně pravosti dokumentů a informací, které vyvážející výrobce původně předložil spolu s žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství.
(29)
V tvrzení týkajícím se druhého vyvážejícího výrobce se výslovně poukazuje na zfalšované účetnictví, které bylo ověřeno auditem. Přezkoumáním tohoto tvrzení na místě byly zjištěny nesrovnalosti v zůstatcích převedených z účetnictví za rok 2006, které nebylo ověřeno auditem, do první auditem ověřené účetní závěrky za rok 2007. Kromě toho nebyly v účetních záznamech společnosti zaúčtovány v roce 2007 a 2008 žádné poplatky ani platby za provedení auditu.
(30)
Tomuto vyvážejícímu výrobci byl také zaslán dopis, jehož prostřednictvím mu byly oznámeny nesrovnalosti zjištěné na místě a byl požádán o vyjádření. Také mu bylo oznámeno, že tato nová zjištění mohou být důvodem pro uplatnění článku 18 základního nařízení. Vyvážející výrobce ve své odpovědi neuvedl žádné doplňující informace, které by rozptýlily pochybnosti o přesnosti a úplnosti údajů, které ve své účetní závěrce předložil. Tento vyvážející výrobce ve své odpovědi naopak připustil existenci dvou různých souborů účetnictví s různými údaji za rok 2006 i to, že účetnictví za rok 2007 a 2008 obsahuje chyby, které auditor ve své zprávě neuvedl.
(31)
Na základě výše uvedených nových zjištění bylo shledáno, že první vyvážející výrobce předložil během šetření zavádějící informace. Následně bylo rozhodnuto o uplatnění článku 18 základního nařízení a o zrušení původního návrhu na přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
(32)
V případě druhého vyvážejícího výrobce bylo rozhodnuto o nepřiznání zacházení jako v tržním hospodářství, neboť v rámci posuzování žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství nesplnil kritérium č. 2.
3. Individuální zacházení
(33)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné celostátní clo stanoví pro země spadající pod tento článek s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné podobě a pouze pro orientaci:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů, a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.
(34)
Tři vyvážející výrobci, kteří byli zařazeni do vzorku a požádali o zacházení jako v tržním hospodářství, požádali také o individuální zacházení, pokud by jim zacházení jako v tržním hospodářství nebylo přiznáno. Na základě výše uvedených zjištění byl v případě prvního vyvážejícího výrobce uplatněn článek 18 základního nařízení a individuální zacházení mu bylo tudíž zamítnuto. Bylo shledáno, že druhý vyvážející výrobce podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení splňuje, a proto mu lze individuální zacházení udělit.
(35)
V případě třetího vyvážejícího výrobce (skupiny společností) bylo zjištěno, že nesplňuje kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství, protože však tato společnost splňuje podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení, bylo rozhodnuto o udělení individuálního zacházení.
(36)
Na základě dostupných informací bylo předběžně stanoveno, že dva níže uvedení vyvážející výrobci v ČLR, kteří byli zařazeni do vzorku, splňují veškeré požadavky pro udělení individuálního zacházení stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
-
Skupina Grand Composite složená z:
-
Grand Composite Co. Ltd
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd
4. Individuální zjišťování
(37)
Skupina společností ve spojení, která nebyla do vzorku zařazena, požádala o individuální zjišťování a také o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení v případě, že by šetření prokázalo, že podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství nesplňuje, a předložila žádost o zacházení jako v tržním hospodářství ve stanovené lhůtě.
(38)
Informace předložené v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství společností, která žádala o individuální zjišťování, nebyly ověřeny. Tyto informace budou posouzeny později.
5. Běžná hodnota
a) Výběr srovnatelné země
(39)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě domácích cen nebo početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(40)
V oznámení o zahájení řízení uvedla Komise záměr použít Spojené státy americké jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR a účastníci řízení byli vyzváni, aby se k tomu vyjádřili.
(41)
Čtyři spolupracující vyvážející výrobci uvedli, že USA nejsou vhodnou srovnatelnou zemí, protože skleněná vlákna, která používají a která jsou hlavní surovinou pro výrobu dotčeného výrobku, jsou z jiného druhu skla, než používají čínští vyvážející výrobci, a tudíž dražší. Navrhli také, aby bylo místo USA použito Turecko a Thajsko, protože výrobci dotčeného výrobku v těchto dvou zemích používají vlákna ze stejného skla jako čínští vyvážející výrobci.
(42)
Komise zjišťovala, zda by jiné země byly vhodnou volbou srovnatelné země, a zaslala dotazníky výrobcům dotčeného výrobku v Kanadě, Chorvatsku, Turecku a v Thajsku. Na dotazníky odpověděl pouze jeden výrobce dotčeného výrobku v USA a jediný výrobce v Kanadě.
(43)
Za účelem rozhodnutí o vhodnosti zemí, které mohou být použity jako srovnatelná země, byl posouzen trh v Kanadě i trh v USA. Pokud jde o Kanadu, bylo zjištěno, že i když je zde pouze jeden výrobce dotčeného výrobku, je trh této země otevřený, bez dovozních cel, a že konkurenci na trhu zajišťuje rozsáhlý dovoz dotčeného výrobku z několika třetích zemí. Kromě toho bylo zjištěno, že kanadský výrobce na rozdíl od výrobce v USA, který vyrábí pouze jeden druh obdobného výrobku, vyrábí všechny druhy dotčeného výrobku a lze tak vypočítat běžnou hodnotu pro každý druh dotčeného výrobku. Šetření prokázalo, že je možné Kanadu předběžně považovat za vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty.
(44)
Údaje předložené v odpovědi spolupracujícího kanadského výrobce byly ověřeny na místě a bylo stanoveno, že se jedná o spolehlivé informace, na jejichž základě lze stanovit běžnou hodnotu.
(45)
Dospělo se proto k předběžnému závěru, že Kanada je vhodnou a přiměřenou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení.
b) Stanovení běžné hodnoty
(46)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě ověřených informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi, jak je uvedeno níže.
(47)
Prodávané množství obdobného výrobku kanadského výrobce na domácím trhu bylo shledáno ve srovnání s prodávaným množstvím dotčeného výrobku, který do Unie vyvážejí spolupracující vyvážející výrobci, jako reprezentativní.
(48)
Během období šetření bylo zjištěno, že se prodej všech druhů obdobného výrobku kanadského výrobce na domácím trhu zákazníkům, kteří nejsou ve spojení, uskutečňuje v rámci běžného obchodního styku. Kvůli rozdílům v kvalitě obdobného výrobku vyráběného a prodávaného v Kanadě a dotčeného výrobku z ČLR se považovalo za vhodnější početně určit běžnou hodnotu s ohledem na tyto rozdíly a zajistit spravedlivé srovnání, jak je popsáno v 52. bodě odůvodnění.
(49)
V souladu s čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení byly částky pro prodejní, správní a režijní náklady a pro zisk stanoveny na základě údajů kanadského výrobce.
c) Vývozní ceny pro vyvážející výrobce, kterým bylo uděleno individuální zacházení
(50)
Jelikož dva ze spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, kterým bylo uděleno individuální zacházení, prodávali na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za dotčený výrobek.
d) Srovnání
(51)
Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnány na základě ceny ze závodu.
(52)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují ceny, a tím i srovnatelnost cen. Běžná hodnota byla upravena s ohledem na rozdílnou kvalitu vstupů, např. chemikálií, potahového materiálu a surovin (druh skla vláken). Ve vhodných případech byly dále provedeny úpravy s ohledem na nepřímé daně, náklady na námořní přepravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i na náklady spojené s balením, úvěry a bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené ověřenými důkazy.
6. Dumpingová rozpětí
a) Pro spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku, kterým bylo uděleno individuální zacházení
(53)
Dumpingová rozpětí pro dva spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku, kterým bylo uděleno individuální zacházení, byla v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení stanovena na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku každé společnosti při vývozu do Unie, jak je uvedeno výše.
(54)
Na tomto základě prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
62,9 %
Grand Composite Co. Ltd a její společnost ve spojení Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4 %
b) Pro všechny ostatní vyvážející výrobce
(55)
Dumpingové rozpětí pro spolupracující vyvážející výrobce ČLR, kteří nebyli zařazeni do vzorku, bylo v souladu s čl. 9 odst. 6 základního nařízení vypočteno jako průměr dumpingových rozpětí dvou vyvážejících výrobců, kteří byli zařazeni do vzorku a bylo jim uděleno individuální zacházení.
(56)
Za účelem vypočtení celostátního dumpingového rozpětí použitelného na všechny ostatní nespolupracující vyvážející výrobce v ČLR i na vyvážejícího výrobce, který byl zařazen do vzorku a vztahoval se na něho článek 18, byla nejprve stanovena úroveň spolupráce tím, že se objem vývozu do Unie, jak jej uvedli spolupracující vyvážející výrobci, porovnal se statistikami Eurostatu.
(57)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce v rámci šetření, kdy dovoz spolupracujících společností představoval asi 86 % všech dovozů z ČLR během období šetření, bylo celostátní dumpingové rozpětí stanoveno s použitím nejvyšších dumpingových rozpětí zjištěných u dvou vyvážejících výrobců, kterým bylo uděleno individuální zacházení.
(58)
Na tomto základě byly výše výběrového váženého průměrného dumpingového rozpětí i celostátní úroveň dumpingu předběžně stanoveny jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením a činí:
Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku (viz příloha I)
57,7 %
Zbytkové dumpingové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce a pro Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd
62,9 %
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii
(59)
Během období šetření vyrábělo obdobný výrobek v Unii devatenáct výrobců. Tito výrobci představují celkovou výrobu výrobního odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. S ohledem na informace, které byly získány či předloženy všemi devatenácti výrobci, kteří podnět podpořili, budou tito výrobci nadále označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
(60)
Jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění, dvanáct výrobců v Unii předložilo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Do vzorku byli zařazeni čtyři výrobci, kteří představují přibližně 70 % celkové odhadované výroby v Unii.
2. Spotřeba v Unii
(61)
Spotřeba v Unii byla vypočtena podle údajů uvedených v podnětu a doplněných o ověřené údaje získané od výrobců a dovozců, kteří v rámci šetření spolupracovali. Spotřeba v Unii byla tudíž stanovena na základě objemu prodeje obdobného výrobku vyrobeného výrobním odvětvím Unie a objemu dovozu dotčeného výrobku z ČLR a z třetích zemí.
(62)
Podle těchto údajů se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Spotřeba v EU v metrech čtverečních
534 641 644
644 081 493
673 885 434
584 086 575
597 082 715
Index 2006=100
100
120
126
109
112
Zdroj: podnět doplněný o údaje spolupracujících společností a údaje EUROSTATu.
(63)
Spotřeba dotčeného výrobku a obdobného výrobku v Unii v průběhu posuzovaného období vzrostla o 12 %. V období mezi rokem 2006 a 2008 vzrostla o 26 % a v období mezi rokem 2008 a 2009 poklesla o 17 %. V období šetření došlo opět k mírnému nárůstu spotřeby. Přechodné snížení spotřeby v roce 2009 lze přisuzovat poklesu na trhu ve stavebnictví.
3. Dovoz z dotčené země
a) Objem, cena a podíl dumpingového dovozu z dotčené země na trhu
(64)
Objem dovozu dotčeného výrobku z ČLR v průběhu posuzovaného období vzrostl o 48 %. Shodně s vývojem spotřeby a poklesem ve stavebnictví se objem dovozu v roce 2009 mírně snížil. U uvedeného dovozu lze přesto jasně zaznamenat tendenci k dlouhodobému růstu a ve srovnání se zvýšením spotřeby v Unii i strmější nárůst objemu.
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Dovoz z ČLR v metrech čtverečních
206 145 893
290 395 250
318 345 286
294 111 736
304 218 214
Index 2006=100
100
141
154
143
148
Zdroj: EUROSTAT a podnět.
(65)
Zvýšený objem dovozu dotčeného výrobku z ČLR doprovázelo i snížení průměrné dovozní ceny, která mezi rokem 2006 a obdobím šetření poklesla o 12 %.
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Ceny dovozu z ČLR v EUR
0,19
0,19
0,19
0,17
0,17
Index 2006=100
100
99
101
89
88
Zdroj: Eurostat a podnět.
(66)
Podíl dovozu z dotčené země na trhu v posuzovaném období stoupl o 32 %, což v tomto případě představuje nárůst téměř o třináct procentních bodů. V období šetření činil podíl dovozu z dotčené země na trhu 51 %.
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Podíl čínského dovozu na trhu
38,6 %
45,1 %
47,2 %
50,4 %
51,0 %
Index 2006=100
100
117
123
131
132
Zdroj: výpočet.
b) Účinek dumpingového dovozu na ceny
(67)
Za účelem analýzy cenového podbízení byly dovozní ceny čínských spolupracujících vyvážejících výrobců srovnány s cenami výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření, a to na základě srovnání průměrných hodnot. Ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku byly upraveny na úroveň čisté ceny ze závodu a srovnány s dovozními cenami CIF. Dovozní ceny CIF byly upraveny s ohledem na dovozní clo a náklady vzniklé po dovozu. Kvůli rozdílům v kvalitě dotčeného výrobku dovezeného z ČLR a obdobného výrobku vyrobeného výrobním odvětvím Unie byly čínské dovozní ceny dále upraveny s ohledem na kvalitu. Tato úprava odráží rozdílné parametry, např. tkaní ve směru osnovy i útku, pevnost v tahu a průtažnost, které neodpovídaly v plné míře parametrům kontrolního výrobního čísla.
(68)
S ohledem na úpravu týkající se kvality se během období šetření vážené průměrné rozpětí podbízení vyjádřené jako procento ceny výrobního odvětví Unie pohybovalo mezi 29,5 % a 30,2 %.
4. Situace výrobního odvětví Unie
a) Předběžné poznámky
(69)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
(70)
Je třeba připomenout, že Komise vybrala vzorek sestávající ze čtyř největších výrobců v Unii, pokud jde o prodej a výrobu, jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění výše.
(71)
Ukazatele týkající se makroekonomických údajů, jako je výroba, kapacita, objem prodeje, podíl na trhu atd., se týkají celého výrobního odvětví Unie (v tabulkách níže jsou jako zdroj uvedena makrodata). Ostatní ukazatele vycházejí z ověřených údajů výrobců zařazených do vzorku. Tyto ukazatele se uvádějí jako mikrodata.
(72)
Během šetření bylo zjištěno, že se část prodeje výrobního odvětví Unie uskutečnila prostřednictvím společností ve spojení. Společnosti požádaly, aby se tyto transakce považovaly za prodej společností, které nejsou ve spojení, a uvedly, že spojení mezi společnostmi nebylo přímé a prodej se uskutečnil za běžných tržních podmínek. Předběžně je však rozhodnuto, že tyto transakce nebudou zahrnuty do výpočtů rozpětí újmy ani do ukazatelů újmy, protože Komise bude tyto konkrétní prodejní transakce dále posuzovat. Výjimka byla udělena prodejním transakcím mezi dvěma společnostmi ve spojení, které byly zařazeny do vzorku, a mechanismus jejich dalšího prodeje byl objasněn a lze jej ověřit.
b) Ukazatele újmy
Výroba, kapacita a využití kapacity
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Výroba v metrech čtverečních
382 225 680
428 658 047
457 433 396
374 603 756
367 613 247
Index 2006=100
100
112
120
98
96
Kapacita v metrech čtverečních
496 396 987
510 307 199
579 029 615
527 610 924
548 676 487
Index 2006=100
100
103
117
106
111
Využití kapacity
77 %
84 %
79 %
71 %
67 %
Zdroj: makrodata.
(73)
V průběhu posuzovaného období poklesl objem výroby výrobního odvětví Unie o 4 %. Celkově výrobní výsledky kopírovaly vývoj spotřeby, tj. nárůst v letech 2006-2008 následovaný strmým poklesem v roce 2009 a znovu mírným poklesem v období šetření. Výroba výrobního odvětví Unie však na rozdíl od spotřeby nezaznamenala během období šetření růst, ale dále klesala.
(74)
Míra využití kapacity výrobního odvětví Unie poklesla v posuzovaném období o deset procentních bodů ze 77 % v roce 2006 na 67 % v období šetření. Je třeba uvést, že tento pokles lze částečně přisuzovat skutečnosti, že kapacita samotná mírně vzrostla v důsledku investic výrobců v Unii.
Stav zásob
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Konečný stav zásob v metrech čtverečních
14 084 616
37 105 459
46 426 609
45 326 596
40 164 077
Index 2006=100
100
263
330
322
285
Zdroj: makrodata.
(75)
Úroveň zásob výrobního odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období téměř ztrojnásobila. Tento vývoj odpovídá poklesu objemu prodeje a výroby. Úroveň zásob vztažená k objemu výroby vzrostla z necelých 4 % v roce 2006 na více než 11 % v období šetření.
Objem prodeje a podíl na trhu
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Objem prodeje v metrech čtverečních
308 323 107
332 203 996
338 119 822
272 575 708
274 270 229
Index 2006=100
100
108
110
88
89
Podíl prodeje výrobního odvětví Unie na trhu
58 %
52 %
50 %
47 %
46 %
Index 2006=100
100
89
87
81
80
Zdroj: nakrodata.
(76)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie poklesl během posuzovaného období o 11 %, což mělo za následek úbytek podílu na trhu ve výši dvanácti procentních bodů z 58 % na 46 % celkové spotřeby v Unii.
(77)
Prodejní ceny
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Prodejní ceny v EUR
0,39
0,42
0,41
0,39
0,38
Index 2006=100
100
106
105
99
97
Zdroj: mikrodata.
(78)
Průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie pro strany v Unii, které nejsou ve spojení, klesla během posuzovaného období o 3 %. Výrobní odvětví Unie výrazně nesnížilo své prodejní ceny, aby konkurovalo dumpingovému dovozu. Tato skutečnost však přispěla k výraznému úbytku podílu na trhu během posuzovaného období.
Ziskovost
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Průměrný zisk před zdaněním
6 %
18 %
14 %
10 %
12 %
Index 2006=100
100
309
234
166
212
Zdroj: mikrodata.
Investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost opatřit si kapitál
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Investice (v EUR)
1 674 651
4 727 666
4 630 523
4 703 158
5 049 713
Návratnost čistých aktiv
5 %
24 %
16 %
5 %
9 %
Peněžní tok (v EUR)
11 176 326
16 454 101
15 469 513
11 883 024
14 031 017
Zdroj: mikrodata.
(79)
Jak je vysvětleno v 68. bodě odůvodnění výše, byl trh Unie během posuzovaného období pod výrazným cenovým tlakem ze strany čínských dovozců. Výrobní odvětví Unie si i přesto dokázalo zachovat dobrou finanční kondici v období mezi rokem 2006 a 2007, kdy ziskovost vzrostla z 6 % na 18 %. Poté však začala klesat a v období šetření činila 12 %. Další finanční ukazatele, jako je návratnost aktiv a peněžní tok, se také udržely v kladných číslech. Jinými slovy, výrobní odvětví Unie se do agresivního boje o cenu s čínským dovozem nezapojilo. Místo toho se výrobci rozhodli zapojit do procesu restrukturalizace a investovali do nových výrobních technologií za účelem zvýšení kvality vlastních výrobků a dlouhodobého snížení výrobních nákladů. Díky tomu však poklesl objem prodeje a došlo k úbytku podílu na trhu ve prospěch jejich čínských konkurentů. Je třeba zmínit, že výše uvedený zisk je vypočten bez ohledu na mimořádné náklady na restrukturalizaci, které ohlásili někteří výrobci zařazení do vzorku. Při zohlednění těchto nákladů by ziskovost výrobního odvětví Unie byla podstatně nižší. To by mělo následně nepříznivý vliv na další výše uvedené finanční ukazatele.
(80)
Během posuzovaného období dokázalo výrobní odvětví Unie udržovat vysokou úroveň investic s cílem omezit výrobní náklady a vyvíjet účinnější výrobní postupy. Investice se v období šetření ve srovnání s údaji z roku 2006 více než ztrojnásobily.
(81)
Výrobní odvětví Unie nepovažovalo schopnost opatřit si kapitál během posuzovaného období za problém.
(82)
Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Zaměstnanost
1 492
1 431
1 492
1 247
1 180
Index 2006=100
100
96
100
84
79
Průměrné mzdové náklady na pracovníka (v EUR)
14 046
14 761
16 423
15 471
15 360
Produktivita na pracovníka (v m2)
237 853
283 882
281 761
277 954
289 066
Zdroj: mikrodata vyjma zaměstnanosti - makrodata.
(83)
Počet zaměstnanců všech výrobců v Unii zainteresovaných v obdobném výrobku se v posuzovaném období výrazně snížil, a to o 21 %. Výrobní odvětví Unie, i přes vysokou úroveň odměňování, od začátku roku 2008 průměrné mzdové náklady na pracovníka ještě snížilo. Následkem toho během posuzovaného období vzrostla produktivita vyjádřená jako objem výroby na pracovníka.
c) Rozsah dumpingu
(84)
S ohledem na objem a ceny dumpingového dovozu z dotčené země nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí na trh Unie považovat během období šetření za zanedbatelný.
5. Závěr o újmě
(85)
Jak je zřejmé z výše uvedeného posouzení újmy, během posuzovaného období utrpělo výrobní odvětví Unie značný úbytek objemu prodeje a výroby, využití kapacity, podílu na trhu i počtu zaměstnanců, který po snaze odvětví o restrukturalizaci klesl o 21 %. Výrobní odvětví Unie proto nemohlo využít růstu trhu, který zcela ovládl čínský dovoz. 48% zvýšení objemu dovozu během posuzovaného období bylo skutečně výrazně vyšší než 12% zvýšení spotřeby v Unii.
(86)
Usuzuje se, že by pokračující značné cenové podbízení ze strany čínského dumpingového dovozu vůči výrobnímu odvětví Unie mělo i nadále nepříznivý vliv na objem prodeje, a tím by nevyhnutelně poškodilo finanční a hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. Ve střednědobém horizontu se očekává zhoršení ziskovosti i ostatních finančních ukazatelů evropských společností.
(87)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se dospělo k předběžnému zjištění, že výrobní odvětví Unie utrpělo újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(88)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu natolik velkou, že ji lze považovat za podstatnou. Byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Účinky dumpingového dovozu
(89)
V posuzovaném období vzrostl objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku z ČLR téměř o 50 % a dosáhl tak na trhu Unie významného podílu. Současně došlo k přímému a srovnatelnému zhoršení ekonomické situace výrobního odvětví Unie, které je druhým významným aktérem trhu Unie, jelikož dovoz z ostatních zdrojů je zanedbatelný.
(90)
Neustálý nárůst objemu dumpingového dovozu byl doprovázen významným cenovým podbízením vůči cenám výrobního odvětví Unie. V posuzovaném období byla průměrná dovozní cena z ČLR odvozená podle statistiky o dovozu Eurostatu přibližně o 50 % nižší než průměrná cena výrobního odvětví Unie. Rozpětí cenového podbízení vypočtená pro čínské vyvážející výrobce, kterým bylo uděleno individuální zacházení, i po úpravě s ohledem na rozdílnou kvalitu se v období šetření pohybovala okolo 35 %. Proto lze přiměřeně vyvodit závěr, že se dumpingový dovoz zasloužil o určité snížení cen v roce 2009 a v období šetření, ale především o významnou ztrátu podílu na trhu, kterou výrobní odvětví Unie v posuzovaném období pocítilo.
(91)
S ohledem na časovou shodu mezi nárůstem dumpingového dovozu za ceny nižší než ceny výrobního odvětví Unie na straně jedné a ztrátou objemu prodeje a výroby, poklesem tržního podílu výrobního odvětví Unie na straně druhé se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz způsobuje výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
3. Účinky dalších činitelů
a) Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Vývoz v metrech čtverečních
48 288 843
39 478 526
43 447 744
35 884 733
36 003 755
Index 2006=100
100
82
90
74
75
Zdroj: makrodata.
(92)
Objem vývozu výrobního odvětví Unie se snížil v posuzovaném období o 25 %, vývoz však představoval v průměru pouhých 8 % z celkového prodeje. Pokles ve vývozu měl na celkovou výkonnost výrobního odvětví Unie tudíž jen omezený dopad.
b) Dovoz ze třetích zemí
(93)
Dovoz ze třetích zemí byl během posuzovaného období zanedbatelný a nemohl tedy přispět k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie.
c) Dopad krize ve stavebnictví
(94)
Dopad hospodářské krize ve stavebnictví je jasně patrný z údajů o spotřebě od roku 2009. Tato krize by však měla mít stejný dopad na výrobní odvětví Unie i na čínské vývozce. Šetření újmy ale ukázalo, že čínský dovoz nadále získával podíl na trhu na úkor výrobního odvětví Unie i během krize.
(95)
Trh Unie byl nepochybně dopadem krize negativně ovlivněn po relativně krátkou dobu, protože v období šetření již jevil známky ozdravení.
(96)
Dopad krize proto nenarušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
4. Závěr o příčinných souvislostech
(97)
Na základě výše uvedeného se vyvozuje předběžný závěr, že podstatná újma výrobnímu odvětví Unie byla způsobena dotčeným dumpingovým dovozem.
(98)
Kromě dumpingového dovozu byla posouzena i řada dalších činitelů, žádný z nich však nedokázal objasnit značnou ztrátu podílu na trhu ani ztrátu objemu prodeje a výroby, ke které došlo během posuzovaného období a zejména v období šetření. Ztráty, které výrobní odvětví Unie utrpělo, se časově kryjí se zvýšením objemu dumpingového dovozu dotčeného výrobku z ČLR.
(99)
S ohledem na výše uvedenou analýzu, která náležitě rozlišila a oddělila účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků dumpingového dovozu způsobujícího újmu, se vyvozuje předběžný závěr, že dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
1. Obecné poznámky
(100)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Za tímto účelem byl na základě všech předložených důkazů v souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení uvážen dopad možných opatření na všechny strany dotčené tímto řízením a rovněž důsledky nepřijetí opatření.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(101)
Analýza újmy jednoznačně prokázala, že dumpingový dovoz způsobuje výrobnímu odvětví Unie újmu. Nárůst dumpingového dovozu v posledních letech způsobil snížení objemu prodeje na trhu Unie a značný úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
(102)
Šetření prokázalo, že jakékoli zvýšení tržního podílu dumpingového dovozu z dotčené země bylo dosaženo přímo na úkor výrobního odvětví Unie. Je třeba zdůraznit, že dotčený výrobek je důležitým výrobkem, pokud jde o obrat výrobců v Unii zařazených do vzorku, a představuje až 40 % jejich obratu z prodeje. Pokud by opatření nebyla uložena, situace výrobního odvětví Unie by se vzhledem k dlouhodobému cenovému tlaku dumpingového dovozu z ČLR na trh Unie velmi pravděpodobně zhoršovala. Byla by navíc zcela narušena snaha výrobního odvětví Unie o restrukturalizaci a zlepšení kvality vlastních výrobků. Uložení opatření povede ke zvýšení dovozní ceny na úroveň, která nepůsobí újmu, a umožní výrobnímu odvětví Unie soutěžit za spravedlivých obchodních podmínek.
(103)
Byl tudíž učiněn předběžný závěr, že by uložení opatření bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců
(104)
V souladu s čl. 21 odst. 2 základního nařízení byl posouzen pravděpodobný dopad opatření na dovozce. V této souvislosti se uvádí, že čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení, v rámci šetření spolupracovali a celkový objem dovozu jimi dováženého dotčeného výrobku představoval v období šetření 15 % celkového dovozu z ČLR.
(105)
Na základě údajů ověřených na místě u největšího ze spolupracujících dovozců by dopad uložených opatření na tuto společnost neměl být závažný, jelikož dotčený výrobek představuje pouze malou část jejího obratu.
(106)
Tato společnost poukázala na to, že celková výrobní kapacita výrobního odvětví Unie je však nižší než současná poptávka, která se má údajně zvyšovat. Tato společnost také uvedla, že zdroje dodávek ze třetích zemí jsou omezené. Očekává proto narušení dodávek, pokud by clo bylo příliš vysoké. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že se vzhledem k výraznému podbízení od navrhované úrovně opatření, která zohledňuje rozdílnou kvalitu dotčeného výrobku dováženého z ČLR a obdobného výrobku vyráběného výrobním odvětvím Unie, neočekává vyloučení dovozu dotčeného výrobku z ČLR do Unie.
4. Zájem uživatelů a spotřebitelů
(107)
Dotazníky byly zaslány třinácti známým uživatelům. Žádný z nich však neodpověděl, ani se nerozhodl v rámci řízení spolupracovat. Rovněž se po zveřejnění oznámení o zahájení tohoto řízení nepřihlásily žádné organizace spotřebitelů.
(108)
Vzhledem k nedostatku informací o podílu dotčeného výrobku na výrobních nákladech navazujících výrobků a ani o jeho podílu na prodeji navazujících výrobků ve vztahu k celkovému obratu uživatelů není možné v této fázi šetření posoudit dopad opatření na tyto společnosti. Nedostatečnou spolupráci lze nicméně považovat za ukazatel omezeného dopadu na uživatele.
5. Závěr týkající se zájmu Unie
(109)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě informací o zájmu Unie celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku z ČLR.
G. NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(110)
Vzhledem k výše uvedeným závěrům ohledně dumpingu, následné újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být na dovoz dotčeného výrobku z ČLR uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo další újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie v důsledku dumpingového dovozu.
1. Úroveň pro odstranění újmy
(111)
Úroveň prozatímních antidumpingových opatření by měla být taková, aby odstranila újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem, aniž by došlo k překročení zjištěných dumpingových rozpětí.
(112)
Při výpočtu cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého lze přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. pokud by nedocházelo k dumpingovému dovozu. Pro výpočet bylo použito rozpětí zisku před zdaněním ve výši 12 % z obratu. Jednalo se o průměrnou úroveň zisku, které výrobní odvětví Unie dosáhlo v letech 2006-2007. Vezme-li se v úvahu skutečnost, že ziskovost u dotčeného výrobku byla ovlivněna dumpingovým dovozem, je zřejmé, že je tato úroveň zisku rozumná a přiměřená. Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočtena cena obdobného výrobku, která nepůsobí újmu. Protože cílový zisk odpovídá skutečnému zisku výrobního odvětví Unie v období šetření, byla jako vztažný bod použita vážená průměrná cena ze závodu.
(113)
Potřebné zvýšení ceny se poté stanovilo pro každého spolupracujícího vyvážejícího výrobce v ČLR, kterému bylo uděleno individuální zacházení, na základě porovnání váženého průměru dovozní ceny stanoveného pro výpočet podbízení s průměrnou cenou výrobků prodávaných výrobním odvětvím Unie na trhu v Unii, která výrobnímu odvětví Unie nepůsobí újmu. Rozdíl zjištěný tímto porovnáním byl poté vyjádřen jako procento průměrné dovozní hodnoty CIF.
(114)
Na tomto základě prozatímní rozpětí újmy vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice před proclením činí:
Společnost
Prozatímní rozpětí újmy
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
69,1 %
Grand Composite Co. Ltd a její společnost ve spojení Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
66,8 %
(115)
Rozpětí újmy pro spolupracující výrobce v ČLR, kteří nebyli zařazeni do vzorku, bylo vypočteno v souladu s použitou metodou výpočtu jako vážený průměr rozpětí újmy dvou vyvážejících výrobců, kteří byli zařazeni do vzorku a bylo jim uděleno individuální zacházení.
(116)
Celostátní rozpětí újmy použitelné na všechny ostatní nespolupracující vyvážející výrobce v ČLR i na vyvážejícího výrobce, který byl zařazen do vzorku a vztahoval se na něho článek 18, bylo stanoveno podle metody výpočtu dumpingového rozpětí za použití nejvyšších rozpětí zjištěných u dvou vyvážejících výrobců, kterým bylo uděleno individuální zacházení.
(117)
Na tomto základě byly výše výběrového váženého průměrného rozpětí újmy i celostátního rozpětí újmy předběžně stanoveny jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením a činí:
Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku
68,2 %
Zbytkové rozpětí újmy pro nespolupracující vyvážející výrobce a pro Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd
69,1 %
2. Prozatímní opatření
(118)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření ohledně dovozu pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižších z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(119)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení se stanovily na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí stav těchto společností zjištěný v průběhu šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(120)
S veškerými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nového výrobního nebo prodejního subjektu) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak informace o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, které jsou spojeny například se změnou názvu nebo se změnou výrobního či prodejního subjektu. Nařízení bude v případě potřeby odpovídajícím způsobem změněno aktualizací seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(121)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se celní sazba pro všechny ostatní společnosti neměla vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v průběhu období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(122)
Dumpingové rozpětí, rozpětí újmy i prozatímní antidumpingové clo se stanoví takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní clo
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
62,9 %
69,1 %
62,9 %
Grand Composite Co. Ltd a její společnost ve spojení Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4 %
66,8 %
48,4 %
Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku
57,7 %
68,2 %
57,7 %
Zbytkové procento pro nespolupracující vyvážející výrobce a pro Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd
62,9 %
69,1 %
62,9 %
H. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(123)
Výše uvedená prozatímní zjištění budou sdělena všem zúčastněným stranám, které budou vyzvány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu před tím, než bude cokoli stanoveno s konečnou platností. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingového cla, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely konečných zjištění může být nutné jejich přehodnocení.
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz otevřených síťovin vyrobených ze skleněných vláken o velikosti buňky větší než 1,8 mm na délku i na šířku a o plošné hmotnosti větší než 35 g/m2, v současnosti spadajících pod kódy KN ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 a ex 7019 90 99 (kód TARIC 7019400011, 7019400021, 7019400050, 7019510010, 7019590010, 7019909110 a 7019909950), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (%)
Doplňkový kód TARIC
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
62,9
B006
Grand Composite Co. Ltd a její společnost ve spojení Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4
B007
Společnosti uvedené v příloze I
57,7
B008
Všechny ostatní společnosti
62,9
B999
3. Uplatnění celních sazeb stanovených pro jednotlivé společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která musí splňovat požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. V případě nepředložení obchodní faktury platí celní sazba pro všechny ostatní společnosti.
4. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistiny odpovídající výši prozatímního cla.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
6. Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, mohou písemně předložit svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
7. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k použití tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. února 2011.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 138/2011
(2011. gada 16. februāris),
ar ko piemēro pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla šķiedras sieta audumu importam
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, (1) (“pamatregula”) un jo īpaši tās 7. pantu,
pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Procedūras sākšana
(1)
Eiropas Komisija (“Komisija”) 2010. gada 20. maijā, publicējot Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī paziņojumu (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), informēja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes konkrētu stikla šķiedras sieta audumu importu Savienībā.
(2)
Antidempinga procedūra tika sākta pēc tam, kad Saint-Gobain Vertex s.r.o., Tolnatext Fonalfeldolgozo es Muszakiszovetgyarto, AS “Valmieras stikla šķiedra” un Vitrulan Technical Textiles GmbH (“sūdzības iesniedzēji”), kuri ražo nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 25 %, no kopējās stikla šķiedras sieta audumu produkcijas Savienībā, 2010. gada 6. aprīlī iesniedza sūdzību. Sūdzībā bija iekļauti pirmšķietami pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un būtisko kaitējumu, ko tas izraisījis, un šos pierādījumus atzina par pietiekamiem, lai pamatotu procedūras sākšanu.
2. Procedūrā iesaistītās personas
(3)
Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli informēja sūdzības iesniedzējus, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus Ķīnas Tautas Republikā, Ķīnas Tautas Republikas pārstāvjus un zināmos importētājus un lietotājus. Komisija arī informēja ražotājus Amerikas Savienotajās Valstīs (ASV), Kanādā, Horvātijā, Turcijā un Taizemē, jo šīs valstis tika izraudzītas par iespējamo analogo valsti. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausa. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to lūdza un pierādīja, ka ir īpaši iemesli, kāpēc tās jāuzklausa.
(4)
Ņemot vērā acīmredzami lielo ĶTR ražotāju eksportētāju, nesaistīto importētāju un Savienības ražotāju skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu dempinga un kaitējuma noteikšanai tika paredzēts veikt pārbaudi izlases veidā saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Lai Komisija varētu lemt, vai būtu vajadzīga pārbaude izlases veidā, un vajadzības gadījumā veikt atlasi, visi zināmie ražotāji eksportētāji ĶTR, importētāji un Savienības ražotāji tika aicināti sazināties ar Komisiju un, kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, sniegt pamatinformāciju par savu darbību, kas no 2009. gada 1. aprīļa līdz 2010. gada 31. martam veikta saistībā ar attiecīgo ražojumu. Notika arī apspriešanās ar ĶTR iestādēm.
(5)
Atbildot uz minēto aicinājumu, tika saņemtas sešpadsmit atbildes no ražotājiem eksportētājiem ĶTR, aptverot 86 % no importa izmeklēšanas periodā, kā norādīts nākamajā apsvērumā. Tāpēc tiek uzskatīts, ka sadarbības līmenis ir augsts.
(6)
Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija veica ražotāju eksportētāju atlasi, ņemot vērā vislielāko reprezentatīvo attiecīgā ražojuma eksporta apjomu uz Savienību, kuru paredzētajā termiņā iespējams pienācīgi pārbaudīt. Izveidotajā izlasē ir iekļauti divi atsevišķi ražotāji eksportētāji un viena ražotāju eksportētāju grupa, kurā ietilpst četri saistītie uzņēmumi, kuru imports uz Savienību veido 42 % attiecīgajā izmeklēšanas periodā (IP), kas norādīts 13. apsvērumā. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu notika apspriešanās ar attiecīgajām personām un Ķīnas Tautas Republikas iestādēm par izlases veidošanu, un tām nebija iebildumu.
(7)
Divpadsmit Savienības ražošanas nozares ražotāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Uz šā pamata Komisija veica atlasi, izvēloties četrus pēc pārdevumu un produkcijas apjoma lielākos Savienības ražotājus, kas pārstāv 70 % no kopējā pārdevumu apjoma Savienības ražošanas nozarē, kas definēta 59. apsvērumā.
(8)
Tikai četri nesaistītie importētāji sniedza pieprasīto informāciju termiņā, kas bija noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu. Tādēļ tika nolemts, ka pārbaude izlases veidā attiecībā uz nesaistītajiem importētājiem nav nepieciešama.
(9)
Lai izlasē iekļautie ĶTR ražotāji eksportētāji varētu iesniegt pieprasījumu tirgus ekonomikas režīma (“TER”) vai atsevišķa režīma (“AR”) piešķiršanai, ja tie to vēlētos, Komisija izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem nosūtīja pieprasījuma veidlapas. Visi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji pieprasīja TER atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punktam vai AR, ja izmeklēšanā noskaidrotos, ka to darbība neatbilst TER piešķiršanas nosacījumiem. Turklāt viens ražotājs eksportētājs, ko veido saistīto uzņēmumu grupa un kas nebija iekļauts izlasē, pieprasīja veikt atsevišķu pārbaudi atbilstīgi pamatregulas 17. panta 3. punktam.
(10)
Komisija nosūtīja anketas izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kā arī ražotājam eksportētājam, kas nebija iekļauts izlasē un kas pieprasīja veikt atsevišķu pārbaudi, četriem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, četriem nesaistītajiem importētājiem, kuri sadarbojās, un visiem zināmajiem lietotājiem Savienībā. Anketas tika nosūtītas arī ražotājiem ASV, kas bija ierosinātā analogā valsts, kā minēts paziņojumā par procedūras sākšanu, un ražotājiem citās iespējamajās analogajās valstīs. Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem ĶTR un no viena ražotāja, kas sadarbojās un kas pieprasīja veikt atsevišķu pārbaudi, no viena ražotāja Amerikas Savienotajās Valstīs un viena ražotāja Kanādā, kura ir izraudzītā analogā valsts, kā paskaidrots 43. apsvērumā, kā arī no visiem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem un četriem nesaistītajiem importētājiem. Izmeklēšanas gaitā neviens lietotājs nesniedza Komisijai nekādu informāciju un nepaziņoja par sevi.
(11)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai veiktu TER/AR analīzi un provizoriski noteiktu dempingu, tā izraisīto kaitējumu un Savienības intereses, un veica pārbaudes šādos uzņēmumos:
(a)
ražotāji eksportētāji ĶTR:
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd,
-
Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd,
-
Grand Composite Group, kurā ietilpst:
-
Grand Composite Co. Ltd,
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd,
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd;
(b)
ražotāji Savienībā:
-
Saint Gobain Vertex s.r.o, Čehija,
-
Tolnatext Fonalfeldolgozo es Muszakiszovetgyarto, Ungārija,
-
Vitrulan Technical Textiles GmbH, Vācija,
-
AS “Valmieras stikla šķiedra”, Latvija;
(c)
nesaistītie importētāji:
-
Masterplast, Ungārija.
(12)
Ievērojot vajadzību noteikt normālo vērtību attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem ĶTR, kuriem, iespējams, netiktu piešķirts TER, lai noteiktu normālo vērtību, pamatojoties uz Kanādas kā analogās valsts datiem, tika veikta pārbaude šādā uzņēmumā:
(d)
ražotājs analogā valstī:
-
Saint Gobain Technical Fabrics, Midland, Kanāda.
3. Izmeklēšanas periods
(13)
Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. aprīļa līdz 2010. gada 31. martam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanas būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2006. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
1. Attiecīgais ražojums
(14)
Attiecīgais ražojums ir stikla šķiedras sieta audumi, kam gan garumā, gan platumā sieta acs izmērs ir lielāks par 1,8 mm un kas sver vairāk nekā 35 g/m2; šo audumu izcelsme ir ĶTR (“attiecīgais ražojums”), un tos pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 un ex 7019 90 99.
(15)
Sieta audumi tiek izgatavoti no stikla šķiedras pavedieniem, un tiem ir dažādi sieta acs izmēri un svars uz vienu kvadrātmetru. Sieta audumus lielākoties izmanto kā stiegrojuma materiālus būvniecības nozarē (ārējai siltumizolācijai, marmora/grīdu armatūrai, sienu remontam).
(16)
Pēc procedūras sākšanas ražotājs eksportētājs ĶTR, kas ražo stikla šķiedras diskus, pieprasīja precizēt, vai uz šo ražojuma veidu ir attiecināma ražojuma definīcija. Pēc apspriešanās ar Savienības ražošanas nozari tika pausts viedoklis, ka šādus diskus var uzskatīt par pakārtotu ražojumu un tādējādi uz tiem nav nepieciešams attiecināt ražojuma definīciju. Tomēr tā kā šajā procedūras stadijā Komisijas rīcībā esošā informācija vēl neļauj izdarīt galīgo secinājumu attiecībā uz ražojuma pamatīpašībām, tika nolemts stikla šķiedras diskus pagaidām uzskatīt par attiecīgā ražojuma sastāvdaļu, kamēr izmeklēšanas laikā tiks savākta papildu informācija un pieprasīti apsvērumi no ieinteresētajām personām.
2. Līdzīgais ražojums
(17)
Izmeklēšana ir parādījusi, ka stikla šķiedras sieta audumiem, ko ražo un pārdod ĶTR iekšzemes tirgū un Kanādas iekšzemes tirgū, kuru provizoriski uzskatīja par analogo valsti, kā arī stikla šķiedras sieta audumiem, ko Savienības ražotāji ražo un pārdod Savienībā, būtībā ir tādas pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un lietojums. Tādēļ šie ražojumi provizoriski uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
C. DEMPINGS
1. Vispārējā metodika
(18)
Turpmāk izklāstītā vispārējā metodika tiek piemērota ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, lai noteiktu, vai tie nodarbojas vai nenodarbojas ar dempingu.
2. Tirgus ekonomikas režīms (“TER”)
(19)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu, veicot antidempinga izmeklēšanu saistībā ar ĶTR izcelsmes importu, normālo vērtību nosaka saskaņā ar minētā panta 1.-6. punktu attiecībā uz tiem ražotājiem, par kuriem tika konstatēts, ka tie atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā izklāstītajiem kritērijiem. Īsumā un vienīgi ērtības labad turpmāk sniegts šo kritēriju kopsavilkums:
1)
ar uzņēmējdarbību saistīti lēmumi tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus situāciju, valstij ievērojami neiejaucoties, un izmaksas atspoguļo tirgus vērtības;
2)
uzņēmumiem ir viens skaidrs grāmatvedības pamatdokumentu kopums, kam veic neatkarīgu revīziju saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem un ko piemēro visiem mērķiem;
3)
nav būtisku izkropļojumu, kas pārņemti no agrākās ekonomikas sistēmas, kas nav tirgus ekonomika;
4)
likumi par bankrotu un īpašumu garantē stabilitāti un juridisko noteiktību; un
5)
valūtas konvertēšanu veic atbilstīgi tirgus kursam.
(20)
Šajā izmeklēšanā visi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji pieprasīja piešķirt TER atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam un noteiktajā termiņā sniedza atbildes uz TER pieprasījuma veidlapas jautājumiem.
(21)
Attiecībā uz visiem iepriekš minētajiem izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem Komisija pieprasīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, un pārbaudīja TER pieprasījumā ietverto informāciju, kā arī visu citu informāciju, kuru uzskatīja par vajadzīgu, turpmāk minētajos uzņēmumos:
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd,
-
Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd,
-
Grand Composite Group, kurā ietilpst:
-
Grand Composite Co. Ltd,
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd,
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd.
-
Izlasē iekļautais saistīto uzņēmumu grupas ceturtais uzņēmums atrodas Britu Virdžīnu salās, un tādēļ tas netika iekļauts TER novērtējumā.
(22)
Izmeklēšanā sākotnēji konstatēja, ka divi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji ĶTR atbilst visiem pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem, kas nepieciešami TER piešķiršanai, savukārt trešais izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs, ko veido saistīto uzņēmumu grupa, neatbilda 2. kritērijam attiecībā uz starptautiskajiem grāmatvedības standartiem. Jo īpaši tika konstatēts, ka konkrētas izmaksas, ienākumi un pārskati precīzi neatspoguļo patieso grupā esošo uzņēmumu finanšu stāvokli. Turklāt revidenta ziņojumā nebija minēts, ka pārskati ir nepilnīgi.
(23)
Komisija attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem ĶTR un sūdzības iesniedzējiem oficiāli darīja zināmus konstatējumu rezultātus saistībā ar TER. Tiem tika dota arī iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu, ja būtu īpaši iemesli tikt uzklausītiem.
(24)
Pēc tam, kad tika darīti zināmi konstatējumi saistībā ar TER, piezīmes tika saņemtas tikai no tā izlasē iekļautā ražotāja eksportētāja (ko veido saistīto uzņēmumu grupa), kuram netika piešķirts TER. Tomēr šīs piezīmes nebija pietiekamas, lai mainītu konstatējumus, jo tās nevis atspēkoja nepilnības, bet sniedza vispārīgus paskaidrojumus par faktu, ka tikai viena privātpersona kontrolē visu grupu un ka grupā ietilpstošie uzņēmumi savas uzņēmējdarbības integrēšanas procesā ir pārejas posmā.
(25)
Īsi pirms dempinga pārbaudes apmeklējumiem Komisija saņēma dažus apgalvojumus, kam vienā gadījumā bija pievienota dokumentācija saistībā ar diviem ražotājiem eksportētājiem ĶTR, kuriem sākotnēji tika ierosināts piešķirt TER. Šie apgalvojumi tika pārbaudīti dempinga pārbaudes apmeklējumu laikā.
(26)
Saņemtajā apgalvojumā attiecībā uz pirmo ražotāju eksportētāju īpaši tika norādīts, ka tas savai TER pieprasījuma veidlapai pievienojis un TER pārbaudes apmeklējuma laikā iesniedzis falsificētus statūtus. Komisijai tika iesniegtas it kā autentisko statūtu un attiecīgā kopprojekta līguma kopijas, kas noslēgts starp uzņēmuma akcionāriem. Dempinga pārbaudes apmeklējuma laikā ražotājs eksportētājs iesniedza vietējā iestādē reģistrēto savu statūtu apliecinātu kopiju, kas bija tāds pats nedatēts dokuments, kādu uzņēmums bija pievienojis TER pieprasījuma veidlapai un iesniedzis TER pārbaudes apmeklējuma uz vietas laikā.
(27)
Salīdzinot šo dokumentu ar Komisijā saņemto, kā izklāstīts iepriekš 25. un 26. apsvērumā, tika atklātas atšķirības datumos, datos par iesaistītajām personām un konkrētos noteikumos attiecībā uz ierobežojumiem darbaspēka nolīgšanai. Papildus tika konstatētas atšķirības attiecībā uz pārdošanas ierobežojumiem, salīdzinot Komisijā saņemto kopprojekta līgumu ar TER pieprasījuma veidlapai pievienoto eksemplāru.
(28)
Šim ražotājam eksportētājam tika nosūtīta vēstule, informējot, ka minētā informācija var būt par pamatu, lai piemērotu pamatregulas 18. pantu, un lūdzot iesniegt piezīmes. Ražotāja eksportētāja atbilde nesniedza pietiekamus paskaidrojumus attiecībā uz atšķirībām, kuri varētu izklīdināt šaubas par ražotāja eksportētāja TER pieprasījuma veidlapai pievienoto sākotnējo dokumentu un sniegtās informācijas autentiskumu.
(29)
Saņemtajā apgalvojumā attiecībā uz otro ražotāju eksportētāju īpaši uzmanība tika vērsta uz falsificētiem auditētajiem pārskatiem. Šis apgalvojums tika pārbaudīts uzņēmumā uz vietas, un neatbilstības tika konstatētas bilancēs, kas no 2006. gada pārskatiem, par kuriem nebija veikta revīzija, pārnestas uz 2007. gada pirmajiem finanšu pārskatiem, par kuriem veikta revīzija. Turklāt uzņēmuma grāmatvedības uzskaitē nebija iegrāmatotas revīzijas maksas un maksājumi par 2007. un 2008. gadu.
(30)
Šim ražotājam eksportētājam arī tika nosūtīta vēstule, informējot par neatbilstībām, kas tika konstatētas uz vietas, un pieprasot iesniegt piezīmes. Ražotājs eksportētājs tika arī informēts, ka šie jaunie konstatējumi var būt par pamatu, lai piemērotu pamatregulas 18. pantu. Ražotāja eksportētāja atbilde nesniedza nekādu papildu informāciju, kas varētu izklīdināt šaubas par finanšu pārskatos norādīto skaitļu precizitāti un pilnīgumu. Tieši pretēji, savā atbildē ražotājs eksportētājs atzina, ka pastāv divi dažādi uzskaites veidi, kuros norādīti atšķirīgi skaitļi par 2006. gadu, un ka 2007. un 2008. gada pārskatos ir pieļautas kļūdas, par kurām revidents nebija paziņojis.
(31)
Ņemot vērā jaunos konstatējumus, tika uzskatīts, ka pirmais ražotājs eksportētājs izmeklēšanas gaitā ir sniedzis maldinošu informāciju. Pamatojoties uz to, tika nolemts piemērot pamatregulas 18. pantu un atsaukt sākotnējo priekšlikumu piešķirt TER.
(32)
Attiecībā uz otro ražotāju eksportētāju tika nolemts atteikt TER piešķiršanu, pamatojoties uz tā neatbilstību TER novērtējuma 2. kritērijam.
3. Atsevišķs režīms (“AR”)
(33)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu valstīm, uz kurām attiecas minētais pants, tiek noteikts valsts mēroga maksājums, ja tāds ir piemērojams, izņemot gadījumus, kad uzņēmumi var pierādīt, ka tie atbilst pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem. Īsumā un vienīgi ērtības labad turpmāk sniegts šo kritēriju izklāsts:
-
ja firmas vai kopuzņēmumi pilnīgi vai daļēji pieder ārvalstniekiem, eksportētāji var brīvi repatriēt kapitālu un peļņu,
-
eksporta cenas, eksportētie apjomi un pārdošanas noteikumi ir brīvi noteikti,
-
vairākums akciju pieder privātpersonām. Valsts ierēdņi, kuri ir valdē vai ieņem galvenos amatus vadībā, ir mazākumā vai arī ir jāpierāda, ka uzņēmums tomēr ir pietiekami neatkarīgs no valsts iejaukšanās,
-
valūtas konvertēšanu veic atbilstīgi tirgus kursam, un
-
iejaukšanās no valsts puses nav tāda, lai ļautu apiet pasākumus, ja individuālajiem eksportētājiem piemēro atšķirīgas maksājuma likmes.
(34)
Trīs izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji, kuri pieprasīja TER, pieprasīja arī AR gadījumam, ja TER tiem netiktu piešķirts. Ņemot vērā iepriekš minētos konstatējumus, pirmajam ražotājam eksportētājam tika piemērots pamatregulas 18. pants un tādēļ AR tika atteikts. Tika konstatēts, ka otrais ražotājs eksportētājs atbilst pamatregulas 9. panta 5. punkta nosacījumiem, un tādēļ tam varēja piešķirt AR.
(35)
Attiecībā uz trešo ražotāju eksportētāju (uzņēmumu grupa), kas tika atzīts par neatbilstīgu TER kritērijiem, tika nolemts piešķirt AR, jo konstatēja, ka uzņēmums atbilst pamatregulas 9. panta 5. punkta nosacījumiem.
(36)
Pamatojoties uz pieejamo informāciju, tika provizoriski noteikts, ka visām pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajām prasībām par AR atbilst šādi divi ražotāji eksportētāji ĶTR, kas iekļauti izlasē.
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd,
-
Grand Composite Group, kuras sastāvā ietilpst:
-
Grand Composite Co. Ltd,
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd,
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd.
4. Atsevišķa pārbaude
(37)
Saistīto uzņēmumu grupa, kas netika iekļauta izlasē un kas pieprasīja atsevišķu pārbaudi, arī pieprasīja TER vai AR, ja izmeklēšanā tiktu konstatēts, ka uzņēmumi neatbilst TER nosacījumiem, un atbildēja uz TER pieprasījuma veidlapas jautājumiem noteiktajā termiņā.
(38)
Informācija, ko TER pieprasījumā sniedza uzņēmums, kurš pieprasīja atsevišķu pārbaudi, netika pārbaudīta. Tā tiks pārbaudīta procedūras laikā.
5. Normālā vērtība
a) Analogās valsts izvēle
(39)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu ražotājiem eksportētājiem, kuriem nav piešķirts TER, normālā vērtība jānosaka, pamatojoties uz iekšzemes cenām vai salikto normālo vērtību kādā analogā valstī.
(40)
Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu pauda nodomu normālās vērtības noteikšanai attiecībā uz ĶTR par piemērotu analogo valsti izmantot Amerikas Savienotās Valstis un aicināja ieinteresētās personas šajā jautājumā izteikt piezīmes.
(41)
Četri ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, apgalvoja, ka ASV nebūtu piemērota analogā valsts, jo stikla šķiedras pavedieni, ko izmanto šī valsts un kas ir galvenais izejmateriāls attiecīgā ražojuma ražošanai, tiek izgatavoti no cita veida stikla nekā Ķīnas ražotāju eksportētāju izmantotais stikls un tādēļ ir daudz dārgāki. Ražotāji arī ierosināja, ka ASV vietā jāizmanto Turcija vai Taizeme, jo attiecīgā ražojuma ražotāji šajās divās valstīs izmanto tāda paša veida stikla pavedienus kā Ķīnas ražotāji eksportētāji.
(42)
Komisija pārbaudīja, vai par analogo valsti varētu izvēlēties citas valstis, un nosūtīja anketas attiecīgā ražojuma ražotājiem Kanādā, Horvātijā, Turcijā un Taizemē. Tikai viens attiecīgā ražojuma ražotājs ASV un vienīgais ražotājs Kanādā atbildēja uz anketas jautājumiem.
(43)
Gan Kanādas, gan ASV tirgi tika izpētīti, lai noteiktu to piemērotību valsts izmantošanai par analogo valsti. Attiecībā uz Kanādu, lai gan tajā ir tikai viens attiecīgā ražojuma ražotājs, tika konstatēts, ka šajā valstī ir atvērts tirgus un nav ievedmuitas maksājuma, un konkurence tirgū tiek nodrošināta ar ievērojamu attiecīgā ražojuma importu no vairākām trešām valstīm. Papildus tam tika konstatēts, ka Kanādas ražotājs ražo visus attiecīgā ražojuma veidus, pretēji ASV ražotājam, kurš ražo tikai vienu līdzīgā ražojuma veidu, kas ļauj veikt normālās vērtības aprēķinus katram attiecīgā ražojuma veidam. Izmeklēšana parādīja, ka Kanādu provizoriski varētu uzskatīt par piemērotu analogo valsti normālās vērtības noteikšanai.
(44)
Ziņas, kuras aizpildītajā anketā bija sniedzis Kanādas ražotājs, kas sadarbojās, tika pārbaudītas uz vietas un atzītas par drošu informāciju, ar ko var pamatot normālo vērtību.
(45)
Tādēļ tiek provizoriski secināts, ka Kanāda ir piemērota un pamatota analogā valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu.
b) Normālās vērtības noteikšana
(46)
Atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam normālo vērtību noteica, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, kas saņemta no ražotāja analogajā valstī, kā izklāstīts turpmāk.
(47)
Tika konstatēts, ka Kanādas ražotāja līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdevumi apjoma ziņā bija reprezentatīvi salīdzinājumā ar attiecīgā ražojuma apjomu, ko uz Savienību eksportēja ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās.
(48)
Izmeklēšanas periodā tika konstatēts, ka pārdevumi iekšzemes tirgū nesaistītiem pircējiem tika veikti parastā tirdzniecības apritē visiem līdzīgā ražojuma veidiem, ko ražoja Kanādas ražotājs. Tomēr, ņemot vērā atšķirības līdzīgā ražojuma, kas ražots un pārdots Kanādā, un attiecīgā ražojuma, kas ievests no ĶTR, kvalitātē, tika uzskatīts par piemērotāku noteikt normālo vērtību, lai ņemtu vērā šīs atšķirības un nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu, kā izklāstīts 52. apsvērumā.
(49)
Atbilstoši pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktam pārdošanas, vispārējās un administratīvās (PV un A) izmaksas un peļņas apmērs tika noteikti, pamatojoties uz Kanādas ražotāja datiem.
c) Eksporta cenas ražotājiem eksportētājiem, kam piešķirts AR
(50)
Tā kā divi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās un kuriem piešķirts AR, pārdevumus eksportam uz Savienību veica tieši neatkarīgajiem pircējiem Savienībā, eksporta cenas noteica, pamatojoties uz cenām, kas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu faktiski samaksātas vai jāmaksā par attiecīgo ražojumu.
d) Salīdzinājums
(51)
Normālo vērtību un eksporta cenas salīdzināja, pamatojoties uz ražotāja cenu.
(52)
Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu veica atbilstošu korekciju, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Normālā vērtība tika koriģēta, lai ņemtu vērā atšķirības tādu izmantoto materiālu kā ķīmiskas vielas, pārklājums un izejmateriāli (pavedienu stikla veids) kvalitātē. Turpmākas korekcijas vajadzības gadījumā tika veiktas attiecībā uz netiešajiem nodokļiem, jūras transporta, apdrošināšanas, pārkraušanas un papildu izmaksām, iepakojuma un kredīta izmaksām, maksājumiem par banku pakalpojumiem un komisijas maksām visos gadījumos, kad tie bija pieņemami, precīzi un pamatoti ar pārbaudītiem pierādījumiem.
6. Dempinga starpības
a) Izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās un kuriem piešķirts AR
(53)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu diviem izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās un kuriem piešķirts AR, dempinga starpības noteica, pamatojoties uz analogajai valstij aprēķinātās vidējās svērtās normālās vērtības salīdzinājumu ar katra uzņēmuma vidējo svērto eksporta cenu, attiecīgo ražojumu eksportējot uz Savienību, kā noteikts iepriekš.
(54)
Uz šā pamata pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:
Uzņēmums
Pagaidu dempinga starpība
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
62,9 %
Grand Composite Co. Ltd un tā saistītais uzņēmums Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4 %
b) Visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem
(55)
Dempinga starpība ražotājiem eksportētājiem ĶTR, kas sadarbojās, bet nav iekļauti izlasē, tika aprēķināta kā divu izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju, kuriem piešķirts AR, vidējā dempinga starpība saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punktu.
(56)
Lai aprēķinātu valsts mēroga dempinga starpību, kas piemērojama visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem ĶTR, kuri nesadarbojās, kā arī izlasē iekļautajam ražotājam eksportētājam, uz kuru attiecas pamatregulas 18. pants, vispirms tika noteikts sadarbības līmenis, salīdzinot ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, paziņoto eksporta apjomu uz Savienību ar Eurostat statistikas datiem.
(57)
Ņemot vērā augsto sadarbības līmeni izmeklēšanā, proti, uzņēmumi, kas sadarbojās, veidoja apmēram 86 % no visa ĶTR importa izmeklēšanas periodā, valsts mēroga dempinga starpība tika noteikta, izmantojot lielāko dempinga starpību, kuru konstatēja diviem ražotājiem eksportētājiem, kam piešķirts AR.
(58)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, pagaidu izlases vidējā svērtā dempinga starpība un valsts mēroga dempinga līmenis, kas izteikti procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādi:
Izlases vidējā svērtā starpība ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, bet nav iekļauti izlasē (skatīt I pielikumu)
57,7 %
Atlikusī starpība ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, un Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd
62,9 %
D. KAITĒJUMS
1. Ražošanas apjoms Savienībā
(59)
IP laikā līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja 19 ražotāji. Šie ražotāji veido kopējo Savienības ražošanas nozares produkciju pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. Ņemot vērā to, ka informācija tika iegūta vai bija pieejama no visiem 19 ražotājiem, kuri atbalstīja sūdzību, šie ražotāji turpmāk tekstā tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari”.
(60)
Kā minēts iepriekš 7. apsvērumā, divpadsmit Savienības ražotāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Tika atlasīti četri ražotāji, kas veido aptuveni 70 % no kopējā paredzamā Savienības produkcijas apjoma.
2. Patēriņš Savienībā
(61)
Patēriņa Savienībā aprēķina pamatā bija sūdzībā iekļautie skaitļi un pārbaudītie skaitļi, ko papildus ieguva no ražotājiem un importētājiem, kas sadarbojās izmeklēšanā. Tādējādi patēriņš Savienībā tika noteikts, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares ražotā līdzīgā ražojuma pārdevumu apjomu Savienībā un attiecīgā ražojuma importa apjomu no ĶTR un trešām valstīm.
(62)
Pamatojoties uz šo informāciju, patēriņš Savienībā attīstījās šādi:
2006. g.
2007. g.
2008. g.
2009. g.
IP
Patēriņš ES kvadrātmetros
534 641 644
644 081 493
673 885 434
584 086 575
597 082 715
Indekss 2006. = 100
100
120
126
109
112
Avots: sūdzības dati, ko papildina uzņēmumu, kas sadarbojās, dati un Eurostat statistikas dati
(63)
Attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā palielinājās par 12 %. No 2006. līdz 2008. gadam tas palielinājās par 26 %, bet pēc tam no 2008. līdz 2009. gadam pazeminājās par 17 %. IP laikā patēriņš atkal nedaudz pieauga. Īslaicīgo patēriņa samazinājumu 2009. gadā var izskaidrot ar būvniecības tirgus lejupslīdi.
3. Imports no attiecīgās valsts
a) Par dempinga cenām no attiecīgās valsts veiktā importa apjoms, cena un tirgus daļa
(64)
Attiecīgā ražojuma importa apjoms no ĶTR attiecīgajā periodā palielinājās par 48 %. Ņemot vērā patēriņa tendenci un lejupslīdi būvniecības nozarē, tas nedaudz samazinājās 2009. gadā. Neskatoties uz to, ir skaidra šāda importa ilgtermiņa pieauguma tendence, kā arī importa apjomu palielināšanās, kas bija daudz straujāka nekā Savienības patēriņa pieaugums.
2006. g.
2007. g.
2008. g.
2009. g.
IP
Imports no Ķīnas (kvadrātmetros)
206 145 893
290 395 250
318 345 286
294 111 736
304 218 214
Indekss 2006. = 100
100
141
154
143
148
Avots: Eurostat un sūdzības dati
(65)
Pieaugot attiecīgā ražojuma importa apjomiem no ĶTR, samazinājās vidējā importa cena, kas no 2006. gada līdz IP pazeminājās par 12 %.
2006. g.
2007. g.
2008. g.
2009. g.
IP
Importa no Ķīnas cenas (EUR)
0,19
0,19
0,19
0,17
0,17
Indekss 2006. = 100
100
99
101
89
88
Avots: Eurostat un sūdzības dati
(66)
Attiecīgajā periodā importa tirgus daļa no attiecīgās valsts palielinājās par 32 %, kas šajā gadījumā nozīmē pieaugumu gandrīz par 13 procentu punktiem. IP laikā imports no attiecīgās valsts veidoja tirgus daļu 51 % apmērā.
2006. g.
2007. g.
2008. g.
2009. g.
IP
Importa no Ķīnas tirgus daļa
38,6 %
45,1 %
47,2 %
50,4 %
51,0 %
Indekss 2006. = 100
100
117
123
131
132
Avots: aprēķini
b) Importa par dempinga cenām ietekme uz cenām
(67)
Lai analizētu cenu samazinājumu, Ķīnas ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, importa cenas salīdzināja ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju cenām IP, izmantojot vidējās cenas. Izlasē iekļauto Savienības ražotāju cenas koriģēja atbilstoši ražotāja neto cenu līmenim un salīdzināja ar CIF importa cenām. CIF importa cenas tika koriģētas attiecībā uz ievedmuitas maksājumiem un pēcimportēšanas izmaksām. Turklāt, ņemot vērā kvalitātes atšķirības starp attiecīgo ražojumu, kas importēts no ĶTR, un līdzīgo ražojumu, ko ražojusi Savienības ražošanas nozare, papildu kvalitātes korekcija tika veikta attiecībā uz importa no Ķīnas cenām. Šī korekcija ietver atšķirības tādos parametros kā garenvirziena un šķērsvirziena stiepes koeficients, stiepes stiprība un pagarinājums, kas kā parametri pilnībā netika ietverti ražojuma kontroles numurā.
(68)
Ņemot vērā kvalitātes korekciju, konstatētā vidējā svērtā samazinājuma starpība, kas izteikta kā Savienības ražošanas nozares cenu procentuālā attiecība, bija no 29,5 % līdz 30,2 % IP laikā.
4. Stāvoklis Savienības ražošanas nozarē
a) Iepriekšējas piezīmes
(69)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija pārbaudīja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kas ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli.
(70)
Kā minēts iepriekš 7. apsvērumā, Komisija veica atlasi, izvēloties četrus pēc pārdevumu un produkcijas apjoma lielākos Savienības ražotājus.
(71)
Rādītāji attiecībā uz makroekonomiskajiem datiem, piemēram, produkcijas apjomu, jaudu, pārdevumu apjomu, tirgus daļu u. c., attiecas uz visu Savienības ražošanas nozari (turpmāk sniegtās tabulas attiecas uz makrodatiem, kas izmantoti kā avots). Pārējo rādītāju pamatā ir pārbaudītie dati, kas iegūti no izlasē iekļautajiem ražotājiem. Šos rādītājus sauc par mikrodatiem.
(72)
Izmeklēšanas laikā tika konstatēts, ka daļa no Savienības ražošanas nozares pārdevumiem tika veikti saistīto uzņēmumu vārdā. Uzņēmumi pieprasīja, lai šos darījumus uzskatītu par nesaistītiem pārdevumiem, apgalvojot, ka sadarbība starp uzņēmumiem nenotika tieši un pārdevumi tika veikti neatkarīgi. Tomēr provizoriski ir nolemts izslēgt šos darījumus no kaitējuma starpības aprēķiniem un kaitējuma rādītājiem, jo Komisija turpinās veikt papildu analīzi attiecībā uz šiem konkrētajiem pārdevumiem. Izņēmums bija saistītie pārdevumi starp diviem izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, kuriem tika izskaidrots tālākpārdošanas mehānisms un kurus varētu pārbaudīt.
b) Kaitējuma rādītāji
Ražošanas apjoms, jauda un tās izmantojums
2006. g.
2007. g.
2008. g.
2009. g.
IP
Ražošanas apjoms kvadrātmetros
382 225 680
428 658 047
457 433 396
374 603 756
367 613 247
Indekss 2006. = 100
100
112
120
98
96
Jauda kvadrātmetros
496 396 987
510 307 199
579 029 615
527 610 924
548 676 487
Indekss 2006. = 100
100
103
117
106
111
Jaudas izmantojums
77 %
84 %
79 %
71 %
67 %
Avots: makrodati
(73)
Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms samazinājās par 4 %. Kopumā ražošanas apjoma rādītāji atbilst patēriņa tendences rādītājiem, t. i., pēc pieauguma 2006.-2008. gadā sekoja straujš samazinājums 2009. gadā un atkal neliels pieaugums IP laikā. Tādējādi, pretēji patēriņa rādītājiem, Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms IP laikā neuzlabojās, bet drīzāk turpināja kristies.
(74)
Savienības ražošanas nozares jaudas izmantojuma līmenis attiecīgajā periodā samazinājās par 10 procentu punktiem, proti, no 77 % 2006. gadā līdz 67 % IP laikā. Tomēr jānorāda, ka to daļēji var izskaidrot ar faktu, ka Savienības ražotāju ieguldījumu rezultātā pati jauda nedaudz pieauga.
Krājumi
2006. g.
2007. g.
2008. g.
2009. g.
IP
Noslēguma krājumi kvadrātmetros
14 084 616
37 105 459
46 426 609
45 326 596
40 164 077
Indekss 2006. = 100
100
263
330
322
285
Avots: makrodati
(75)
ES ražošanas nozares krājumu daudzums attiecīgajā periodā pieauga gandrīz trīs reizes. Šī tendence novērojama vienlaikus ar pārdošanas un ražošanas apjomu samazināšanos. Krājumu daudzums, kas izteikts attiecībā pret ražošanas apjomu, palielinājās no mazāk nekā 4 % 2006. gadā līdz vairāk nekā 11 % IP laikā.
Pārdošanas apjoms un tirgus daļa
2006. g.
2007. g.
2008. g.
2009. g.
IP
Pārdošanas apjoms kvadrātmetros
308 323 107
332 203 996
338 119 822
272 575 708
274 270 229
Indekss 2006. = 100
100
108
110
88
89
Savienības ražošanas nozares pārdošanas tirgus daļa
58 %
52 %
50 %
47 %
46 %
Indekss 2006. = 100
100
89
87
81
80
Avots: makrodati
(76)
Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 11 %, kas izraisīja tirgus daļas zaudēšanu par 12 procentu punktiem, proti, no 58 % līdz 46 % no kopējā Savienības patēriņa.
(77)
Pārdošanas cenas
2006. g.
2007. g.
2008. g.
2009. g.
IP
Pārdošanas cenas (EUR)
0,39
0,42
0,41
0,39
0,38
Indekss 2006. = 100
100
106
105
99
97
Avots: mikrodati
(78)
Savienības ražošanas nozares vidējā pārdošanas cena nesaistītām personām Savienībā attiecīgajā periodā samazinājās par 3 %. Savienības ražošanas nozare būtiski nesamazināja pārdošanas cenas, lai cīnītos ar importu par dempinga cenām. Tomēr tas veicināja ievērojamas tirgus daļas zaudēšanu attiecīgajā periodā.
Rentabilitāte
2006. g.
2007. g.
2008. g.
2009. g.
IP
Vidējā peļņa pirms nodokļu nomaksas
6 %
18 %
14 %
10 %
12 %
Indekss 2006. = 100
100
309
234
166
212
Avots: mikrodati
Ieguldījumi, ieguldījumu ienesīgums, naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu
2006. g.
2007. g.
2008. g.
2009. g.
IP
Ieguldījumi (EUR)
1 674 651
4 727 666
4 630 523
4 703 158
5 049 713
Ienākumi no neto aktīviem
5 %
24 %
16 %
5 %
9 %
Naudas plūsma (EUR)
11 176 326
16 454 101
15 469 513
11 883 024
14 031 017
Avots: mikrodati
(79)
Kā paskaidrots iepriekš 68. apsvērumā, attiecīgajā periodā ievērojamu cenu spiedienu Savienības tirgū izraisīja imports no Ķīnas. Tomēr Savienības ražošanas nozare spēja saglabāt labu finanšu stāvokli laikposmā no 2006. līdz 2007. gadam, kad rentabilitāte palielinājās no 6 % līdz 18 %. Pēc tam tā sāka pazemināties un apstājās pie 12 % IP laikā. Citi finanšu rādītāji, piemēram, ienākumi no aktīviem un naudas plūsma, arī saglabājās pozitīvi. Citiem vārdiem sakot, Savienības ražošanas nozare neiesaistījās agresīvā cenu konkurencē ar importu no Ķīnas. Tieši pretēji, Savienības ražošanas nozare izvēlējās iesaistīties pārstrukturēšanas procesā, ieguldot jaunās ražošanas tehnoloģijās, lai ilgtermiņā paaugstinātu sava ražojuma kvalitāti un samazinātu ražošanas izmaksas. Tomēr tas notika uz samazināta pārdošanas apjoma rēķina un zaudējot tirgus daļu par labu Ķīnas konkurentiem. Jānorāda, ka iepriekš minētajā peļņas aprēķinā nav ņemtas vērā ārkārtas pārstrukturēšanas izmaksas, par kurām ziņojuši daži izlasē iekļautie ražotāji. Ja šīs izmaksas tiktu ņemtas vērā, Savienības ražošanas nozares rentabilitāte būtu ievērojami zemāka. Tas savukārt negatīvi ietekmētu pārējos iepriekš uzskaitītos finanšu rādītājus.
(80)
Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare joprojām spēja saglabāt augstu ieguldījumu līmeni, ko veica ar mērķi samazināt ražošanas izmaksas un izstrādāt daudz efektīvāku ražošanas metodi. Ieguldījumi IP laikā pieauga vairāk nekā trīs reizes salīdzinājumā ar 2006. gada skaitļiem.
(81)
Attiecīgajā periodā savienības ražošanas nozare tās spēju piesaistīt kapitālu neuzskatīja par problemātisku jautājumu.
(82)
Nodarbinātība, produktivitāte un algas
2006. g.
2007. g.
2008. g.
2009. g.
IP
Nodarbinātība
1 492
1 431
1 492
1 247
1 180
Indekss 2006. = 100
100
96
100
84
79
Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu strādājošo (EUR)
14 046
14 761
16 423
15 471
15 360
Produktivitāte uz vienu strādājošo (kvadrātmetros)
237 853
283 882
281 761
277 954
289 066
Avots: mikrodati, izņemot datus par nodarbinātību, kas ir makrodati
(83)
Savienības ražošanas nozares nodarbināto skaits, kuri ražoja līdzīgo ražojumu, attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās par 21 %. Neraugoties uz augsto atalgojumu līmeni, Savienības ražošanas nozare, sākot ar 2008. gadu, papildus samazināja vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu strādājošo. Tā rezultātā produktivitāte, kas izteikta kā saražotās produkcijas daudzums uz vienu strādājošo, attiecīgajā periodā palielinājās.
c) Dempinga lielums
(84)
Ņemot vērā attiecīgās valsts importa par dempinga cenām apjomu un cenas, faktiskās dempinga starpības ietekmi uz Savienības tirgu IP laikā nevar uzskatīt par nenozīmīgu.
5. Secinājums par kaitējumu
(85)
Kā tas skaidri izriet no iepriekš minētās kaitējuma analīzes, Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā cieta ievērojamus zaudējumus attiecībā uz pārdošanas un ražošanas apjomu, jaudas izmantojumu, tirgus daļu un nodarbināto skaitu, kas ievērojami samazinājās par 21 % pēc nozares pārstrukturēšanas pasākumiem. Tādēļ Savienības ražošanas nozare nespēja izmantot tirgus izaugsmes priekšrocības, kuru pilnībā pārņēma imports no Ķīnas. Tādējādi 48 % pieaugums importa apjomam attiecīgajā periodā bija daudz augstāks par Savienības patēriņa 12 % pieaugumu.
(86)
Tiek uzskatīts, ka nepārtraukts ievērojams cenu samazinājums, ko Savienības ražošanas nozares cenām rada imports par dempinga cenām no Ķīnas, arī turpmāk negatīvi ietekmēs pārdošanas apjomu un tādēļ arī neizbēgami Savienības ražošanas nozares finansiāli ekonomisko stāvokli. Vidējā termiņā paredzams, ka Eiropas uzņēmumu rentabilitātes un citi finanšu rādītāji pasliktināsies.
(87)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.
E. CĒLOŅSAKARĪBA
1. Ievads
(88)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu Komisija pārbaudīja, vai imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts ir Savienības ražošanas nozarei nodarījis kaitējumu tādā mērā, ka to var uzskatīt par būtisku. Lai uz importu par dempinga cenām neattiecinātu citu faktoru izraisītu iespējamo kaitējumu, kas nav imports par dempinga cenām, bet kas vienlaikus varēja nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, tika izvērtēti arī šādi zināmie faktori.
2. Importa par dempinga cenām ietekme
(89)
Attiecīgā ražojuma importa par dempinga cenām no ĶTR apjoms attiecīgajā periodā palielinājās gandrīz par 50 % un aizņēma ievērojamu tirgus daļu Savienības tirgū. Vienlaikus tiešā un salīdzināmā veidā pasliktinājās Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis, kas bija otrs būtiskais dalībnieks Savienības tirgū, ņemot vērā, ka importa apjoms no citiem avotiem ir neliels.
(90)
Pieaugot importa par dempinga cenām apjomam, ievērojami samazinājās Savienības ražošanas nozares cenas. Attiecīgajā periodā importa no ĶTR vidējā cena, pēc Eurostat statistikas datiem par importu, bija aptuveni par 50 % zemāka par Savienības ražošanas nozares vidējo cenu. Arī pēc kvalitātes atšķirību korekcijas veikšanas samazinājuma starpības, ko aprēķināja Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kuriem piešķirts AR, IP laikā bija aptuveni 35 %. Tādējādi pamatoti var secināt, ka imports par dempinga cenām izraisīja konkrētu cenu pazeminājumu 2009. gadā un IP laikā, bet jo sevišķi - ievērojamu tirgus daļas zaudējumu, ko piedzīvoja Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā.
(91)
Ņemot vērā to, ka vienlaikus, no vienas puses, pieauga imports par dempinga cenām, kas samazināja Savienības ražošanas nozares cenas, un, no otras puses, notika Savienības ražošanas nozares pārdošanas un ražošanas apjoma samazināšanās, kā arī tirgus daļas samazināšanās, provizoriski jāsecina, ka imports par dempinga cenām ir nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
3. Citu faktoru ietekme
a) Savienības ražošanas nozares eksporta rezultāti
2006. g.
2007. g.
2008. g.
2009. g.
IP
Eksports kvadrātmetros
48 288 843
39 478 526
43 447 744
35 884 733
36 003 755
Indekss 2006. = 100
100
82
90
74
75
Avots: makrodati
(92)
Savienības ražošanas nozares eksporta apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 25 %, bet vidēji tas veidoja tikai aptuveni 8 % no kopējā pārdošanas apjoma. Tādēļ samazinātā eksporta ietekme uz Savienības ražošanas nozares vispārējo sniegumu drīzāk bija ierobežota.
b) Imports no trešām valstīm
(93)
Imports no trešām valstīm attiecīgajā periodā bija niecīgs un nevarēja veicināt Savienības ražošanas nozarei radīto kaitējumu.
c) Būvniecības nozares krīzes ietekme
(94)
Ekonomikas krīzes ietekme būvniecības nozarē ir skaidri redzama, sākot ar 2009. gada patēriņa datiem. Krīzei būtu bijis līdzvērtīgi jāietekmē gan Savienības ražošanas nozare, gan Ķīnas eksportētāji. Tomēr kaitējuma izmeklēšana parādīja, ka imports no Ķīnas turpināja palielināt tirgus daļu uz Savienības ražošanas nozares rēķina arī krīzes laikā.
(95)
Turklāt krīze konkrētas negatīvas sekas Savienības tirgū radīja relatīvi īsā laika periodā, jo jau IP laikā bija vērojamas atveseļošanās pazīmes.
(96)
Tādējādi krīze neizmainīja cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un nodarīto kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
4. Secinājums par cēloņsakarību
(97)
Ņemot vērā iepriekš minēto, provizoriski tiek secināts, ka attiecīgais imports par dempinga cenām bija nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
(98)
Tika pārbaudīti vairāki citi faktori, kas nav imports par dempinga cenām, tomēr ne ar vienu no tiem nevarēja izskaidrot tirgus daļas, ražošanas un pārdošanas apjoma kraso sarukumu attiecīgajā periodā un jo īpaši IP laikā. Šie Savienības ražošanas nozares zaudējumi sakrīt ar ĶTR attiecīgā ražojuma importa par dempinga cenām apjoma palielināšanos.
(99)
Ņemot vērā iepriekš minēto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi noteikta un nodalīta no kaitējumu izraisošās ietekmes, ko radīja imports par dempinga cenām, provizoriski tiek secināts, ka imports no ĶTR ir nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē.
F. SAVIENĪBAS INTERESES
1. Vispārējas piebildes
(100)
Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz pagaidu secinājumu par kaitējumu izraisošo dempingu, pastāv pārliecinoši iemesli, kuru dēļ būtu jāsecina, ka šajā konkrētajā gadījumā pagaidu antidempinga pasākumu pieņemšana nav Savienības interesēs. Šajā nolūkā un saskaņā ar pamatregulas 21. panta 1. punktu iespējamo pasākumu ietekmi uz visām šajā procedūrā iesaistītajām personām un arī pasākumu nepieņemšanas sekas apsvēra, pamatojoties uz visiem iesniegtajiem pierādījumiem.
2. Savienības ražošanas nozares intereses
(101)
Kaitējuma analīze skaidri parādīja, ka Savienības ražošanas nozare ir cietusi no importa par dempinga cenām. Importa par dempinga cenām palielināšanās pēdējos gados izraisīja pārdošanas apjomu samazināšanos Savienības tirgū un būtiski sašaurināja Savienības ražošanas nozares tirgus daļu.
(102)
Izmeklēšana parādīja, ka tirgus daļas pieaugums importam par dempinga cenām no attiecīgās valsts panākts tieši uz Savienības ražošanas nozares rēķina. Jāuzsver, ka attiecīgais ražojums ir svarīgs ražojums izlasē iekļauto Savienības ražotāju apgrozījuma ziņā un tas veido līdz 40 % minēto ražotāju pārdošanas apgrozījuma. Ja netiks piemēroti pasākumi, ļoti ticams, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis turpmāk vēl vairāk pasliktināsies, ņemot vērā ilgstošo cenu spiedienu, ko izraisīja imports par dempinga cenām no ĶTR Savienības tirgū. Turklāt Savienības ražošanas nozares veiktie pasākumi, lai pārstrukturētos un uzlabotu sava ražojuma kvalitāti, būtu pilnībā apdraudēti. Pasākumu piemērošana atjaunos importa cenu tādā līmenī, kas nenodara kaitējumu, ļaujot Savienības ražošanas nozarei konkurēt taisnīgas tirdzniecības apstākļos.
(103)
Tāpēc provizoriski tiek secināts, ka pasākumu piemērošana nepārprotami būs Savienības ražošanas nozares interesēs.
3. Importētāju intereses
(104)
Pasākumu gaidāmo ietekmi uz importētājiem aplūkoja saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu. Šajā sakarā ir jānorāda, ka četri nesaistītie importētāji ir sadarbojušies izmeklēšanā, un to attiecīgā ražojuma kopējais importa apjoms veido 15 % no ĶTR importa IP laikā.
(105)
Ņemot vērā uz vietas pārbaudītos datus par lielākajiem importētājiem, kas sadarbojās, pasākumu ietekmei uz šo uzņēmumu nevajadzētu būt ievērojamai, jo attiecīgais ražojums veido tika nelielu daļu no tā apgrozījuma.
(106)
Tomēr uzņēmums norādīja, ka Savienības ražošanas nozares kopējā produkcijas jauda ir zemāka par pašreizējo pieprasījumu, kas iespējams pieaugs. Uzņēmums arī norādīja, ka ir ierobežoti piegādes avoti no trešām valstīm. Tādēļ tas paredz traucējumus piegādē, ja maksājumu līmenis būs pārāk augsts. Šajā sakarā jānorāda, ka, ņemot vērā ierosinātā pasākumu līmeņa ievērojamo samazinājumu, kurā ņemtas vērā kvalitātes atšķirības starp attiecīgo ražojumu, kas importēts no ĶTR, un līdzīgo ražojumu, ko izgatavojusi Savienības ražošanas nozare, nav sagaidāms, ka attiecīgā ražojuma imports no ĶTR uz Savienību samazināsies.
4. Lietotāju un patērētāju intereses
(107)
Anketas tika nosūtītas 13 zināmiem lietotājiem. Tomēr neviens no tiem neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem, kā arī neizteica gatavību sadarboties procedūras laikā. Arī neviena patērētāju organizācija pēc paziņojuma par šīs procedūras sākšanu publicēšanas nesniedza informāciju.
(108)
Tādēļ, ņemot vērā informācijas trūkumu par attiecīgā ražojuma proporcionālo attiecību pret pakārtoto ražojumu ražošanas izmaksām vai par pakārtoto ražojumu pārdošanas daļu saistībā ar lietotāju darījumu kopējo apgrozījumu, šajā izmeklēšanas stadijā nav iespējams novērtēt pasākumu ietekmi uz šiem uzņēmumiem. Taču sadarbības trūkumu var uzskatīt par norādi uz to, ka pasākumiem drīzāk būtu ierobežota ietekme uz lietotājiem.
5. Secinājums par Savienības interesēm
(109)
Ņemot vērā iepriekš minēto, provizoriski tiek secināts, ka kopumā, pamatojoties uz informāciju par Savienības interesēm, nav pārliecinošu iemeslu, lai nepiemērotu pagaidu pasākumus attiecīgā ražojuma importam par dempinga cenām no ĶTR.
G. PRIEKŠLIKUMS PAR ANTIDEMPINGA PAGAIDU PASĀKUMIEM
(110)
Ņemot vērā iepriekš minētos secinājumus par dempingu, tā izraisīto kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, attiecībā uz attiecīgā ražojuma importu no ĶTR jāpiemēro pagaidu antidempinga pasākumi, lai nepieļautu, ka imports par dempinga cenām arī turpmāk rada kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
1. Kaitējuma novēršanas līmenis
(111)
Pagaidu antidempinga pasākumi jānosaka tādā līmenī, lai novērstu kaitējumu, ko Savienības ražošanas nozarei nodarījis imports par dempinga cenām, nepārsniedzot konstatētās dempinga starpības.
(112)
Aprēķinot kaitējumu izraisošā dempinga novēršanai nepieciešamā maksājuma apjomu, tika uzskatīts, ka pasākumiem jābūt tādiem, lai Savienības ražošanas nozare varētu segt radušās izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, ko būtu iespējams praktiski panākt normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nebūtu importa par dempinga cenām. Peļņas starpība pirms nodokļu nomaksas, ko izmantoja šim aprēķinam, bija 12 % no apgrozījuma. Tas bija vidējās peļņas līmenis, ko Savienības ražošanas nozare sasniegusi laikposmā no 2006. līdz 2007. gadam. Ņemot vērā, ka attiecīgā ražojuma rentabilitāti ietekmēja imports par dempinga cenām, ir skaidrs, ka šāds peļņas līmenis ir pietiekams un nav pārmērīgs. Uz šā pamata Savienības ražošanas nozarei aprēķināja līdzīgā ražojuma cenu, kas nerada kaitējumu. Tā kā mērķa peļņas līmenis ir vienāds ar Savienības ražošanas nozares faktiskās peļņas līmeni IP laikā, kā atsauce tika izmantota vidējā svērtā ražotāja cena.
(113)
Tad tika noteikts vajadzīgais cenas palielinājums visiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās un kuriem piešķirts AR, salīdzinot attiecīgā uzņēmuma vidējo svērto importa cenu, kas tika noteikta cenu samazinājuma aprēķiniem, ar vidējo kaitējumu neizraisošo cenu ražojumiem, kurus ES tirgū pārdeva Savienības ražošanas nozare. Šā salīdzinājuma rezultātā iegūto starpību tad izteica procentos no vidējās importa CIF vērtības.
(114)
Uz šā pamata pagaidu kaitējuma starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:
Uzņēmums
Pagaidu kaitējumu starpība
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
69,1 %
Grand Composite Co. Ltd un tā saistītais uzņēmums Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
66,8 %
(115)
Atbilstoši dempinga starpības aprēķinā izmantotajai metodikai ražotājiem eksportētājiem ĶTR, kas sadarbojās, bet nav iekļauti izlasē, kaitējuma starpība tika aprēķināta kā divu izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju, kuriem piešķirts AR, vidējā svērtā starpība.
(116)
Ņemot vērā dempinga starpības aprēķinā izmantoto metodiku, valsts mēroga kaitējuma starpība, kas piemērojama visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem ĶTR, kuri nesadarbojās, kā arī izlasē iekļautajam ražotājam eksportētājam, uz kuru attiecas pamatregulas 18. pants, tika noteikta, izmantojot augstākās starpības, kas konstatētas diviem ražotājiem eksportētājiem, kuriem piešķirts AR.
(117)
Uz šā pamata pagaidu izlases vidējā svērtā kaitējuma starpība un valsts mēroga kaitējuma starpības līmenis, kas izteikti procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādi:
Izlases vidējā svērtā kaitējuma starpība ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, bet nav iekļauti izlasē
68,2 %
Atlikusī kaitējuma starpība ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, un Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd
69,1 %
2. Pagaidu pasākumi
(118)
Ievērojot iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu antidempinga pagaidu pasākumi ĶTR izcelsmes importam jānosaka kā mazākais no diviem lielumiem - dempinga starpība vai kaitējuma novēršanas līmenis - saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu.
(119)
Atsevišķiem uzņēmumiem noteiktās antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, noteica, pamatojoties uz pašreizējās izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Tādējādi šīs maksājumu likmes (atšķirībā no valsts mēroga maksājuma, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”) jāpiemēro tikai to ražojumu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā un kurus ražojuši attiecīgie uzņēmumi - minētās konkrētās juridiskās personas. Importētie ražojumi, kurus ražojis kāds cits uzņēmums, kas nav īpaši minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot ražošanas vienības, kuras ir saistītas ar īpaši minētajiem uzņēmumiem, nevar izmantot šīs likmes, un uz tiem attiecina “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājuma likmi.
(120)
Visas prasības piemērot uzņēmumam atsevišķas antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc izmaiņām uzņēmuma nosaukumā vai jaunu ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumu darbības sākšanas) nekavējoties jānosūta Komisijai (3), sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši informāciju par jebkurām izmaiņām uzņēmuma darbībā saistībā ar ražošanu, pārdevumiem iekšzemes tirgū un eksportu, kas saistītas, piemēram, ar šo nosaukuma maiņu vai šīm izmaiņām ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumos. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro atsevišķās maksājuma likmes.
(121)
Lai pareizi piemērotu antidempinga maksājumu, atlikusī maksājuma likme jāpiemēro ne tikai ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri izmeklēšanas periodā ražojumu neeksportēja uz Savienību.
(122)
Tiek noteiktas šādas dempinga un kaitējuma starpības, kā arī antidempinga pagaidu maksājumi:
Uzņēmums
Dempinga starpība
Kaitējuma starpība
Pagaidu maksājums
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
62,9 %
69,1 %
62,9 %
Grand Composite Co. Ltd un tā saistītais uzņēmums Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4 %
66,8 %
48,4 %
Izlases vidējā svērtā starpība ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, bet nav iekļauti izlasē
57,7 %
68,2 %
57,7 %
Atlikusī starpība ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, un Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd
62,9 %
69,1 %
62,9 %
H. INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA
(123)
Iepriekš minētie provizoriskie konstatējumi tiks darīti zināmi visām ieinteresētajām personām, un tās tiks aicinātas rakstiski paust viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. To piezīmes tiks analizētas un ņemtas vērā (ja tās būs pamatotas) pirms galīgo lēmumu pieņemšanas. Turklāt ir jāmin, ka šīs regulas vajadzībām izdarītie konstatējumi attiecībā uz antidempinga maksājumu piemērošanu ir provizoriski un tos var pārskatīt, lai izdarītu galīgus konstatējumus,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo piemēro antidempinga pagaidu maksājumu tādu stikla šķiedras sieta audumu importam, kam gan garumā, gan platumā sieta acs izmērs ir lielāks par 1,8 mm un kas sver vairāk nekā 35 g/m2; šos audumus pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 un ex 7019 90 99 (TARIC kodi 7019400011, 7019400021, 7019400050, 7019510010, 7019590010, 7019909110 un 7019909950), un to izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā.
2. Antidempinga pagaidu maksājuma likme, kas piemērojama tāda 1. punktā aprakstītā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ko izgatavo turpmāk minētie uzņēmumi, ir šāda:
Uzņēmums
Maksājums (%)
TARIC papildu kods
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
62,9
B006
Grand Composite Co. Ltd un tā saistītais uzņēmums Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4
B007
I pielikumā uzskaitītie uzņēmumi
57,7
B008
Visi pārējie uzņēmumi
62,9
B999
3. Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem noteikto individuālo maksājumu likmi piemēro, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs faktūrrēķins, kas atbilst II pielikumā izklāstītajām prasībām. Ja šāds faktūrrēķins netiek uzrādīts, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājuma likmi.
4. Par 1. punktā norādītā ražojuma laišanu brīvā apgrozībā Savienībā maksā drošības naudu, kas ir vienāda ar pagaidu maksājuma summu.
5. Piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem, ja nav noteikts citādi.
2. pants
1. Neskarot Regulas (EK) Nr. 1225/2009 20. pantu, ieinteresētās personas viena mēneša laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas var pieprasīt, lai tām darītu zināmus būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula, kā arī tās var rakstveidā paziņot savu viedokli un lūgt mutvārdu uzklausīšanu Komisijā.
2. Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 21. panta 4. punktam attiecīgās personas viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var sniegt piezīmes par šīs regulas piemērošanu.
3. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2011. gada 16. februārī