NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1124/2010
ze dne 29. listopadu 2010,
kterým se pro rok 2011 stanoví rybolovná práva pro určité populace ryb a skupiny populací ryb v Baltském moři
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle čl. 43 odst. 3 Smlouvy by měla Rada přijmout na návrh Komise opatření týkající se stanovení a přidělení rybolovných práv.
(2)
Nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (1) požaduje, aby opatření, jimiž se zajišťuje přístup do vod a ke zdrojům a udržitelné provozování rybolovných činností, byly stanovena s ohledem na dostupná vědecká doporučení, a zejména na zprávu vypracovanou Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (VTHVR).
(3)
Radě přísluší přijmout opatření týkající se stanovení a přidělení rybolovných práv podle kategorie rybolovu nebo skupiny kategorií rybolovu případně včetně určitých podmínek, které jsou s nimi funkčně spjaty. Rybolovná práva by měla být rozdělena mezi jednotlivé členské státy způsobem, který každému členskému státu zajistí relativní stabilitu rybolovných činností pro každou populaci nebo kategorii rybolovu, a s náležitým ohledem na cíle společné rybářské politiky stanovené v nařízení (ES) č. 2371/2002.
(4)
Celkové přípustné odlovy by měly být stanoveny na základě dostupného vědeckého doporučení, s ohledem na biologické a socioekonomické aspekty a na zajištění spravedlivého zacházení pro všechna odvětví rybolovu, jakož i s ohledem na názory vyjádřené v průběhu konzultací se zúčastněnými subjekty, zejména na jednáních s Poradním výborem pro rybolov a akvakulturu a dotyčnými regionálními poradními sbory.
(5)
Pro populace ryb, na něž se vztahují specifické víceleté plány, by měla být rybolovná práva určena v souladu s pravidly stanovenými v těchto plánech. Omezení odlovu a intenzity rybolovu pro populace tresky obecné v Baltském moři by tedy měla být stanovena v souladu s pravidly uvedenými v nařízení Rady (ES) č. 1098/2007 ze dne 18. září 2007, kterým se zavádí víceletý plán pro populace tresky obecné v Baltském moři a lov těchto populací (2).
(6)
Na využívání rybolovných práv stanovených v tomto nařízení se vztahuje nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (3), a zejména články 33 a 34 uvedeného nařízení týkající se zaznamenávání úlovků a intenzity rybolovu a oznamování údajů o vyčerpání rybolovných práv. Je proto třeba upřesnit kódy, které mají členské státy používat při předávání údajů týkajících se vykládek populací, na které se vztahuje toto nařízení, Komisi.
(7)
V souladu s článkem 2 nařízení Rady (ES) č. 847/96 ze dne 6. května 1996, kterým se stanoví dodatečné podmínky pro meziroční řízení celkových přípustných odlovů a kvót (4), je nezbytné určit, na které populace se vztahují různá opatření stanovená v uvedeném nařízení.
(8)
Za účelem zajištění obživy rybářů v Unii je důležité otevřít tyto kategorie rybolovu ode dne 1. ledna 2011,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE
Článek 1
Předmět
Tímto nařízením se pro rok 2011 stanoví rybolovná práva pro určité populace ryb a skupiny populací ryb v Baltském moři.
Článek 2
Oblast působnosti
Toto nařízení se vztahuje na plavidla EU lovící v Baltském moři.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„oblastmi Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES)“ zeměpisné oblasti uvedené v příloze I nařízení Rady (ES) č. 2187/2005 ze dne 21. prosince 2005, kterým se stanoví technická opatření pro zachování rybolovných zdrojů ve vodách Baltského moře, Velkého a Malého Beltu a Øresundu (5);
b)
„Baltským mořem“ subdivize ICES 22-32;
c)
„plavidlem EU“ rybářské plavidlo plující pod vlajkou členského státu a registrované v Unii;
d)
„celkovým přípustným odlovem“ (dále jen „TAC“) množství, které lze každoročně odlovit z každé populace;
e)
„kvótou“ část TAC přidělená Unii, členskému státu nebo třetí zemi;
f)
„dnem nepřítomnosti v přístavu“ každé nepřetržité období 24 hodin nebo jeho část, během něhož je plavidlo nepřítomno v přístavu.
KAPITOLA II
RYBOLOVNÁ PRÁVA
Článek 4
TAC a rozdělování
Celkové přípustné odlovy, jejich rozdělování mezi členské státy a případně podmínky, které jsou s nimi funkčně spjaty, jsou uvedeny v příloze I.
Článek 5
Zvláštní ustanovení o rozdělování
1. Rozdělením rybolovných práv mezi členské státy stanoveným v tomto nařízení nejsou dotčeny:
a)
výměny provedené podle čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002;
b)
přerozdělení podle článku 37 nařízení (ES) č. 1224/2009;
c)
dodatečné vykládky podle článku 3 nařízení (ES) č. 847/96;
d)
množství převedená v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 847/96;
e)
odpočty provedené podle článků 37, 105, 106 a 107 nařízení (ES) č. 1224/2009.
2. Není-li v příloze I tohoto nařízení uvedeno jinak, použije se článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 na populace, na které se vztahuje preventivní TAC, a čl. 3 odst. 2 a 3 a článek 4 uvedeného nařízení na populace, na které se vztahuje analytický TAC.
Článek 6
Podmínky vykládky úlovků a vedlejších úlovků
Ryby z populací, pro které jsou stanovena omezení odlovu, smějí být uchovávány na palubě nebo vyloženy, pouze pokud:
a)
byl odlov proveden plavidly členského státu, jenž má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána nebo
b)
odlov představuje tu část kvóty Unie, která nebyla rozdělena mezi členské státy formou kvót, a uvedená kvóta Unie není vyčerpána.
Článek 7
Omezení intenzity rybolovu
1. Omezení intenzity rybolovu jsou stanovena v příloze II.
2. Omezení podle odstavce 1 se vztahují rovněž na subdivize ICES 27 a 28.2, pokud Komise nerozhodla v souladu s čl. 29 odst. 2 nařízení (ES) č. 1098/2007 o vynětí těchto subdivizí z omezení stanovených v čl. 8 odst. 1 písm. b), čl. 8 odst. 3, 4 a 5 a článku 13 uvedeného nařízení.
3. Omezení podle odstavce 1 se nevztahují na subdivizi ICES 28.1, pokud Komise nerozhodla v souladu s čl. 29 odst. 4 nařízení (ES) č. 1098/2007 o tom, že se omezení stanovené v čl. 8 odst. 1 písm. b) a čl. 8 odst. 3, 4 a 5 nařízení (ES) č. 1098/2007 vztahují na uvedenou subdivizi.
KAPITOLA III
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 8
Předávání údajů
Zasílají-li členské státy podle článků 33 a 34 nařízení (ES) č. 1224/2009 Komisi údaje týkající se vykládek objemů odlovených populací, použijí kódy populací stanovené v příloze I tohoto nařízení.
Článek 9
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2011.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. listopadu 2010.
PADOMES REGULA (ES) Nr. 1124/2010
(2010. gada 29. novembris),
ar ko 2011. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Baltijas jūrā
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
tā kā:
(1)
Saskaņā ar Līguma 43. panta 3. punktu Padomei pēc Komisijas priekšlikuma būtu jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu.
(2)
Padomes Regulā (EK) Nr. 2371/2002 (2002. gada 20. decembris) par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1) paredzēts, ka ir nepieciešami pasākumi, lai pārvaldītu pieeju ūdeņiem un resursiem, un jāievieš noturīgu zvejas darbību veikšana, ņemot vērā pieejamos zinātniskos ieteikumus un jo īpaši ziņojumu, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK).
(3)
Padomes pienākums ir vajadzības gadījumā pieņemt pasākumus zvejas iespēju noteikšanai un iedalīšanai katrai zvejniecībai vai zvejniecību grupai, tostarp ar to funkcionāli saistītos nosacījumus. Zvejas iespējas būtu jāsadala starp dalībvalstīm tā, lai nodrošinātu katras dalībvalsts zvejas darbību relatīvu stabilitāti attiecībā uz katru krājumu vai zvejniecību, un pienācīgi ņemot vērā kopējās zivsaimniecības politikas mērķus, kas izklāstīti Regulā (EK) Nr. 2371/2002.
(4)
Kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) būtu jānosaka, balstoties uz pieejamiem zinātniskiem ieteikumiem, ņemot vērā bioloģiskos un sociālekonomiskos aspektus, līdztekus nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi pret visiem zvejas sektoriem, kā arī ņemot vērā ieinteresēto pušu apspriedēs izteiktos viedokļus, jo īpaši tos, kas izteikti sanāksmēs ar Zivsaimniecības un akvakultūras padomdevēju komiteju un attiecīgajām reģionālajām padomdevējām komitejām.
(5)
Krājumiem, kuriem ir izstrādāti īpaši daudzgadu plāni, zvejas iespējas būtu jānosaka saskaņā ar šajos plānos paredzētajiem noteikumiem. Tāpēc mencas krājumu nozvejas limiti un zvejas piepūles limiti Baltijas jūrā būtu jānosaka saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Padomes Regulā (EK) Nr. 1098/2007 (2007. gada 18. septembris), ar ko izveido daudzgadu plānu Baltijas jūras mencu krājumiem un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto (2).
(6)
Uz šajā regulā paredzēto zvejas iespēju izmantošanu attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (3), un jo īpaši tās 33. un 34. pants attiecīgi par nozvejas un zvejas piepūles reģistrēšanu un datu paziņošanu par zvejas iespēju izmantošanu. Tālab ir jānorāda kodi, kas dalībvalstīm jāizmanto, nosūtot Komisijai datus par izkrautajiem krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula.
(7)
Saskaņā ar 2. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 847/96 (1996. gada 6. maijs), kas ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei (4), ir jānosaka krājumi, uz kuriem attiecas dažādi regulā minētie pasākumi.
(8)
Lai nodrošinātu Savienības zvejnieku iztikas līdzekļus, ir svarīgi minēto zveju sākt 2011. gada 1. janvārī,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
I NODAĻA
DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS
1. pants
Priekšmets
Ar šo regulu nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas Baltijas jūrā 2011. gadā.
2. pants
Darbības joma
Šo regulu piemēro ES kuģiem, kas darbojas Baltijas jūrā.
3. pants
Definīcijas
Šajā regulā ir izmantotas šādas definīcijas:
a)
Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) zonas ir ģeogrāfiskie apgabali, kas definēti Padomes Regulas (EK) Nr. 2187/2005 (2005. gada 21. decembris), ar ko nosaka tehniskus pasākumus zvejas resursu saglabāšanai Baltijas jūrā, Beltos un Zunda šaurumā (5), I pielikumā;
b)
“Baltijas jūra” ir ICES 22.-32. apakšrajons;
c)
“ES kuģis” ir zvejas kuģis, kas kuģo ar dalībvalsts karogu un ir reģistrēts Savienībā;
d)
“kopējā pieļaujamā nozveja (KPN)” ir daudzums, ko katru gadu drīkst iegūt no katra krājuma;
e)
“kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai, dalībvalstij vai trešai valstij;
f)
“diena ārpus ostas” ir ikviens nepārtraukts 24 stundu laikposms vai tā daļa, kad kuģis neatrodas ostā.
II NODAĻA
ZVEJAS IESPĒJAS
4. pants
KPN un sadalījums
KPN, šādas KPN sadalījums starp dalībvalstīm un, attiecīgā gadījumā, ar to funkcionāli saistīti nosacījumi ir izklāstīti I pielikumā.
5. pants
Īpaši noteikumi par sadalījumu
1. Šajā regulā norādītais zvejas iespēju sadalījums starp dalībvalstīm neskar:
a)
zvejas iespēju apmaiņu, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu;
b)
zvejas iespēju pārdali, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu;
c)
papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu;
d)
daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu;
e)
atvilkumus, kas veikti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37., 105., 106. un 107. pantu.
2. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu piemēro tiem krājumiem, uz kuriem attiecas piesardzības KPN, un minētās regulas 3. panta 2. un 3. punktu un 4. pantu piemēro krājumiem, uz kuriem attiecas analītiskā KPN, ja vien šīs regulas I pielikumā nav norādīts citādi.
6. pants
Nosacījumi nozvejas un piezvejas izkraušanai
Zivis no krājumiem, kuriem ir noteikti nozvejas limiti, patur uz kuģa vai izkrauj tikai tad, ja:
a)
nozveju guvuši tādu dalībvalstu kuģi, kurām ir kvota, kas nav pilnībā apgūta; vai
b)
nozveja ir daļa no Savienības kvotas, kura kvotu veidā nav sadalīta starp dalībvalstīm, un minētā Savienības kvota nav pilnībā apgūta.
7. pants
Zvejas piepūles limiti
1. Zvejas piepūles limiti ir noteikti II pielikumā.
2. Šā panta 1. punktā minētos limitus piemēro arī ICES 27. un 28.2. apakšrajonā, ja Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1098/2007 29. panta 2. punktu nav pieņēmusi lēmumu atbrīvot šos apakšrajonus no minētās regulas 8. panta 1. punkta b) apakšpunktā, 3., 4. un 5. punktā un 13. pantā paredzētajiem ierobežojumiem.
3. Šā panta 1. punktā minētos limitus nepiemēro ICES 28.1. apakšrajonā, ja Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1098/2007 29. panta 4. punktu nav pieņēmusi lēmumu šajā apakšrajonā piemērot Regulas (EK) Nr. 1098/2007 8. panta 1. punkta b) apakšpunktā un 8. panta 3., 4. un 5. punktā paredzētos ierobežojumus.
III NODAĻA
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
8. pants
Datu nosūtīšana
Kad dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu nosūta Komisijai datus par nozvejoto zivju krājumu izkrāvumiem, tās izmanto šīs regulas I pielikumā noteiktos krājumu kodus.
9. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2011. gada 1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2010. gada 29. novembrī