PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 964/2010
ze dne 25. října 2010
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých hliníkových kol pocházejících z Čínské lidové republiky a o konečném výběru uloženého prozatímního cla
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 14 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 404/2010 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých hliníkových kol pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 30. června 2009 Sdružení evropských výrobců kol (Association of European Wheel Manufacturers, EUWA) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 50 % celkové výroby některých hliníkových kol v Unii. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu zmíněného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.
2. NÁSLEDNÝ POSTUP
(3)
Po sdělení základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních opatření, zúčastněným stranám (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“) se některé z nich k těmto zjištěním písemně vyjádřily. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení.
(4)
Komise nadále shromažďovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním.
(5)
Je třeba připomenout, že jak je stanoveno v 18. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
(6)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých hliníkových kol pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vznést vůči tomuto oznámení námitku.
(7)
Byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny ústní a písemné připomínky zúčastněných stran.
2.1. Rozsah šetření - Zahrnutí dovozu z Turecka
(8)
Jedna ze zúčastněných stran zastupující zájmy vyvážejících výrobců uvedla, že do rozsahu stávajícího šetření by měl být zahrnut také dovoz dotčeného výrobku z Turecka.
(9)
Pokud jde o nezahrnutí dovozu pocházejícího z Turecka do podnětu, je třeba poznamenat, že v počáteční fázi nebyly k dispozici dostatečné důkazy o dumpingu, újmě a příčinné souvislosti z této země, které by ospravedlnily zahájení antidumpingového řízení týkající se tohoto dovozu.
(10)
Žadatelé naopak předložili informace, že dovoz dotčeného výrobku z Turecka probíhal za nedumpingové ceny (viz nedůvěrné znění podnětu, s. 13 bod 5 a příloha 5.1 písm. a)).
3. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(11)
Po uložení prozatímních opatření některé zúčastněné strany zopakovaly své argumenty o rozdílech mezi koly pro trh výrobců původního zařízení („kola pro trh OEM“) a koly pro následný trh („kola pro následný trh“), přičemž tvrdily, že tyto dva segmenty by měly být považovány za dva odlišné výrobky. Tyto zúčastněné strany prohlašovaly, že kola pro trh OEM by měla být vyloučena z rozsahu stávajícího šetření, protože kola pro trh OEM a kola pro následný trh jsou vyráběna rozdílnými výrobními postupy, mají odlišné technické a fyzické vlastnosti, rozdílné distribuční kanály a dokonce i rozdílná užití.
(12)
Je třeba připomenout, jak je uvedeno v 21. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že kola pro následný trh i kola pro trh OEM lze vyrábět různými výrobními postupy, ve všech průměrech a hmotnostech, s nejrůznějšími druhy povrchových úprav. Kola pro trh OEM a kola pro následný trh sdílejí tytéž fyzické a technické vlastnosti a jsou vzájemně zaměnitelná.
(13)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že koneční spotřebitelé kol pro trh OEM a kol pro následný trh jsou různí: u kol pro trh OEM to je výrobce automobilů a u kol pro následný trh majitel vozu. Takové chápání je mylné. Přestože kola pro trh OEM skutečně nakupují výrobci automobilů, užití kol pro trh OEM a kol pro následný trh je totožné: montují se na automobily a podobná vozidla. Mají tudíž stejného konečného uživatele, kterým je řidič.
(14)
Nejčastější předložený argument byl, že požadavky na kola pro trh OEM se liší od požadavků na kola pro následný trh. Podle uvedeného argumentu by se opatření neměla vztahovat na kola pro trh OEM, protože nejsou zaměnitelná s koly pro následný trh (nakupují se pro potřeby rozdílných trhů s výrobky a liší se, pokud jde o design, požadavky na kvalitu, investice, výrobní postup, ceny a míru pronikání dovozu na trh).
(15)
Dalším argumentem bylo, že kola pro trh OEM se vyrábějí podle specifikací výrobců automobilů, zatímco kola pro následný trh jsou navržena a vyráběna podle specifikací zvolených výrobcem kol bez přihlédnutí k požadavkům konkrétního modelu automobilu. Přestože se kola pro následný trh nevyrábějí jmenovitě podle specifikací poskytovaných výrobci automobilů, montují se na různé modely automobilů. Ve skutečnosti budou nakonec namontována na přesně stejné modely automobilů, pro které byla původně vyrobena kola pro trh OEM. Skutečnost, že specifikace pocházejí z různých zdrojů, nelze jako takovou považovat za důkaz rozdílů ve fyzických a technických vlastnostech.
(16)
Od výrobců kol a automobilů v Unii byly obdrženy další informace. Ty potvrdily, že u kol pro trh OEM i kol pro následný trh se používají stejné výrobní procesy (lití, odlévání a tvarování, válcování, kování a sestavování kol ze dvou až tří dílů). Oba tyto typy se vyrábějí ve všech průměrech a hmotnostech. Vložky i určité druhy povrchové úpravy a tepelného zpracování jsou použitelné u kol pro trh OEM i u kol pro následný trh.
(17)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že technické rozdíly mezi koly pro trh OEM a koly pro následný trh se odrážejí ve skutečnosti, že kola pro trh OEM využívají primárního hliníku, zatímco při výrobě kol pro následný trh se hliník často získává z odpadu. Komise uvedené připomínky důkladně analyzovala. Další informace byly také obdrženy od výrobců automobilů a výrobců kol v Unii. Zejména ti výrobci v Unii, kteří vyrábějí kola pro trh OEM i kola pro následný trh, potvrdili, že při výrobě obou typů kol se používá jak primární hliník, tak i - byť v omezeném rozsahu - hliník získávaný z odpadu. Další informace shromážděné v rámci šetření potvrdily, že hlavním kritériem k rozlišení druhu a kvality používaného hliníku je procento křemíku (7 % nebo 11 %). Obě slitiny se používají k výrobě kol pro trh OEM stejně jako kol pro následný trh.
(18)
Rozdíly ve zkušebních požadavcích jako takové rovněž neprokazují, že kola pro trh OEM a kola pro následný trh jsou dva různé výrobky. Je třeba poznamenat, že neexistuje žádný obecný sourodý soubor požadavků na hliníková kola. Normy se liší v závislosti na výrobci a zemi. Nakonec nelze stanovit logickou dělící čáru mezi koly pro trh OEM a koly pro následný trh na základě norem nebo požadavků. Podle informací obsažených ve spisu jsou kola pro trh OEM i kola pro následný trh předmětem různých zkoušek (rentgenových zkoušek, chemických zkoušek, zkoušek těsnosti, zátěžových zkoušek, antikorozních zkoušek, zkoušek vyvážení kol, nárazových zkoušek, zkoušek odolnosti při radiálním zatížení, ohybových zkoušek, zkoušek solným postřikem, zkoušek CASS (zkoušek v mlze okyseleného roztoku chloridu sodného a chloridu měďnatého)). Kromě toho se zdá, že rozdíly v testování, jakož i rozdíly v normách vyznačují dělící čáru mezi různými členskými státy, a nikoli mezi koly pro trh OEM a koly pro následný trh jako dvěma odlišnými výrobky.
(19)
Podle informací obsažených ve spisu požadavky na kvalitu ze strany automobilového průmyslu vedou k vysoce standardizovanému výrobku, který je snadno zaměnitelný mezi všemi výrobci po celém světě. V segmentu kol pro následný trh mohou být požadavky na kvalitu rovněž stanoveny zákazníky a tato kola musí také splňovat mezinárodní a vnitrostátní požadavky. V důsledku toho se mohou na některá kola v obou segmentech vztahovat přísnější požadavky nebo specifikace, což znamená, že některá kola pro následný trh by mohla splňovat přísnější normy než kola pro trh OEM.
(20)
Skutečnost, že se kola pro následný trh obvykle nemontují na nové vozy a že výrobci automobilů používají kola vyrobená vybranými výrobci pod jejich značkou, představuje rozhodnutí týkající se zdroje dodávek, které nemá žádný vliv na závěr o vzájemné zaměnitelnosti kol pro trh OEM a kol pro následný trh. Fyzicky by kolo pro následný trh, tzn. kolo vyrobené pod značkou svého výrobce, mohlo být namontováno na nový automobil.
(21)
Tyto závěry potvrzuje i skutečnost, že výrobci automobilů nakupují a prodávají rovněž kola pro následný trh. Některá z nich se prodávají pod značkou výrobce automobilů (dodavatele původního vybavení, OES), některá pod značkou výrobce kol.
(22)
Řada připomínek se týkala požadavků kladených výrobci automobilů na dodavatele kol (např. doložení plně funkčního systému řízení kvality certifikovaného podle norem ISO, hodnocení kvality na základě zkušeností z předchozích projektů a kvality dodávek a provozní kvality výrobků, hodnocení rizik týkajících se konkrétního výrobku a projektu). Hliníková kola však sdílejí tytéž fyzické, technické a chemické vlastnosti a užití bez ohledu na stanovené požadavky, které s těmito vlastnostmi nesouvisejí.
(23)
Nakonec je také třeba připomenout, že mnozí výrobci kol vyrábějí pro oba segmenty a že se kola pro trh OEM i kola pro následný trh vyrábějí na stejných výrobních linkách. Výrobci působící v jednom segmentu mohou vstoupit i do druhého segmentu.
(24)
A konečně, některé zúčastněné strany tvrdily, že by kola pro trh OEM a kola pro následný trh měla být považována za dva různé výrobky, protože spadají pod rozdílné položky celního sazebníku.
(25)
Stávající antidumpingové řízení se týká hliníkových kol, v současnosti kódů KN ex 8708 70 10 a ex 8708 70 50. Kód KN 8708 70 10 zahrnují kole, jejich části, součásti a příslušenství pro průmyslovou montáž. To znamená, že uplatnění nižší celní sazby předpokládané danou položkou celního sazebníku podléhá tzv. kontrole konečného použití. Tyto dva kódy KN jsou rozděleny, aby označovaly rozdíl v celní sazbě a umožnily uplatnění nižší sazby u kol pro průmyslovou montáž. To však nemá žádný vliv na vymezení dotčeného výrobku.
(26)
V reakci na připomínky zúčastněných stran je třeba předeslat, že vymezení dotčeného výrobku v antidumpingovém řízení se netýká zařazení výrobků v různých položkách celního sazebníku. Výrobek v antidumpingovém řízení tudíž může patřit pod různé kódy KN. Ve skutečnosti je taková situace poměrně běžná.
(27)
Za druhé, kola spadající pod oba kódy KN jsou stejná. Jediným rozdílem je způsob, jakým jsou po dovozu distribuovány.
(28)
Za třetí je třeba také poznamenat, že objem dovozu pod kódem KN souvisejícím s průmyslovou montáží je nižší než objem dovozu pro trh OEM vykázaný spolupracujícími výrobci automobilů. Z toho zřejmě vyplývá, že kola pro trh OEM byla celně odbavena pod oběma kódy KN. Jelikož se tedy zdá, že výrobci automobilů dovážejí kola pod oběma kódy, formální rozlišení na základě konečného použití by bylo velmi obtížné.
(29)
Argumenty zúčastněných stran se proto zamítají a potvrzují se závěry prozatímního nařízení. Kola pro trh OEM a kola pro následný trh jsou považována za jediný dotčený výrobek.
3.1. Kola pro motocykly a kola pro přípojná vozidla
(30)
Dotčeným výrobkem, kterého se týká stávající šetření, jsou „hliníková kola pro motorová vozidla kódů KN 8701 až 8705, bez ohledu na to, zda jsou vybavena příslušenstvím nebo pneumatikami, v současnosti kódů KN ex 8708 70 10 a ex 8708 70 50 (kódy TARIC 8708701010 a 8708705010)“. Toto vymezení je v souladu s oznámením o zahájení antidumpingového řízení zveřejněným dne 13. srpna 2009 a s podnětem, který dal vznik tomuto případu.
(31)
Zúčastněné strany vznesly dotazy, zda se šetření bude vztahovat rovněž na kola pro motocykly a kola pro přípojná vozidla. Výše uvedené vymezení implicitně vylučuje hliníková kola pro motocykly pod položkou 8711 a kola pro přípojná vozidla pod položkou 8716, která jsou v zásadě zařazena pod položkami 8711 a 8716.
(32)
Pokud jde o kola pro přípojná vozidla, v průběhu šetření bylo předloženo tvrzení, že kromě kódů KN uvedených v oznámení o zahájení řízení by mohl být pro dovoz do Evropské unie použit i jiný kód, který zahrnuje mimo jiné i kola pro přípojná vozidla (kód KN 8716 90 90), čímž by bylo možno obejít opatření vztahující se na dotčený výrobek (i když se zdá, že tento kód se v současné době pro tento účel v praxi nepoužívá).
(33)
Bylo navrženo, že stávající šetření by mělo zahrnovat také hliníková kola kódu KN 8716 90 90.
(34)
Útvary Komise informovaly všechny zúčastněné strany prostřednictvím oznámení vloženého do spisu, který je zúčastněným stranám přístupný k nahlédnutí, jež upozorňuje na možné zařazení dalších kódů KN do tohoto řízení.
(35)
Jak je však uvedeno výše, hliníková kola, která jsou skutečně určena pro přípojná vozidla, a proto patří pod kód KN 8716 90 90, nebyla do oznámení o zahájení řízení zahrnuta. Proto se nedá vyloučit, že některé hospodářské subjekty, které vyrábějí tato kola nebo s nimi obchodují, v tomto šetření nevystoupily, protože očekávaly, že se na tento dovoz nebude šetření vztahovat, a proto o výše zmíněném oznámení nevěděly. Za těchto okolností není vhodné zahrnout tato kola do tohoto řízení. Jelikož se zdá, že existuje zvláště vysoké riziko obcházení za použití výše uvedeného kódu KN, je na druhé straně vhodné zavést kód TARIC, jehož pomocí lze přesně sledovat vývoj úrovně dovozu kol spadajících pod takový kód. Na základě čl. 14 odst. 3 základního nařízení se ustanovení v tomto smyslu vkládá do normativní části tohoto nařízení.
4. TRŽNÍ ZACHÁZENÍ, INDIVIDUÁLNÍ ZACHÁZENÍ A SROVNATELNÁ ZEMĚ
4.1. Tržní zacházení
(36)
Všichni vyvážející výrobci zařazení do vzorku zpochybnili předběžná zjištění uvedená ve 26. až 53. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(37)
Za prvé je třeba zdůraznit, že v ČLR představuje primární hliník více než 50 % nákladů na výrobu hliníkových kol. Tři ze čtyř společností zařazených do vzorku tvrdily, že rozhodnutí o zamítnutí tržního zacházení by se mělo týkat jednotlivých konkrétních společností, zatímco v tomto případě Komise na základě konstatování, že dochází ke státním zásahům do rozhodování o nákupu hlavní suroviny (hliníku), jak je uvedeno v 30. až 37. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, zamítla tržní zacházení všeobecně pro celou zemi. Tento argument nelze přijmout, protože rozbor provedený Komisí skutečně probíhal individuálně pro každého výrobce zařazeného do vzorku. Je pravda, že Komise došla u čtyř z nich k témuž závěru, ale to je způsobeno skutečností, že dochází k zasahování státu do procesu rozhodování každého z nich, jak je vysvětleno v 30. až 37. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Komise by bývala nedošla ke stejnému závěru u jakékoli společnosti působící v ČLR, u níž by se ukázalo, že převážnou většinu hliníkové slitiny, kterou spotřebovává, získává za ceny účtované na Londýnské burze kovů (LME) při uplatnění obvyklých mechanismů využívaných jakoukoli společností v sektoru se sídlem ve zbytku světa. Pokud by tomu tak bývalo bylo, této společnosti mohlo být přiznáno tržní zacházení, přestože by měla sídlo v ČLR, pokud by splňovala další kritéria.
(38)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se tímto potvrzují závěry uvedené v 43. až 46. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(39)
Pokud jde o zasahování státu do jiných obchodních rozhodnutí, žádná ze tří skupin uvedených v 38. bodě odůvodnění prozatímního nařízení neposkytla další důkaz, který by umožnil dojít k odlišným závěrům. Zejména bylo uvedeno, že rozsudek Tribunálu ve věci Zheijiang Xinan v. Rada (3) stanoví, že „pojem „zásadní zásahy státu“ nemůže být považován za synonymum veškerých vlivů státu na činnost podniku nebo jakéhokoliv zapojení do přijímání rozhodnutí, ale musí být chápán jako projev veřejné moci, který je způsobilý učinit rozhodnutí neslučitelnými s podmínkami tržního hospodářství“. S ohledem na tento rozsudek vývozci uvádějí, že evropské orgány by jej měly uplatňovat a podrobně analyzovat, zda jsou opatření přijatá státem při provozu společnosti neslučitelná s podmínkami tržního hospodářství. V této souvislosti je třeba upozornit, že uvedený rozsudek je v současné době předmětem odvolání. Proto nabude uvedený rozsudek Tribunálu účinnosti teprve ode dne rozhodnutí o odvolání. Evropské orgány proto mohou trvat na tom, že zasahování státu zjištěné v tomto případě postačuje k závěru, že kritérium 1 není splněno. S ohledem na výše uvedené skutečnosti se tímto potvrzují závěry uvedené v 38. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(40)
Žádná ze dvou skupin, které podle závěrů prozatímní fáze nesplnily požadavky kritéria 2, tyto předběžné závěry nenapadla. Proto se potvrzuje, jak je uvedeno v 39. až 49. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že dvě ze skupin zařazených do vzorku nemají své účetnictví vedené a auditory prověřované v souladu s mezinárodními účetními standardy.
(41)
Skupina Baoding Lizhong tvrdila, že čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení výslovně požaduje, že zkreslení musí být způsobena bývalým systémem netržního hospodářství, přičemž skupina tvrdila, že jelikož údajně vždy podnikala jako skupina v držení soukromých subjektů, zkreslení nemohou být výsledkem „bývalého“ systému netržního hospodářství, jelikož skupina nikdy nepůsobila jako státem vlastněné společnosti. Tento argument nelze přijmout. Jak bylo zjištěno v tomto případě, výrobní náklady a finanční situace společností mohou podléhat výrazným zkreslením přeneseným z předchozího systému netržního hospodářství bez ohledu na to, zda společnost působila jako státem vlastněná společnost nebo nikoli.
(42)
Skupina Baoding Lizhong, společnost YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd a společnost CITIC Dicastal navíc znovu zopakovaly argumenty již předložené před přijetím prozatímního nařízení a trvaly na tom, že výhody, jež společnosti využívají, nejsou významné. Jak je však vysvětleno v 50. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření ukázalo, že zkreslení finanční situace skupin byla významná.
(43)
Kromě toho společnost YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd uvedla, že daňová osvobození poskytovaná zahraničním společnostem nepředstavují zvláštní subvenci a podle judikatury WTO týkající se vyrovnávacích opatření důkazní břemeno o specifičnosti subvence spočívá na vyšetřujících orgánech (4). Ve svém podání se společnost YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd rovněž odvolává na čl. 4 odst. 5 antisubvenčního základního nařízení (5), v němž se uvádí, že „určení, že se jedná o specifickou subvenci (…), musí být průkazně doloženo“. Společnost rovněž uvádí čl. 4 odst. 2 písm. b) antisubvenčního základního nařízení (objektivní kritéria nebo podmínky pro vznik nároku na poskytnutí subvence a pro její výši, která znamenají, že se nejedná o specifickou subvenci) a článek 10 dohody o antisubvenčních a vyrovnávacích opatřeních, který vymezuje vyrovnávací clo jako „clo vybírané za účelem vyrovnání subvence poskytované přímo či nepřímo na zhotovení, výrobu nebo vývoz zboží“. A konečně, společnost YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd navrhuje, že „pokud útvary Komise chtějí vyrovnávat subvence poskytované čínskou vládou, správný postup by byl prostřednictvím antisubvenčního šetření“.
(44)
Co se týče tohoto výkladu antidumpingových právních předpisů, je třeba říci, že není správný, jelikož kritéria antisubvenčního základního nařízení nelze použít v souvislosti s analýzou týkající se tržního zacházení. Antidumpingové základní nařízení stanoví, že je nutno prošetřit, zda výrobní náklady a finanční situace společností nepodléhají podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství, a jak je uvedeno výše, kroky, které znamenají účast státu při utváření podnikatelského prostředí prostřednictvím opatření, jež jsou typická pro netržní hospodářství, by měly být považovány za vliv státu způsobený bývalým systémem netržního hospodářství.
(45)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se tímto potvrzují závěry uvedené v 40. až 44. a 50. až 55. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(46)
Vývozci znovu zopakovali své námitky řešené v 46. a 47. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení má být rozhodnutí o tom, zda výrobci splňují uvedená kriteria pro přiznání tržního zacházení, přijato do tří měsíců od zahájení šetření, zatímco v tomto případě bylo toto rozhodnutí přijato až po uplynutí této tříměsíční lhůty. Na podporu svého tvrzení vývozci citovali rozsudek Tribunálu ve věci T-299/05 (6). Vývozci zejména uvedli, že ještě před odesláním oznámení o tržním zacházení Komise obdržela všechny odpovědi na antidumpingové dotazníky zaslané vývozcům, jakož i odpovědi na dotazníky zaslané společnostem se sídlem ve srovnatelné zemi, a proto útvary Komise, jelikož měly k dispozici údaje obsažené v odpovědích na tyto dotazníky, měly veškeré informace nezbytné k výpočtu dumpingového rozpětí podle běžné metodiky a metodiky pro srovnatelnou zemi. Vývozci pak dospívají k závěru, že jako taková mohla Komise vědět, jaký vliv bude její rozhodnutí o tržním zacházení mít, pokud jde o výpočet dumpingového rozpětí. S ohledem na výše uvedené skutečnosti vývozci nevylučují, že rozhodnutí o tržním zacházení bylo přijato na základě účinků na dumping.
(47)
Tento argument nelze přijmout. Za prvé, na rozdíl od toho, co bylo uvedeno, před odesláním oznámení o tržním zacházení Komise neměla k dispozici všechny informace nezbytné k výpočtu dumpingového rozpětí. Za okolností tohoto případu ve skutečnosti nebyly informace obsažené v odpovědích na antidumpingové dotazníky a na dotazníky zaslané společnostem se sídlem ve srovnatelné zemi ani úplné ani správné, a proto nemohly útvary Komise v daném okamžiku dumpingové rozpětí vypočítat. Za účelem shromáždění informací a údajů, které byly nezbytné pro přesný výpočet dumpingového rozpětí, musely být ve skutečnosti provedeny inspekce na místě. Tyto inspekce byly zahájeny teprve více než dva týdny po odeslání oznámení o tržním zacházení. Jelikož Komise ještě neměla k dispozici údaje získané v průběhu inspekcí na místě, bylo tudíž fakticky nemožné, aby provedla výpočty dumpingu před odesláním oznámení o tržním zacházení a přijala rozhodnutí o tržním zacházení na základě účinků na dumping.
(48)
Za druhé, vývozci nepředložili žádné důkazy o tom, že by rozhodnutí o tržním zacházení bylo odlišné, kdyby bylo přijato ve lhůtě tří měsíců.
4.2. Závěr
(49)
Tímto se potvrzuje zjištění, že žádné ze společností, které požádaly o tržní zacházení, by nemělo být přiznáno tržní zacházení, jak je stanoveno v 53. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3. Individuální zacházení
(50)
Obě skupiny ve vzorku, kterým bylo prozatímně odepřeno individuální zacházení kvůli zasahování státu, u něhož bylo zjištěno, že je takové povahy, že umožňuje obcházet opatření, pokud jsou jednotlivým vývozcům stanoveny různé sazby, napadly předběžné zjištění uvedené v 55. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Skupina Baoding Lizhong tvrdí, že k žádným státním zásahům nedochází, a také uvádí, že podle znění čl. 9 odst. 5 písm. c) a e) k zamítnutí individuálního zacházení nestačí existence zasahování státu a že doslovné znění čl. 9 odst. 5 umožňuje přiznat individuální zacházení i v případě, že dochází k zasahování státu, ovšem za předpokladu, že přesto existuje dostatečná nezávislost na státu a že státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení příslušných opatření. Tak by tomu bylo pouze v případě, že by státní úředníci zaujímali většinu klíčových funkcí a mohli zasahovat do běžných obchodních rozhodnutí.
(51)
Druhá skupina tvrdila, že většinu jejích akcií vlastní soukromé osoby a riziko obcházení neexistuje, protože skupina zásobuje výhradně výrobce automobilů na trhu OEM a smlouva s výrobcem automobilů stanoví pro každý model kol konkrétní výrobní místo, které je podrobeno kontrole před uzavřením smlouvy i v průběhu jejího trvání.
(52)
Pokud jde o tvrzení skupiny Baoding Lizhong, riziko obcházení bylo přezkoumáno. Státní zásahy skutečně nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení příslušných opatření. Skupině Baoding Lizhong tudíž může být přiznáno individuální zacházení.
(53)
Co se týče společnosti CITIC Dicastal, jedná se o státní společnost přímo kontrolovanou státem (většina jejích akcií patří státu). Státní zásahy jsou takového rozsahu, že umožňují obcházení opatření, pokud společnost získá odlišnou celní sazbu. Jinými slovy, výroba jiných státem kontrolovaných společností by mohla být přesměrována prostřednictvím společnosti CITIC Dicastal. Pokud jde o další argument společnosti CITIC Dicastal, skutečnost, že dodává výhradně výrobcům automobilů na trhu OEM, jí nebrání v tom, aby v budoucnu dodávala i jiným odběratelům. Lze tedy dospět k závěru, že společnosti CITIC Dicastal by mělo být individuální zacházení odepřeno.
4.4. Srovnatelná země
(54)
Řada zúčastněných stran zpochybnila volbu Turecka jako srovnatelné země. Jejich argumenty nelze přijmout; za prvé proto, že připomínky dorazily dosti dlouho po normativně stanovené lhůtě pro předložení připomínek k výběru srovnatelné země (lhůta uplynula dne 24. srpna 2009), a za druhé proto, že je nelze brát v úvahu z věcného hlediska.
(55)
Dotyčné argumenty lze shrnout takto:
1)
Jedna ze spolupracujících společností v Turecku (Hayes Lemmerz) je ve spojení s výrobcem v Unii a obě tyto spolupracující společnosti jsou členy EUWA (sdružení zastupujícího evropské výrobce, které předložilo příslušný podnět). Toto nelze přijmout. Skutečnost, že jedna ze společností ve srovnatelné zemi je ve spojení s výrobcem v Unii a že obě tyto společnosti jsou členy stejného sdružení jako žadatelé, nelze považovat za relevantní kritérium pro vyloučení Turecka jako srovnatelné země. Kritéria, která je třeba brát v úvahu při analyzování vhodnosti srovnatelné země, se musí zakládat výlučně na takových skutečnostech, jako je míra hospodářské soutěže na domácím trhu srovnatelné země a neexistence významných rozdílů mezi výrobním postupem u výrobců ve srovnatelné zemi a u výrobců v zemi s netržním hospodářstvím.
2)
Bylo rovněž předloženo tvrzení, že výrobní postup v Číně není srovnatelný s Tureckem, protože čínské společnosti mají přístup k levnější surovině. Toto tvrzení nelze zohlednit. Na jedné straně je přístup k levnějšímu hliníku důsledkem zkreslení cen způsobeného státními zásahy. Jak je vysvětleno výše, ČLR těží z jedinečné světové pozice, co se týče přístupu k surovinám s nejnižšími možnými cenami, a v jiných zemích nelze nalézt žádnou srovnatelnou situaci. Na druhé straně šetření ukázalo, že výrobní postup je prakticky totožný v Číně i v Turecku.
3)
A konečně, bylo předloženo tvrzení, že na vnitrostátní úrovni je nedostatečná hospodářská soutěž, protože domácí výroba se používá převážně pro vývoz a zároveň existují vstupní překážky dovozu ze zemí mimo Unii. Tato tvrzení nelze brát v úvahu. Ve skutečnosti je trh Unie více než šestkrát větší než turecký trh a neexistují žádné vstupní překážky, a proto je přiměřené, že Turecko zasílá významnou část své výroby do Unie. Kromě toho je na domácím tureckém trhu dostatečná hospodářská soutěž, protože existuje nejméně pět domácích výrobců a neexistují žádné překážky dovozu z Unie.
(56)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se potvrzuje předběžný závěr uvedený v 63. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že vhodnou a přiměřenou srovnatelnou zemí je Turecko.
4.5. Dumping
4.5.1. Výpočet
(57)
Dva vyvážející výrobci zpochybnili předběžná zjištění uvedená v 57. až 77. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Bylo uvedeno, že podle čl. 2 odst. 11 základního antidumpingového nařízení by měly být výpočty dumpingu založeny na „všech vývozních obchodech“, jinými slovy, tito dva vyvážející výrobci se domnívají, že při výpočtu dumpingového rozpětí by se mělo brát v úvahu 100 % transakcí. Bylo rovněž namítnuto, že nejdražší transakce, zejména u jedné ze společností, jež byly předmětem šetření, nebyly při výpočtu dumpingového rozpětí zohledněny.
(58)
Pokud jde o argument o počtu transakcí, které mají být zohledněny, je třeba připomenout, že čl. 2 odst. 11 základního antidumpingového nařízení stanoví, že výpočty dumpingu by měly být založeny na „všech vývozních obchodech“, „pokud ustanovení upravující spravedlivé srovnání nestanoví jinak“. To znamená, že pokud nelze dosáhnout přiměřeného srovnání 100 % výrobků, nebude možné zohlednit 100 % vývozních transakcí. Toto je považováno za přiměřené za předpokladu, že výpočty jsou založeny na dostatečně velkém procentním podílu ze všech vývozních transakcí. V tomo případě bylo vzato v úvahu přibližně 85 % transakcí.
(59)
Co se týče tvrzení, že nejdražší transakce nebyly vzaty v úvahu, byl proveden nový výpočet dumpingu, aby byly i tyto transakce zohledněny. Typy výrobků použité pro výpočet provedený na prozatímní úrovni byly doplněny o řadu dalších typů výrobků. Bylo tak možné zahrnout do výpočtu co nejvíce transakcí, což také zajistilo, aby se vážená průměrná jednotková cena všech vývozních transakcí na jednu vývozní společnost co nejvíce blížila vážené průměrné jednotkové ceně vývozních transakcí (této společnosti), která byla použita pro výpočet dumpingového rozpětí. Takto byla zohledněna hodnota všech vývozních transakcí, a to i těch nejdražších. Běžné hodnoty pro tyto dodatečné druhy výrobků byly vypočteny podle metodiky vysvětlené v 70. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Při tomto novém výpočtu dumpingové rozpětí kleslo zejména u společnosti YHI.
(60)
Metodika použitá k určení běžné hodnoty, vývozní ceny a srovnání je totožná s metodikou, která je popsána v 64. až 75. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Jediné změny u nových výpočtů se týkají zvýšení počtu zohledněných transakcí a úvahy, že průměrná cena vývozních transakcí použitých k výpočtu dumpingu u jakékoli dané společnosti by se neměla podstatně lišit od průměrné vývozní ceny všech transakcí této společnosti.
(61)
Bylo předloženo tvrzení, že analýza Komise nebere v úvahu vývoj směnných kurzů, a to zejména zhodnocení amerického dolaru oproti euru, a vývoj nákladů na primární hliník a mezinárodní přepravu. Toto tvrzení není opodstatněné, jelikož útvary Komise podle svých běžných postupů zahrnuly do své analýzy trhu s dotčeným výrobkem během období šetření všechny druhy ověřitelných nákladů.
(62)
Čínský výrobce YHI tvrdil, že výpočet nákladů v jeho individuálním dumpingovém výpočtu byl nepřesný. Komise přijala toto tvrzení a provedla nový výpočet, který vedl k určení dumpingového rozpětí ve výši 23,81 %, tzn. o 2,14 % méně než v předchozím výpočtu.
4.5.2. Konečná dumpingová rozpětí
Společnost
Konečné dumpingové rozpětí
YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd
23,81 %
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd
60,29 %
Baoding Lizhong
67,66 %
Jiné spolupracující společnosti
44,23 %
Všechny ostatní společnosti
67,66 %
5. ÚJMA
(63)
Komise obdržela připomínky k předběžným zjištěním týkající, se újmy. Některé z těchto připomínek byly pouze opakováním připomínek, jimiž se již zabývalo prozatímní nařízení.
(64)
Tvrzení, kterými se již zabývalo prozatímní nařízení, nejsou v tomto nařízení opakována.
5.1. Dovoz z ČLR
(65)
Zúčastněné strany tvrdily, že metodika výpočtu dovozu nebyla dostatečně vysvětlena. Tato kritika však není odůvodněná.
(66)
Je třeba připomenout, že v prozatímní fázi byla metodika založena na podnětu, avšak zkontrolována porovnáním s dalšími zdroji (údaji, jež poskytli spolupracující výrobci, uživatelé, vývozci). Tyto údaje byly znovu analyzovány s ohledem na připomínky zúčastněných stran a předběžné závěry se tímto potvrzují.
(67)
Je třeba připomenout, že v den zveřejnění prozatímního nařízení byla do spisu, který je zúčastněným stranám přístupný k nahlédnutí, vložena tři oznámení poskytující podrobné informace o metodách výpočtu výroby, dovozu a prodeje.
(68)
Jelikož kódy KN, jichž se týká stávající šetření, obsahují i jiné výrobky než dotčený výrobek, většina připomínek souvisela s metodikou, kterou Komise použila k vyloučení jiných výrobků než dotčeného výrobku z nahlášených objemů.
(69)
Kód KN 8708 70 50 zahrnuje kola z hliníku; části, součásti a příslušenství kol, z hliníku. Příslušné údaje v tunách byly získány z databáze Comext bez jakékoli další úpravy v této fázi, a to na základě předpokladu, jak je uvedeno v podnětu, že části, součásti a příslušenství jsou menšího významu.
(70)
Kód KN 8708 70 10 zahrnuje mimo jiné kola z hliníku; části, součásti a příslušenství kol, z hliníku. Také zde byly příslušné údaje v tunách, získané z databáze Comext, řádně upraveny v souladu s metodikou popsanou v podnětu.
(71)
Připomínky předložené zúčastněnými stranami tento přístup převážně kritizovaly, aniž by však obsahovaly návrh vhodnější nebo spolehlivější alternativy. Kritika se týkala hlavně skutečnosti, že jelikož zúčastněné strany nevěděly, kterou metodu se Komise chystá použít, nemohly vyjádřit své připomínky. Je třeba připomenout, že nedůvěrné znění podnětu, které důkladným způsobem stanoví metodiku vyloučení, bylo k dispozici v nedůvěrném spisu již od zahájení řízení. Komise zkontrolovala údaje poskytnuté v podnětu a nezjistila nic, co by zpochybnilo přiměřenost zvolené metody. Dále vzhledem k tomu, že zúčastněné strany nenavrhly alternativní metodu vyloučení, byly jejich připomínky shledány nepodloženými.
(72)
Druhý soubor připomínek se týkal způsobu přepočtu objemů původně vyjádřených v tunách na jednotky pro příslušné dva kódy KN. Také zde Komise postupovala podle metody navržené v podnětu a následně podpořené odpověďmi čínských vývozců na dotazník. Tato metodika naznačuje, že průměrná jednotková hmotnost výrobků dovážených z Číny činí přibližně 9 kg na kolo. Jednotková hmotnost výrobků dovážených z jiných třetích zemí byla v souladu s podnětem odhadnuta přibližně na 10 kg na jednotku, avšak překontrolována porovnáním s dostupnými informacemi získanými v průběhu tohoto šetření od různých stran.
(73)
Ve svých podáních předložených po skončení prozatímní fáze zúčastněné strany tvrdily, že namísto 9 kg by se měla jako průměrná hmotnost použít hodnota 10 kg, jelikož tolik činí průměrná hmotnost dovážených kol pro trh OEM. Jak je uvedeno v prozatímním nařízení, průměrná hmotnost 9 kg vychází z údajů poskytnutých vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku. Proto se konstatuje, že je to nejpřiměřenější metoda přepočtu odrážející průměrnou hmotnost čínského dovozu. V každém případě však přepočet na základě hodnoty 10 kg u kol pro trh OEM ukázal, že výsledek by neměl žádný vliv na konečné závěry.
(74)
Závěry uvedené v 86. až 88. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se tímto potvrzují.
5.1.1. Objem a ceny dovozu z ČLR
(75)
Závěry učiněné mimo jiné na základě údajů Eurostatu uvedených v 86. a 89. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byly potvrzeny odpověďmi vyvážejících výrobců na dotazník. Vzhledem k tomu, že údaje pocházejí z různých zdrojů, mohou se trendy samozřejmě mírně lišit v závislosti na konkrétním segmentu a společnosti. V každém případě potvrdily nízké cenové úrovně, což v kombinaci s vysokou úrovní cenového podbízení a prudkým zvýšením objemu dovozu z ČLR zvýrazňuje správnost celkového závěru v tomto případě.
(76)
Údaje a trendy byly rovněž zkontrolovány odděleně u kol pro trh OEM a u kol pro následný trh. Prozatímní nařízení v 89. bodě odůvodnění chybně uvádělo, že ceny za roky 2006 až 2008 měly vycházet z údajů Eurostatu, protože dotazníky zaslané vývozcům neposkytly relevantní údaje. Uvedené konstatování se mělo týkat rozlišení mezi transakcemi s koly pro trh OEM a s koly pro následný trh. Toto rozlišení lze určit pouze na základě přehledů jednotlivých transakcí poskytnutých vývozci.
(77)
Pokud jde o jednotkové ceny kol pro následný trh, údaje ukazují více méně konstantní úrovně s mírným zvýšením na konci období. Pohybovaly se v rozmezí 25 až 34 EUR v roce 2006, 24 až 32 EUR v roce 2007, 25 až 29 EUR v roce 2008 a 26 až 36 EUR v období šetření. Za účelem zachování důvěrné povahy údajů byla tato rozmezí upravena nejvýše o 15 % směrem nahoru nebo dolů.
Cenové rozpětí u čínského dovozu kol pro následný trh (na základě vzorku vývozců)
+/- 15 %
+/- 15 %
2006
25
34
2007
24
32
2008
25
29
Období šetření
26
36
(78)
Jednotkové ceny dovozu kol pro trh OEM z ČLR vykazují během posuzovaného období pokles o více než 15 %. Další informace nelze zveřejnit z důvodu jejich důvěrné povahy, jak je vysvětleno níže v oddílu o výpočtu úrovně pro odstranění újmy.
(79)
Jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že se čínské dovozní ceny zvýšily mezi rokem 2008 a obdobím šetření, kdy většina ukazatelů újmy značně klesla. K nominálnímu růstu čínských dovozních cen (i když jen o 1,6 %) skutečně došlo. (7) Je však nutno zdůraznit, že za celé posuzované období tyto ceny klesly o 8 %.
(80)
Celkově byly u obou segmentů potvrzeny nízké cenové úrovně, což v kombinaci s vysokou mírou cenového podbízení a prudkým nárůstem dovozu z ČLR potvrzuje závěry učiněné v tomto případě.
5.2. Analýza újmy odděleně u kol pro trh OEM a u kol pro následný trh
(81)
Jednou z hlavních připomínek obdržených po uložení prozatímních opatření bylo, že měla být provedena analýza všech ukazatelů újmy odděleně u kol pro trh OEM a u kol pro následný trh.
(82)
Jedna ze zúčastněných stran se v této souvislosti odvolávala na nařízení Komise (ES) č. 1888/2006 (8) a také na nařízení Rady (ES) č. 682/2007 (9) týkající se dovozu zrn kukuřice cukrové pocházejících z Thajska, přičemž tvrdila, že v uvedeném případě byla taková analýza u konkrétních segmentů provedena. Tato zúčastněná strana dále tvrdila, že se Komise tím, že nepostupovala stejně jako ve věci kukuřice cukrové, dopustila porušení požadavků WTO.
(83)
Ve věci kukuřice cukrové bylo odkázáno na příslušná ustanovení WTO, že podle odvolacího orgánu „když vyšetřovací orgány přezkoumávají jednu část domácího výrobního odvětví, měly by v zásadě podobným způsobem přezkoumat všechny ostatní části, které toto odvětví tvoří, a stejně tak přezkoumat dané výrobní odvětví jako celek“ (10). Tento případ jasně ukazuje, že přístup uplatněný v tomto případě je v souladu s dosavadní praxí evropského orgánu a v souladu s antidumpingovou dohodou WTO (11). Segmentová analýza je možná, ale musí být doprovázena analýzou celého odvětví.
(84)
Je třeba připomenout, že ve stávajícím řízení byly v prozatímní fázi oba segmenty posouzeny společně, avšak některé ukazatele byly u kol pro trh OEM a u kol pro následný trh analyzovány odděleně (cenové podbízení, spotřeba, podíly na trhu). S ohledem na připomínky předložené zúčastněnými stranami provedla Komise další rozbor, přičemž byly analyzovány některé další ukazatele na úrovni jednotlivých segmentů (viz níže). Jak je patrné níže, tato analýza potvrzuje, že trendy u dotčeného výrobku posuzovaného jako celek obecně odpovídají trendům u kol pro trh OEM a u kol pro následný trh posuzovaných zvlášť.
5.2.1. Spotřeba
(85)
Níže uvedená tabulka ukazuje vývoj spotřeby hliníkových kol v Unii odděleně na trhu OEM a na následném trhu. Podrobnější informace o rozlišení mezi dovozem kol pro trh OEM a pro následný trh jsou uvedeny výše v části o dovozu. Údaje o tomto rozlišení vycházely z různých zdrojů informací poskytnutých spolupracujícími výrobci v Unii, uživateli a vyvážejícími výrobci v dotčené zemi.
Jednotky (v tisících)
2006
2007
2008
Období šetření
Celková spotřeba Unie
58 607
62 442
58 313
49 508
Index 2006 = 100
100
107
99
84
Spotřeba kol pro trh OEM
43 573
44 009
42 076
34 915
Index 2006 = 100
100
101
97
80
Spotřeba kol pro následný trh
15 033
18 432
16 237
14 592
Index 2006 = 100
100
123
108
97
(86)
Celková spotřeba Unie klesla v posuzovaném období o 16 % z 58, 6 milionu jednotek na 49,5 milionu jednotek. Stejný trend lze vysledovat v obou segmentech. Spotřeba kol pro trh OEM se snížila o 20 % z 43,5 milionu jednotek na 34,9 milionu jednotek, zatímco spotřeba kol pro následný trh klesla o 3 % z 15 milionů jednotek na 14,5 milionu jednotek.
5.2.2. Dovoz z ČLR a podíly na trhu v segmentech kol pro trh OEM a kol pro následný trh
(87)
Řada připomínek se týkala závěrů Komise o velikosti trhu OEM a následného trhu s hliníkovými koly v Unii, a zejména tržního podílu dovozu. Zúčastněné strany zejména tvrdily, že Komise nesprávně vypočítala tržní podíl dovozu pro trh OEM. V návaznosti na tyto připomínky bylo provedeno další šetření týkající se tržního podílu dovážených kol pro trh OEM a kol pro následný trh. Je třeba připomenout, že prozatímní nařízení stanovilo tržní podíly kol pro trh OEM a kol pro následný trh dovážených z ČLR. Tyto podíly na trhu byly stanoveny na základě informací obsažených ve spisu v prozatímní fázi, které vycházely z údajů poskytnutých výrobci v Unii, vývozci a výrobci automobilů. Na tomto základě bylo zjištěno, že tržní podíl dovozu kol pro trh OEM představuje přibližně 3 % (konzervativní výpočet), ale mohl by dosahovat až 6 %.
(88)
S ohledem na kritiku vyjádřenou zúčastněnými stranami byly všechny údaje znovu ověřeny a toto ověření potvrdilo prozatímní závěry. Podrobné vysvětlení všech kroků šetření a všech zdrojů informací použitých ke stanovení podílu obou segmentů na dovozu nejen z dotčené země, ale také z jiných třetích zemí bylo zahrnuto do oznámení vloženého do spisu, který je zúčastněným stranám přístupný k nahlédnutí. Toto oznámení dokládá rozmanitost zdrojů použitých k získání relevantních informací.
(89)
V reakci na připomínky zúčastněných stran, že tržní podíl ve výši 3 % je malý, je třeba navíc zdůraznit, že ani 3 % tržní podíl nelze považovat za malý na cenově citlivém trhu, o jaký se v tomto případě jedná. To platí zejména s ohledem na pokles cen popsaný níže ve 116. bodě odůvodnění. Kromě toho došlo také k významnému zvýšení objemu a tržního podílu dovozu z ČLR.
Objemy dovozu v tisících jednotek - trh OEM
2006
2007
2008
Období šetření
ČLR
455
476
508
1 183
Index 2006 = 100
100
105
112
260
Podíl na trhu (%)
1 %
1 %
1 %
3 %
Objemy dovozu v tisících jednotek - následný trh
2006
2007
2008
Období šetření
ČLR
3 247
4 667
5 301
4 954
Index 2006 = 100
100
144
163
153
Podíl na trhu (%)
22 %
25 %
33 %
34 %
5.3. Cenové podbízení
(90)
Je třeba připomenout, že v prozatímní fázi bylo cenové podbízení vypočteno pro dotčený výrobek jako celek, jakož i pro oba segmenty odděleně. Rozlišení na segmenty vycházelo z přehledů jednotlivých transakcí poskytnutých výrobci v Unii a vývozci zařazenými do vzorku na základě identifikace prodeje kol výrobcům automobilů.
(91)
Rozpětí cenového podbízení uvedená v 95. a 98. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byla přepočtena především s ohledem na změny ve výpočtech dumpingu (viz výše). Byla také zpřesněna, pokud jde o použitou celní sazbu. Konkrétně byla v prozatímní fázi použita jednotná 4,5 % celní sazba. Tento přístup byl uplatněn i v konečné fázi při výpočtu celkového cenového podbízení (u obou segmentů). To bylo způsobeno skutečností, že ne všechen dovoz kol pro trh OEM byl deklarován pod kódem KN spojeným s nižší, 3 % celní sazbou.
(92)
Některé zúčastněné strany zopakovaly své připomínky, že úroveň cenového podbízení by měla být vypočtena pouze ve vztahu k té složce ceny, která souvisí s přidanou hodnotou (při vyloučení nákladů na hliník). Jak je uvedeno v 96. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, použitím této metodiky by se úroveň cenového podbízení ve skutečnosti zvýšila. Jelikož úroveň podbízení vypočtená ve vztahu k plné ceně (v procentech) již byla podstatná, nebyla tato metoda dále zkoumána.
(93)
Cenové podbízení vypočtené pro dotčený výrobek jako celek se pohybuje od 20 % do 38 %. Podbízení zůstává podstatné u obou segmentů (15 % až 29 % u kol pro trh OEM a 49 % až 63 % u kol pro následný trh).
6. STAV VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
6.1. Vymezení výrobního odvětví Unie a makroekonomické a mikroekonomické ukazatele újmy
(94)
Jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že Komise použila nesprávné vymezení výrobního odvětví Unie a výroby v Unii a že posouzení újmy mělo vycházet z informací, které se vztahují pouze k žadatelům a zastáncům podnětu, a nikoli z celkové výroby v Unii.
(95)
Výrobní odvětví Unie bylo vymezeno podle ustanovení čl. 4 odst. 1 základního nařízení. Posouzení situace celého výrobního odvětví Unie je v souladu se základním nařízením. Argument, že posouzení újmy bylo založeno na nesprávném vymezení výrobního odvětví Unie, je tedy nutno zamítnout. V důsledku toho je nutno zamítnout všechny argumenty týkající se vývoje tendencí ukazatelů újmy, u kterých byly jako základ pro analýzu použity údaje o výrobcích zařazených do vzorku a spolupracujících výrobcích.
(96)
Další obecnější připomínkou bylo, že nedůvěrné verze dotazníků pro výrobce a minidotazníků byly nedostatečné. Komise tyto připomínky podrobně posoudila a v odůvodněných případech si vyžádala vylepšené nedůvěrné verze. Ty byly zařazeny do spisu, který je zúčastněným stranám přístupný k nahlédnutí, čímž byla zcela umožněna účinná obrana práv.
(97)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že někteří výrobci v Unii měli být vyloučeni vzhledem ke skutečnosti, že neposkytli úplné informace o své činnosti. Tyto strany dále tvrdily, že toto vyloučení by bývalo mělo dopad na výsledek. Tato tvrzení však nejsou podložena fakty, protože dotyční výrobci v Unii ve skutečnosti poskytli všechny podstatné informace. Proto je nutno tato tvrzení zamítnout.
(98)
Jeden dovozce rovněž tvrdil, že měl být zařazen jako výrobce v Unii vzhledem ke skutečnosti, že výrobu zadával do dotčené země, zatímco řada dalších činností probíhala v Unii (např. návrh). Tato společnost zadávala výrobu do dotčené země, přičemž v Unii si zachovávala některé aktivity jako například testování kol. Avšak vzhledem k tomu, že výrobní proces probíhá v dotčené zemi, nemůže být tento dovozce v rámci antidumpingového řízení považován za výrobce v Unii. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem muselo být toto tvrzení zamítnuto.
(99)
Některé zúčastněné strany provedly analýzu ukazatelů újmy u jednotlivých společností. Takový přístup je nutno zamítnout, jelikož analýza újmy se provádí pro výrobní odvětví Unie jako celek.
6.2. Makroekonomické ukazatele
6.2.1. Objem prodeje a podíl na trhu
(100)
Po zveřejnění prozatímního nařízení požádaly zúčastněné strany o údaje s rozlišením mezi trhem OEM a následným trhem. Tabulka níže ukazuje objemy prodeje a podíl na trhu s rozlišením mezi trhem OEM a následným trhem:
2006
2007
2008
Období šetření
Objem prodeje celého výrobního odvětví Unie v tisících jednotek - trh OEM
36 820
36 240
34 932
28 719
Index 2006 = 100
100
98
95
78
Objem prodeje celého výrobního odvětví Unie v tisících jednotek - následný trh
8 626
10 443
7 962
7 075
Index 2006 = 100
100
121
92
82
Tržní podíl - trh OEM (v %) (podíl výrobců v Unii na celkové spotřebě kol pro trh OEM)
84,5 %
82,3 %
83 %
82,3 %
Index 2006 = 100
100
97
98
97
Tržní podíl - následný trh (v %) (podíl výrobců v Unii na celkové spotřebě kol pro následný trh)
57,4 %
56,7 %
49 %
48,5 %
Index 2006 = 100
100
99
85
84
(101)
Pro stanovení tohoto rozlišení byly použity různé zdroje informací, zejména údaje poskytnuté výrobci v Unii v průběhu šetření, údaje z podnětu, jakož i údaje shromážděné před zahájením šetření.
(102)
Výše uvedená tabulka ukazuje klesající trend, pokud jde o prodej a tržní podíly jak u trhu OEM, tak u následného trhu.
6.2.2. Smluvní prostředí
(103)
Jak je uvedeno ve 112. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise pokračovala v posuzování zakázek zadaných během období šetření, které však měly být uskutečněny až po jeho skončení. Údaje, které se již ve spisu nacházely, byly doplněny o nové informace od výrobců kol a automobilů v Unii. Tyto údaje potvrdily řádové hodnoty nákupů a trendy týkající se tržních podílů evropských a čínských dodavatelů. Přispívají k tomu i argumenty předložené výrobci automobilů, podle nichž podíl čínského dovozu vzrostl v důsledku zvýšení konkurenceschopnosti a kvality a zlepšení možností ve výrobních postupech.
6.3. Mikroekonomické ukazatele
6.3.1. Výrobní náklady
(104)
Jedna ze zúčastěných stran tvrdila, že údaje o ziskovosti uvedené ve 117. bodě odůvodnění prozatímního nařízení neodpovídají údajům o prodeji a výrobních nákladech uvedeným v 89. a 122. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Bylo to způsobeno administrativní chybou při výpočtu výrobních nákladů, která vedla k použití nesprávného souboru údajů. Tato chyba byla opravena a údaje o výrobních nákladech jsou uvedeny v následující tabulce.
V eurech
2006
2007
2008
Období šetření
Průměrné výrobní náklady (na jednotku)
48,1
49,4
48,7
49,1
(105)
Tato oprava nemá vliv na trend zjištěný v prozatímní fázi. Průměrné výrobní náklady zůstaly během posuzovaného období stabilní.
6.3.2. Ziskovost
(106)
V reakci na žádosti zúčastněných stran o poskytnutí údajů s rozlišením mezi trhem OEM a následným trhem byla ziskovost vypočtena odděleně pro trh OEM a pro následný trh. Řádové hodnoty a trendy se potvrdily.
V %
2006
2007
2008
Období šetření
Celková ziskovost
3,2
0,7
-1,5
-5,4
Ziskovost trhu OEM
3,1
0,4
-1,4
-5,7
Ziskovost následného trhu
5,2
5,7
-3,3
-2,4
(107)
Jak ukazuje výše uvedená tabulka, ziskovost byla ovlivněna jak u trhu OEM, tak u následného trhu. V průběhu posuzovaného období klesla o 8,8 procentního bodu u kol pro trh OEM a o 7,6 procentního bodu u kol pro následný trh. Z toho vyplývá, že řádové hodnoty a trendy u kol pro trh OEM a kol pro následný trh posuzovaných odděleně se shodují s řádovými hodnotami a trendy u dotčeného výrobku posuzovaného jako celek (pokles o 8,7 procentního bodu).
6.3.3. Návratnost investic
(108)
Zúčastněné strany poukazovaly na možné nepřesnosti při výpočtu návratnosti investic. Vykázané hodnoty zohledňují všechny položky tvořící návratnost investic, včetně odpisů. Uvedená tvrzení je tudíž nutno zamítnout.
6.4. Závěr o újmě
(109)
Závěry o újmě uvedené v 80. až 123. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se tímto potvrzují. Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu, což se projevilo především poklesem ziskovosti. Některé ukazatele újmy byly analyzovány odděleně u kol pro trh OEM a u kol pro následný trh. Vývojové trendy a řádové hodnoty těchto ukazatelů odpovídají údajům zjištěným pro dotčený výrobek jako celek.
7. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
7.1. Dopad dovozu z ČLR
(110)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že pokles výroby a prodeje výrobního odvětví v Unii byl důsledkem klesající spotřeby (což údajně vyvolalo také snížení kapacity). Prozatímní nařízení skutečně nezpochybnilo, že se spotřeba na trhu Unie snižuje. Ačkoli je možné, že k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, mohly přispět i jiné činitele než dumpingový dovoz z ČLR (hospodářská krize a dovoz z Turecka), dopad těchto dalších činitelů není takový, aby narušil příčinnou souvislost uvedenou ve 136. až 152. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. V každém případě, jak je uvedeno ve 126. a následujících bodech odůvodnění prozatímního nařízení, existuje zřejmá souvislost mezi významným nárůstem objemů čínského dovozu za nízké ceny a újmou zjištěnou u výrobního odvětví Unie. Kromě toho, jak je uvedeno ve 103. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a na rozdíl od tvrzení zúčastněných stran, zůstala kapacita během posuzovaného období stabilní (zejména v letech 2006 až 2008, s poklesem o 4 % mezi rokem 2008 a obdobím šetření).
(111)
Některé zúčastněné strany odkazovaly na výkazy zveřejněné výrobci v Unii na jejich internetových stránkách a na skutečnost, že dumpingový dovoz z ČLR není mezi příčinami újmy uveden. Bez ohledu na jakákoli veřejná prohlášení výrobců v Unii (která v žádném případě nevylučují čínský dovoz jako možnou příčinu újmy) údaje ve spisu jasně prokazují, že existuje příčinná souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z ČLR.
(112)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že ztráta ziskovosti byla způsobena klesajícím objemem výroby. Výrobci tudíž nebyli schopni umořit své fixní náklady při menším počtu vyrobených kol. Avšak pokles výroby byl způsoben ztrátou podílu na trhu, která byla důsledkem pronikání čínského dovozu na trh.
(113)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že dovoz z ČLR nemohl být příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, protože v roce 2007 došlo k poklesu ziskovosti navzdory stabilním cenám a objemům prodeje. Je třeba připomenout, že mezi roky 2006 a 2007 došlo k zvýšení tržního podílu dovozu z ČLR a k 40 % nárůstu, pokud jde o objem. Z těchto důvodů muselo být toto tvrzení zamítnuto.
(114)
Závěry uvedené ve 126. až 130. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se tímto potvrzují.
7.2. Účinky jiných činitelů
7.2.1. Rozlišení na segmenty
(115)
Zúčastněné strany znovu zopakovaly svá tvrzení, že újma utrpěná výrobním odvětvím Unie, které směruje většinu svého prodeje na trh OEM, nemohla být způsobena čínským dovozem, který se soustředí především na následný trh a na trhu OEM se vyskytuje omezeně. Je třeba připomenout, že tyto připomínky byly řešeny ve 131. až 135. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(116)
Po uložení prozatímních opatření některé zúčastněné strany poukazovaly na 133. bod odůvodnění prozatímního nařízení, v němž se uvádí, že existují náznaky, že výrobci automobilů používají čínské ceny ke stlačování cen výrobního odvětví Unie. Tyto zúčastněné strany tvrdily, že příslušné orgány nemohou zakládat své závěry na náznacích, nýbrž pouze na skutečných důkazech. Zúčastněné strany dále upozorňovaly, že ve spisu, který je zúčastněným stranám přístupný k nahlédnutí, nebyly k dispozici žádné informace dokládající taková tvrzení.
(117)
Hned zpočátku je třeba zdůraznit vysokou obchodní citlivost tohoto druhu informací. Kromě informací, jež měla Komise k dispozici, byly zúčastněnými stranami poskytnuty další informace. Tyto dodatečné informace potvrzují závěry založené na důkazech, které měla Komise k dispozici v prozatímní fázi a které ukazovaly jasný systematický tlak na snižování cen. Komise dále vytvářela spis s ohledem na aspekt cenového tlaku. Podrobné podání poskytli výrobci v Unii. To umožnilo Komisi další vhled do podrobností postupu při nabídkových řízeních a potvrdilo závěry týkající se tlaku na snižování cen a využívání čínských nabídek jako srovnávacího kritéria k uplatňování tohoto tlaku. V některých případech byla cílová cena stanovená výrobci automobilů (která tvoří výchozí bod jednání) skutečně již nastavena níže než náklady výrobců v Unii, a byla tak neudržitelná od samého počátku. Někdy byly neúspěšné dokonce i nabídky pod touto úrovní.
(118)
Podle informací, které má Komise k dispozici, někteří výrobci automobilů jen oznamují uchazečům o jejich zakázky, že by měli snížit ceny v souladu s čínskými nabídkami, jiní používají cenové nabídky od společností, které se nabídkových řízení neúčastnily, a konečně ještě další dokonce vůbec neomezují svá nabídková řízení, takže nabídku může podat kdokoli (dokonce i ti uchazeči, kteří by nikdy nesplnili příslušné požadavky).
(119)
Výrobci automobilů tvrdili, že cena není v jejich nákupních rozhodnutích určujícím činitelem. Informace ve spisu skutečně prokazují, že mohou být zvažovány i jiné aspekty, avšak cena hraje rozhodující úlohu.
(120)
Závěry uvedené ve 131. až 135. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se tímto potvrzují.
7.2.2. Dopad dovozu z Turecka
(121)
Zúčastněné strany tvrdily, že Komise podcenila dopad tureckého dovozu jakožto příčiny újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Je třeba připomenout, že 136. a 137. bod odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují, že nižší ceny dovozu z Turecka mohly mít určitý nepříznivý dopad na situaci výrobního odvětví Unie, který však nebyl natolik významný, aby sám o sobě narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(122)
Dopad dovozu z Turecka byl také zvažován u jednotlivých segmentů. Bylo zjištěno, že - tureckého dovozu představovala kola pro trh OEM. Potvrdilo se, že trendy a řádové hodnoty zjištěné u společně posuzovaných segmentů kol pro trh OEM a kol pro následný trh odpovídají trendům a řádovým hodnotám zjištěným u každého z obou segmentů zvlášť. Podle informací ve spisu (poskytnutých různými spolupracujícími stranami) ceny tureckého dovozu kol pro následný trh v posuzovaném období klesly. Pokud jde o ceny tureckého dovozu kol pro trh OEM, ty zůstaly relativně stabilní.
(123)
Zúčastněné strany uvedly, že ceny dovozu z Turecka mezi rokem 2008 a obdobím šetření značně klesly. Avšak, jak je uvedeno ve 137. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, cenový rozdíl byl stále podstatně nižší než rozdíl mezi čínskými dovozními cenami a cenami výrobců v Unii.
(124)
S ohledem na připomínky jedné ze zúčastněných stran, že Turecko by mělo být zahrnuto do podání (viz body odůvodnění 2.1 a násl. výše), je třeba poznamenat, že nezahrnutí Turecka nenarušuje příčinnou souvislost mezi čínskými vývozy dotčeného výrobku a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(125)
Z těchto důvodů musela být tvrzení předložená těmito zúčastněnými stranami zamítnuta. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 136. a 137. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2.3. Dopad dovozu z dalších zemí
(126)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že tržní podíl dovozu z jiných třetích zemí než z ČLR se mezi roky 2006 a 2008 zvýšil. Je třeba poznamenat, že podíl dovozu ze třetích zemí zůstal stabilní s drobnými odchylkami v rozmezí 1 %. Toto tvrzení muselo být proto zamítnuto.
(127)
Některé země uvedly, že k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, přispěl dovoz z Jižní Afriky, a to z důvodu jeho objemu nebo cen. Jak je uvedeno v 99. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tržní podíl jihoafrického dovozu, přestože se z hlediska objemů zvýšil, je od roku 2007 stabilní (na úrovni 1,4 % s nárůstem o 0,6 % mezi roky 2006 a 2007). Komise obdržela informaci, že většina tohoto dovozu byla určena pro trh OEM. Pokud jde o ceny jihoafrického dovozu pro trh OEM, Komise obdržela rozporuplné informace. Na základě údajů Eurostatu lze dospět k závěru, že se zvýšily ze 43 na 51 EUR. Tyto údaje byly rovněž v souladu s informacemi poskytnutými jedním výrobcem v Unii. Tvrzení o vlivu jihoafrického dovozu je proto třeba odmítnout.
(128)
Závěry uvedené ve 136. až 138. bodě odůvodnění prozatímního nařízení o dovozu ze třetích zemí posuzovaném dohromady nebo zvlášť se tudíž potvrzují.
7.2.4. Dopad hospodářské krize
(129)
Zúčastněné strany znovu zopakovaly své argumenty o dopadu finanční krize. Tyto připomínky, zejména k poklesu výroby automobilů, byly řešeny v prozatímním nařízení.
(130)
Jak je uvedeno ve 142. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, sestupný trend započal dlouho před hospodářskou krizí a časově se shodoval s obdobím pronikání dovozu z ČLR na trh.
(131)
Závěry uvedené ve 139. až 144. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se tímto potvrzují.
7.2.5. Hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii a koncentrace na trhu Unie
(132)
Zúčastněné strany tvrdily, že k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, přispěla jeho struktura. Nicméně, jak je uvedeno ve 146. a 147. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, údaje shromážděné během šetření prokazují, že větší i menší společnosti byly postiženy podobně.
7.2.6. Řídicí rozhodnutí přijímaná výrobci v Unii
(133)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že příčina újmy spočívala v nesprávných řídicích rozhodnutích přijímaných výrobci v Unii. Tyto připomínky se týkaly společností výrobců uvedených ve 124. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, které byly buď uzavřeny nebo proti nim bylo zahájeno úpadkové řízení. Je nutno připomenout, že v prozatímním nařízení je uvedeno 30 společností, zatímco připomínky zúčastněných stran se týkaly pouze čtyř. Obecně tyto připomínky nebyly opodstatněné. V každém případě údaje ve spisu jasně prokazují příčinnou souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dovozem z ČLR. Tento závěr posiluje skutečnost, že i přes uzavření některých firem se tržní podíl zbývajících společností nezvýšil.
7.2.7. Dovoz ze třetích zemí prováděný výrobním odvětvím Unie
(134)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že jeden výrobce v Unii nabízel levnější kola ze třetích zemí, a tím přispěl k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Tato nařčení však nebyla potvrzena důkazy. Především nebylo jasné, zda by tento dovoz ovlivnil nějaká významná množství. Toto tvrzení muselo být proto zamítnuto.
7.2.8. Ceny hliníku a dodací smlouvy výrobního odvětví Unie
(135)
Bylo předloženo tvrzení, že průměrné výrobní náklady zůstaly stabilní navzdory změnám cen hliníku. Zúčastněné strany tvrdily, že ztráty, které utrpěli výrobci v Unii, byly způsobeny skutečností, že uzavírali dlouhodobé smlouvy na dodávky hliníku, které neumožňovaly úpravu ceny v souladu s klesajícími cenami na Londýnské burze kovů. Informace ve spisu předložené spolupracujícími výrobci v Unii jsou s těmito tvrzeními v rozporu. Proto bylo nutno tato tvrzení zamítnout.
7.2.9. Výkyvy směnného kurzu
(136)
Bylo rovněž předloženo tvrzení, že újma, kterou utrpěli výrobci v Unii, se pravděpodobně sníží v důsledku růstu hodnoty čínské měny (RMB) vůči euru. Kolísání měny zvýší ceny dumpingového dovozu obchodovaného v eurech, čímž se sníží cenový rozdíl mezi dumpingovým dovozem a cenami výrobců v Unii.
(137)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že šetření musí zjistit, zda dumpingový dovoz (z hlediska ceny a objemu) způsobil (nebo by mohl způsobit) podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie, nebo zda byla tato podstatná újma zapříčiněna jinými činiteli. V tomto ohledu čl. 3 odst. 6 základního nařízení uvádí, že je nutno prokázat, že újmu způsobuje cenová úroveň dumpingového dovozu. Odkazuje tedy pouze na rozdíl mezi cenovými úrovněmi, a neexistuje tedy žádný požadavek, aby byly analyzovány činitele ovlivňující výši těchto cen.
(138)
Pravděpodobný účinek dumpingového dovozu na ceny výrobního odvětví Unie se v podstatě zkoumá zjištěním cenového podbízení, cenového propadu a stlačení cen. Za tímto účelem se porovnají dumpingové vývozní ceny s prodejními cenami výrobního odvětví Unie, přičemž vývozní ceny použité k stanovení újmy je někdy třeba převést na jinou měnu, aby byly srovnatelné. Proto použití směnných kurzů v této souvislosti pouze zajišťuje, aby byl cenový rozdíl zjištěn na srovnatelném základě. Z toho je zřejmé, že směnný kurz nemůže být v zásadě dalším činitelem újmy.
(139)
Výše uvedené závěry potvrzuje i znění čl. 3 odst. 7 základního nařízení, které odkazuje na jiné známé činitele než dumpingový dovoz. Přehled dalších známých činitelů v uvedeném článku nezmiňuje žádný činitel ovlivňující úroveň cen dumpingového dovozu.
(140)
Avšak i kdyby byla tato skutečnost vzata v úvahu, vzhledem k očekávanému tlaku na spotřebitelské ceny v souvislosti s poklesem trhu je nepravděpodobné, že by dovozci nakupující z dotčené země byli schopni zvýšit ceny pro maloobchodní prodej v důsledku zhodnocení RMB. Směnné kurzy jako takové lze navíc jen velmi obtížně předvídat. A konečně, ke zhodnocení RMB vůči euru došlo až po období šetření. Všechny tyto prvky znemožňují dospět k závěru, že výkyvy měny budou mít růstový účinek na ceny dumpingového dovozu z dotčené země.
(141)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem nelze dojít k závěru, že by vývoj směnného kurzu mohl být dalším činitelem působícím újmu.
7.2.10. Rostoucí poptávka po ocelových kolech
(142)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena skutečností, že v době hospodářské krize se spotřebitelé přeorientovali na levnější ocelová kola nebo na menší automobily, které bývají údajně častěji vybaveny ocelovými koly. Tento argument měla údajně potvrzovat i skutečnost, že režimy podpory zavedené v různých evropských zemích zvyšovaly přitažlivost prodeje malých automobilů. Jiné zúčastněné strany naopak tvrdily, že i když režimy podpory skutečně mohly zvýšit přitažlivost prodeje malých automobilů, tyto automobily jsou lépe vybaveny a montují se na ně hliníková kola.
(143)
Na základě dostupných údajů byla provedena další analýza, protože neexistují žádné obecné statistiky ocelových kol. Údaje o výši spotřeby ocelových kol by mohly být získány porovnáním údajů o výrobě automobilů v Unii (viz 141. bod odůvodnění prozatímního nařízení) a údajů o spotřebě kol pro trh OEM (viz 84. bod odůvodnění výše).
2006
2007
2008
Období šetření
Výroba automobilů v Unii (v tis. jednotek)
16 198
17 103
15 947
13 443
Množství kol použitých při výrobě automobilů (počet vyrobených vozů * 4,5 kola)
72 891
76 963
71 761
60 493
Spotřeba hliníkových kol pro trh OEM v Unii (v tis. jednotek)
43 573
44 009
42 076
34 915
Spotřeba ocelových kol v Unii (v tis. jednotek)
29 318
32 954
29 685
25 578
Podíl hliníkových kol na trhu OEM
59 %
57 %
58 %
57 %
Podíl ocelových kol
40 %
42 %
41 %
42 %
(144)
Tabulka ukazuje, že spotřeba ocelových kol mezi rokem 2008 a obdobím šetření klesla o 12 %. Podíl hliníkových kol při výrobě nových automobilů se mezi rokem 2008 a obdobím šetření (obdobím poznamenaným hospodářskou krizí) snížil o 1 procentní bod. Podíl ocelových kol při výrobě nových automobilů se během téhož období o 1 procentní bod zvýšil.
(145)
Lze vyslovit závěr, že podíl hliníkových a ocelových kol při výrobě nových automobilů zůstal stabilní. Kromě toho ani trendy spotřeby a výroby hliníkových kol nepodporují výše uvedený argument. Proto bylo nutno jej zamítnout.
7.3. Závěr o příčinné souvislosti
(146)
Žádný z argumentů předložených zúčastněnými stranami nedokládá, že vliv dalších činitelů kromě dumpingového dovozu z ČLR je takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a zjištěnou újmou. Závěry o příčinné souvislost uvedené v prozatímním nařízení se tímto potvrzují.
8. ZÁJEM UNIE
(147)
S ohledem na připomínky zúčastněných stran provedla Komise další rozbor všech argumentů týkajících se zájmu Unie. Všechny záležitosti byly prozkoumány a závěry prozatímního nařízení byly potvrzeny.
8.1. Zájem dovozců
(148)
Jak je uvedeno ve 160. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise dále prošetřila dopad cla na společnosti, které dovážejí a dále prodávají svá vlastní značková hliníková kola, jejichž výrobu zadaly v ČLR. Bylo zjištěno, že ačkoli by dopad cla na takové společnosti byl s největší pravděpodobností větší než dopad na jiné druhy dovozců vymezených ve 159. a 160. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, stejně by nebyl nepřiměřený vzhledem ke globálním účinkům na celé výrobní odvětví Unie.
(149)
Na základě údajů o cenách poskytnutých za období šetření jedním spolupracujícím dovozcem (který externě zadával výrobu dodavatelům) bylo zjištěno, že zisková rozpětí dosažená touto společností by stačila k pokrytí účinků cla. Zisková rozpětí dosažená touto společností byla vyšší než navrhované clo.
8.2. Zájem uživatelů
(150)
Po uložení prozatímních opatření zúčastněné strany zopakovaly obecné připomínky k dopadu opatření ve smyslu vysokých nákladů, aniž by poskytly důkazy, jež by tato tvrzení doložily. Je třeba připomenout, že analýza dopadů na náklady vycházela z údajů poskytnutých spolupracujícími výrobci automobilů. Tyto údaje poskytly před uložením prozatímních opatření jen tři společnosti a pouze tyto údaje mohly tvořit základ pro závěry Komise.
(151)
Jak je uvedeno ve 165. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dopad opatření na náklady je omezený, přičemž maximální dopad na náklady činí 0,223 % (pokud připustíme, že všechny cenové úrovně by se zvýšily o 22,3 %). Avšak i tento maximální dopad na náklady se zdá být omezený vzhledem k obratu dosahovanému výrobci automobilů.
(152)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že nárůst nákladů v důsledku opatření by je donutil přemístit svou výrobu jinam. Vzhledem k omezenému dopadu na náklady by se rozhodnutí přemístit výrobu automobilů zmíněné některými výrobci automobilů zdálo neúměrné ke zjištěnému dopadu na náklady. Uvedená tvrzení bylo tudíž nutno zamítnout.
(153)
Je také třeba poznamenat, že argumenty o vysokých nákladech jsou v rozporu s připomínkami některých výrobců automobilů, že se na čínské dodávky spoléhají ve velmi omezené míře.
(154)
Závěry o dopadu opatření na náklady uvedené v prozatímním nařízení se tímto potvrzují.
8.3. Různorodost zdrojů dodávek
(155)
Žadatelé uváděli, že uložení opatření bude v zájmu automobilového průmyslu. Zajištěním, že výrobní odvětví Unie zůstane provozuschopné, bude zaručena různorodost zdrojů dodávek.
(156)
Jiné zúčastněné strany, zejména uživatelé, znovu zopakovaly své argumenty o hospodářské soutěži na trhu Unie. Tvrdily také, že dovoz z ČLR je nezbytný k pokrytí poptávky na trhu Unie, jelikož výrobci v Unii nejsou schopni poskytnout dostatečné kapacity. Zatímco v letech 2006 a 2007 zůstala míra využití kapacity na úrovni 92 %, v roce 2008 došlo k dramatickému poklesu na 84 % a v období šetření na 73 %. Tyto údaje jasně dokládají, že existuje, a to zejména v současné době, dostatek volných kapacit, které by mohly být použity k zvýšení výroby. Argument o nedostatečné kapacitě výrobního odvětví Unie je navíc v rozporu s jinými připomínkami ze strany automobilového průmyslu, a sice o podstatném snížení poptávky po kolech pro trh OEM. Uvedená tvrzení bylo tudíž nutno zamítnout.
(157)
Jedna ze zúčastněných stran rovněž tvrdila, že čínští výrobci nevyrábějí stejné druhy výrobků jako evropští výrobci hliníkových kol. Tato tvrzení musela být zamítnuta vzhledem k úrovni shody kontrolních čísel výrobků zjištěné v tomto případě (v závislosti na provedeném výpočtu, jak je vysvětleno v 93. bodě odůvodnění, by odpovídající poměr činil 92 % u výpočtu cenového podbízení pro dotčený výrobek posuzovaný jako celek a 77 % pro segmenty kol pro trh OEM a kol pro následný trh posuzované odděleně).
(158)
Závěry uvedené ve 166. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se tímto potvrzují.
8.4. Jižní Korea
(159)
Zúčastněné strany znovu zopakovaly své připomínky k nepříznivému dopadu cel v tomto případě v kombinaci s dalšími činiteli, jako je konkurenční výhoda poskytnutá jihokorejským výrobcům automobilů na základě dohody o volném obchodu. Tyto připomínky však nebyly podloženy žádnými novými důkazy. Je třeba poznamenat, že neexistuje žádný důkaz, že by dohoda o volném obchodu měla za následek újmu pro automobilový průmysl, a že v každém případě je v rámci dotyčné dohody o volném obchodu k dispozici ochranný nástroj, který lze použít k nápravě. Závěry uvedené ve 167. a 168. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se tímto potvrzují.
8.5. Závěr týkající se zájmu Unie
(160)
Závěry uvedené ve 153. až 171. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se tímto potvrzují.
9. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
9.1. Úroveň pro odstranění újmy
(161)
Většina obdržených připomínek se týkala výpočtu úrovně pro odstranění újmy. Zúčastněné strany zpochybnily metodiku tohoto výpočtu jako takovou a stěžovaly si na nedostatečné zveřejnění.
9.1.1. Zveřejnění
(162)
Je třeba připomenout, že metodika výpočtu úrovně pro odstranění újmy byla podrobně vysvětlena v oznámení vloženém v den zveřejnění prozatímního nařízení do spisu, který je zúčastněným stranám přístupný k nahlédnutí. Všechny zúčastněné strany rovněž obdržely toto oznámení spolu s informačním dopisem zaslaným téhož dne.
(163)
Druhé oznámení bylo vloženo do spisu, který je zúčastněným stranám přístupný k nahlédnutí, v reakci na připomínky vznesené po uložení prozatímních opatření.
(164)
Je třeba připomenout, že kontrolní čísla výrobků použitá k výpočtu u každého výrobce automobilů byla jasně vysvětlena ve výše zmíněném oznámení. Přesné údaje o cenách a objemech však nemohly být zveřejněny z důvodu jejich důvěrné povahy.
(165)
Pokud jde o dovoz z Číny, nemohly být údaje o vyvezených množstvích, o hodnotě CIF na hranici Unie a vážených průměrných jednotkových prodejních cenách zveřejněny, jelikož vycházely z transakcí provedených dvěma vývozci. Jejich zveřejnění by tudíž porušilo požadavky na zachování důvěrnosti obsažené v základním nařízení.
(166)
Pokud jde o transakce prováděné výrobci v Unii na trhu Unie, poskytnutí podrobnějších informací by bylo smysluplné pouze tehdy, pokud by tyto podrobnosti byly poskytnuty jednotlivě u každého z výrobců. To však není možné, protože by to bylo v rozporu s výše uvedenými požadavky na zachování důvěrnosti.
(167)
Z těchto důvodů se proto má za to, že podrobné informace o metodice použité při výpočtu cla (mimo jiné například včetně použitých kontrolních čísel výrobků a rozlišení podle jednotlivých výrobců automobilů) poskytly zúčastněným stranám dostatek informací, aby mohly plně využít svého práva na obhajobu, při respektování požadavků na zachování důvěrnosti stanovených v základním nařízení.
9.1.2. Metodika
(168)
Je třeba připomenout, že prodej pod cenou byl vypočítán na základě údajů týkajících se nákupů hliníkových kol výrobci automobilů. Z důvodů uvedených zejména ve 174. až 177. bodě odůvodnění prozatímního nařízení zahrnuje tento přístup pouze hliníková kola určená pro trh OEM. Výrobci automobilů, kteří v rámci šetření spolupracují, potvrdili, že nakupují hliníková kola na základě nabídkových řízení. Vzhledem k povaze nabídkových řízení musí modely, které pocházejí ze dvou zdrojů, být ve všech ohledech stejné, ať jsou nakupovány z ČLR, nebo z Unie. V zájmu zajištění co nejvyšší úrovně srovnání mezi dováženými výrobky z Číny a z Unie bylo jejich srovnání uskutečněno pro každé kontrolní číslo výrobku zvlášť u každého velkého výrobce automobilů identifikovaného v údajích poskytnutých jak výrobci v Unii zařazenými ve vzorku, tak spolupracujícími čínskými vývozci. V rozporu s tvrzeními některých zúčastněných stran není tato úroveň cla výsledkem jakéhokoli druhu úpravy, nýbrž vychází z uznání zásady, že clo musí být stanoveno na odpovídající úrovni umožňující nápravu újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
9.1.2.1. Informace použité jako základ pro výpočet
(169)
Zúčastněné strany tvrdily, že výpočet úrovně pro odstranění újmy byl proveden na základě nabídkových řízení, ačkoli informace o nabídkových řízeních nebyly vyžádány v rámci šetření ani nebyly dány k dispozici ve spisu, který je zúčastněným stranám přístupný k nahlédnutí.
(170)
I když byla nabídková řízení uvedena v popisu metodiky použité k výpočtu výše cla, šlo pouze o odkaz na druh postupu nakupování používaný výrobci automobilů, který zaručuje, aby kola ze dvou zdrojů byla stejná a aby mohlo být dosaženo vyšší úrovně srovnatelnosti. Nejednalo se o odkaz na dokumentaci nebo zdroje informací, na jejichž základě byly výpočty prováděny.
(171)
Naopak, výpočty byly prováděny v souladu s obvyklým postupem na základě přehledů jednotlivých transakcí poskytnutých vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku a výrobci v Unii. Porovnání kontrolních čísel výrobků bylo provedeno na úrovni výrobce automobilů, tzn. v rámci skupiny transakcí označené jako prodej vývozců a výrobců v Unii tomuto konkrétnímu výrobci automobilů. Tyto údaje byly plně ověřeny.
9.1.2.1. Úpravy
(172)
Připomínky zúčastněných stran se týkaly úprav provedených při výpočtu. Komise některé z těchto připomínek přijala.
(173)
Je třeba připomenout, že ceny CIF čínských vývozců byly upraveny směrem nahoru o 7,6 %, z čehož 4,5 % činí clo a 3,1 % další dovozní náklady. Za účelem stanovení cílové ceny na základě prodejní ceny skutečného výrobce v Unii bylo nutno připočítat dvě položky:
1.
5,4 % na základě obratu k dosažení úrovně výrobních nákladů (je třeba si uvědomit, že se jedná o váženou průměrnou ztrátu pro výrobce kol v Unii zjištěnou za období šetření),
2.
3,2 % na základě obratu k výrobním nákladům (vypočteným podle předchozího bodu 1) na zajištění přiměřeného zisku a aby se dospělo k cílové ceně. Hodnota 3,2 % odpovídá zisku dosaženému výrobním odvětvím Unie v roce 2006, tj. prvním roce posuzovaného období, kdy finanční výsledky výrobců v Unii dosud nebyly ovlivněny poškozujícím dumpingem.
(174)
Co se týče cla, v prozatímní fázi byly dovozní ceny upraveny směrem nahoru o 4,5 %. Toto clo odpovídá clu, které se uplatňuje u kódu KN 8708 70 50. Na hliníková kola pro průmyslovou montáž (tzn. pro trh OEM) se však v zásadě vztahuje kód KN 8708 70 10, a nikoli kód KN 8708 70 50. Na dovoz podle tohoto kódu se uplatňuje clo ve výši 3 %. Vzhledem k metodice použité ke stanovení úrovně pro odstranění újmy, která je založena na segmentu kol pro trh OEM, a s ohledem na připomínky zúčastněných stran po uložení prozatímních opatření je za účelem zajištění jednotného přístupu vhodné použít celní sazbu ve výši 3 %.
(175)
Co se týče cílového zisku, zúčastněné strany tvrdily, že toto ziskové rozpětí je vypočteno pro výrobce kol pro trh OEM i pro výrobce kol pro následný trh, a může tudíž zvýšit výsledek výpočtu provedeného pouze na základě transakcí na trhu OEM. S ohledem na připomínky zúčastněných stran Komise upravila tyto výpočty za použití výše zisků a ztrát vypočtené pouze u kol pro trh OEM (-5,7 % respektive 3,1 %, viz bod odůvodnění 106 a násl. výše).
(176)
Na druhé straně zúčastněné strany tvrdily, že úroveň zisku by měla být upravena směrem dolů, aby odrážela dopad krize. Běžně se však používá ziskové rozpětí, jehož by výrobní odvětví bývalo dosáhlo nebýt dumpingu. Další příčiny újmy, i když k ní přispívají, nejsou při výpočtu cílového zisku specifikovány.
(177)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že metodika použitá k výpočtu úrovně pro odstranění újmy byla v rozporu s metodikou předepsanou základním nařízením. Základní nařízení však žádnou zvláštní metodu k určení úrovně pro odstranění újmy nestanoví. Metodu pro stanovení této úrovně je nutno posuzovat z hlediska konkrétních okolností daného případu. Jak je vysvětleno v prozatímním nařízení a jinde v tomto nařízení, okolnosti případu podporují použití metodiky uplatňované evropskými orgány. Dále je třeba poznamenat, že úrovně cenového podbízení uvedené v prozatímním nařízení a výše v 93. bodě odůvodnění jsou známkou, že úrovně prodeje pod cenou zjištěné za použití přístupu navrhovaného některými zúčastněnými stranami by byly mnohem vyšší.
(178)
S ohledem na tyto změny činí celní sazba 22,3 %.
9.1.2.3. Použitelnost cla uvaleného na kola pro trh OEM na prodej kol pro následný trh
(179)
Jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že je nevhodné, aby výpočet výše cla pro odstranění újmy vycházel pouze z prodeje kol pro trh OEM, když se toto clo vztahuje i na kola pro následný trh. Nicméně, jak je vysvětleno výše (a také ve 174. až 177. bodě odůvodnění prozatímního nařízení), tento přístup je v tomto případě vhodný, a to zejména proto, že 85 % prodeje výrobců v Unii se týká trhu OEM.
(180)
Přístup použitý Komisí, podle něhož je výpočet prvku pro odstranění újmy omezen pouze na kola pro trh OEM, byl nejvhodnější. Jiný přístup se nezdál vhodný, protože by to vedlo k situaci, kdy by se soubor vývozních údajů zaměřených více na následný trh porovnával s výrobním odvětvím Unie, které prodává převážně na trhu OEM.
(181)
Použitý přístup je odůvodněný a přiměřený vzhledem k tomu, že cílem opatření je odstranit újmu vznikající výrobnímu odvětví Unie. Zajišťuje, aby clo nebylo stanoveno na úrovni vyšší, než jaká je nezbytná k odstranění újmy.
9.1.2.4. Neproveditelnost a povinnost stanovit individuální clo pro hospodářské subjekty, jimž bylo přiznáno individuální zacházení
(182)
Jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že na rozdíl od čl. 9 odst. 5 prvního pododstavce základního nařízení druhý pododstavec neumožňuje nestanovit individuální clo. V důsledku toho tato strana tvrdila, že výjimku související s neproveditelností nelze v tomto případě použít a že nadále platí povinnost stanovit individuální celní sazbu pro vývozce, kterým bylo přiznáno individuální zacházení.
(183)
Některé zúčastněné strany dále tvrdily, že neproveditelnost je pouze důsledkem použité metodiky, a že je tudíž vyvolána samotnou Komisí. Zúčastněné strany tvrdily, že Komise měla k dispozici všechny údaje předložené vyvážejícími výrobci kol pro následný trh, jež jí umožňovaly zahrnout prodej kol pro následný trh do výpočtu úrovně pro odstranění újmy.
(184)
A konečně, některé zúčastněné strany tvrdily, že Komise dokázala vypočítat cenové podbízení zvlášť pro trh OEM a zvlášť pro následný trh, a proto musela být schopna vypočítat i prodej pod cenou. Poslední argument byl, že ceny kol pro následný trh mohly být srovnány s cenami kol pro trh OEM, protože tvorba kontrolních čísel výrobků nijak nerozlišuje mezi těmito dvěma segmenty.
(185)
Pokud jde o první tvrzení, je pravdou, že čl. 9 odst. 5 základního nařízení vychází z předpokladu, že pokud je hospodářskému subjektu přiznáno individuální zacházení, bude možné stanovit pro něj individuální clo. V tomto konkrétním případě by to však bylo neproveditelné nebo nevhodné. Je tomu tak proto, že při určení úrovně pro odstranění újmy, jak bylo vysvětleno výše, je nutno se zaměřit na prodej kol pro trh OEM. Kromě toho, pokud jde o všechny výrobce, kterým bylo přiznáno individuální zacházení, clo založené i na jejich prodeji kol pro následný trh by bylo nepřiměřeně vysoké, tzn. přesahovalo by výši, která by byla za okolností tohoto konkrétního případu odůvodněná k odstranění újmy. Je tomu tak proto, že jak bylo vysvětleno výše, úroveň pro odstranění újmy stanovená na 22,3 % je dostatečná k ochraně výrobců v Unii na jejich primárním trhu (OEM). Clo, které by bylo založeno i na prodeji těchto výrobců na následném trhu - které by ve všech třech případech výrobců s přiznaným individuálním zacházením bylo vyšší - by tudíž bylo nepřiměřeně vysoké.
(186)
Je také třeba zmínit, že odkaz na nedostatek spolehlivých údajů ve 182. boě odůvodnění prozatímního nařízení se netýkal kvality poskytnutých údajů, nýbrž druhu údajů použitých k výpočtu (porovnání kontrolních čísel výrobků u každého výrobce automobilů, tzn. porovnání modelů nakupovaných z ČLR a z Unie konkrétním výrobcem automobilů). Druh postupu používaný k nákupu kol na trhu OEM umožnil dosáhnout vyšší úrovně srovnatelnosti. Vzhledem k tomu, že se používají různé postupy, nemohl být stejný druh údajů poskytnut u prodeje na následném trhu.
(187)
Stanovení újmy na základě článku 3 základního nařízení je právně odděleno od stanovení výše cla. Výpočet cla se provádí po určení újmy tak, aby bylo clo stanoveno ve výši, která stačí k nápravě újmy. Z toho vyplývá, že Komise provedla tento výpočet v souladu se zvolenou metodikou. Také skutečnost, že struktura kontrolních čísel výrobků nezahrnula kritérium prodejních kanálů, nesouvisí s metodikou použitou při stanovení úrovně pro odstranění újmy.
(188)
Argumenty zúčastněných stran o použití výjimky kvůli neproveditelnosti a o bezpodmínečné povaze povinnosti stanovit individuální celní sazbu je nutno zamítnout.
9.1.2.5. Reprezentativnost použitých transakcí
(189)
Kritika zúčastněných stran se týkala také toho, že výpočet úrovně pro odstranění újmy byl arbitrární, protože byl založen na výběru malého počtu nereprezentativních transakcí.
(190)
Za prvé a především, zúčastněné strany tvrdily, že výpočet byl založen na nereprezentativním objemu dovozu z ČLR. Takový přístup je údajně v rozporu s antidumpingovou dohodou WTO (12), jelikož jej nelze považovat za průkazně doložený. Žadatel tvrdil, že skutečnost, že většina prodeje výrobního odvětví Unie probíhala na trhu OEM, nemá žádný význam, protože účelem výpočtu prodeje pod cenou je stanovit průměrnou částku, o kterou se mají ceny dumpingového dovozu zvýšit, aby nezpůsobovaly újmu. Výpočet prodeje pod cenou musí být reprezentativní pro dumpingový dovoz, a nikoli pro prodej výrobního odvětví Unie. Jiná ze zúčastněných stran tvrdila, že takový přístup je v rozporu s vlastní praxí evropských orgánů, jelikož obvykle se individuální podbízení a prodej pod cenou vypočítává jako vážená hodnota pro každé kontrolní číslo výrobku na základě podílu objemů vývozu na podbízení a prodeji pod cenou, a nikoli na základě množství prodaného výrobním odvětvím Unie.
(191)
Je třeba připomenout, že rozpětí pro odstranění újmy odráží (na základě vzorku) situaci přibližně 85 % prodeje výrobního odvětví Unie, který směřuje do segmentu OEM. Byl to tedy výběr metodiky, a nikoli technické stránky výpočtu jako takového, který byl dán konkrétní situací na trhu Unie, kde většina prodeje směřuje do segmentu OEM. Tento výběr vedl Komisi k porovnání cen na úrovni výrobců automobilů, čímž bylo dosaženo vyšší úrovně srovnatelnosti a zároveň bylo zajištěno, aby úroveň pro odstranění újmy nebyla nadhodnocená.
(192)
Co se týče reprezentativnosti, je dále třeba připomenout, že bylo zjištěno, že odpovídající poměr vývozních transakcí použitý v poměru k veškerému vývozu čínských vývozců zařazených ve vzorku do segmentu OEM činí více než 55 %. Tento poměr byl vzhledem k metodice použité při výpočtu úrovně pro odstranění újmy považován za reprezentativní.
9.1.2.6. Clo na základě cenového podbízení
(193)
Jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že rozpětí újmy mělo být podle postupu stanoveného v nařízení Rady (ES) č. 1531/2002 (13) o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu barevných televizních přijímačů pocházejících z Čínské lidové republiky, Korejské republiky, Malajsie a Thajska určeno na základě cenového podbízení. V tomto případě bylo clo skutečně založeno na cenovém podbízení s ohledem na skutečnost, že k újmě pro výrobní odvětví Unie zřejmě přispěly i jiné činitele než dumpingový dovoz, a také že v celosvětovém měřítku toto výrobní odvětví již řadu let nedosahovalo žádných nebo jen extrémně nízkých zisků. (14)
(194)
Je třeba poznamenat, že činitele, které vedly k rozhodnutí stanovit výši cla na úrovni cenového podbízení, nejsou v tomto případě použitelné. Na rozdíl od případu barevných televizních přijímačů (15) se dotčený výrobek nevyznačuje nízkými úrovněmi ziskovosti. Ziskovost podstatně klesla v důsledku levného dovozu z dotčené země. Také dovoz ze třetích zemí zůstal během posuzovaného období stabilní.
9.2. Závěr o úrovni pro odstranění újmy
(195)
Přístup v prozatímním nařízení, co se týče použité metodiky, se tímto potvrzuje. S ohledem na připomínky zúčastněných stran k úpravám činí přepočtená úroveň cla 22,3 %.
10. TVRZENÍ O OBCHÁZENÍ OPATŘENÍ
(196)
Zúčastněné strany tvrdily, že opatření mohou být obcházena, přičemž poukázaly především na nedávné zvýšení dovozu hliníkových kol ze zemí bez známé místní produkce. Příslušné orgány byly upozorněny na tento vývoj a možnosti a tato otázka bude pozorně sledována.
11. ZÁVAZEK
(197)
Jeden dovozce, který není ve spojení, vyjádřil zájem nabídnout cenový závazek. Ačkoli nebyl nabídnut žádný formální cenový závazek, je třeba poznamenat, že článek 8 základního nařízení omezuje možnost nabízet cenové závazky pouze na vývozce. Běžnou praxi Komise nepřijímat nabídky závazků od dovozců schválil i Evropský soudní dvůr (16), který mimo jiné konstatoval, že přijetí závazku nabídnutého dovozcem by jej pouze utvrdilo v tom, aby si i nadále opatřoval zásoby za dumpingové ceny.
(198)
Dva spolupracující vyvážející výrobci z Číny nabídli v souladu s čl. 8 odst. 2 základního nařízení cenový závazek. Dotčený výrobek však existuje ve velkém množství výrobních typů, jejichž ceny vykazují významné rozdíly (v případě jedné společnosti dokonce až 300 %), takže existuje velmi vysoké riziko křížové kompenzace. Kromě toho se typy výrobku budou vyvíjet, pokud jde o design a konečné opracování. Proto se dospělo k závěru, že výrobek není vhodný k cenovému závazku. Kromě toho jedna z těchto dvou společností neobdržela ani tržní ani individuální zacházení; u druhé společnosti byly zjištěny významné problémy v účetnictví a její struktura a škála výrobků (výroba pro trh OEM/pro následný trh) byla posouzena jako příliš složitá. Proto byly nabídky závazku zamítnuty.
12. CELNÍ PROHLÁŠENÍ
(199)
Statistické údaje o hliníkových kolech se často vyjadřují v počtu kusů. Nicméně pro hliníková kola není v kombinované nomenklatuře stanovené v příloze I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (17) žádná taková doplňková jednotka uvedena. Je proto nezbytné stanovit, že v prohlášení o propuštění do volného oběhu se má kromě hmotnosti v kilogramech nebo tunách uvádět pro dovoz i počet kusů dotčeného výrobku a některých výrobků kódu KN ex 8716 90 90.
13. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(200)
Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a vzhledem k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie je považováno za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Na dovoz hliníkových kol pro motorová vozidla kódů KN 8701 až 8705, bez ohledu na to, zda jsou vybavena příslušenstvím nebo pneumatikami, v současnosti kódů KN ex 8708 70 10 a ex 8708 70 50 (kódy TARIC 8708701010 a 8708705010) a pocházející z Čínské lidové republiky, se ukládá konečné antidumpingové clo.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranici Unie před proclením pro výrobek popsaný v odstavci 1 činí 22,3 %.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého podle nařízení (EU) č. 404/2010 na dovoz některých hliníkových kol, v současnosti kódů KN ex 8708 70 10 a ex 8708 70 50 (kódů TARIC 8708701010 a 8708705010) a pocházejících z Čínské lidové republiky, se vybírají s konečnou platností.
Článek 3
Do příslušného pole žádosti o propuštění do volného oběhu dovážených hliníkových kol pro vozidla kódu KN 8716, bez ohledu na to, zda jsou vybavena příslušenstvím nebo pneumatikami, a v současnosti kódu KN ex 8716 90 90, se zapíše kód TARIC 8716909010.
Členské státy každý měsíc informují Komisi o počtu kusů dovezených pod tímto kódem a o jejich původu.
Článek 4
Do příslušného pole žádosti o propuštění do volného oběhu dovážených výrobků uvedených v článcích 1 a 2 se zapíše počet jejich kusů.
Článek 5
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku 25. října 2010.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 964/2010
(2010. gada 25. oktobris),
ar ko piemēro galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes alumīnija riteņu veidu importam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”) un jo īpaši tās 9. pantu un 14. panta 3. punktu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
1. PAGAIDU PASĀKUMI
(1)
Komisija ar Regulu (ES) Nr. 404/2010 (2) (“pagaidu regula”) ir noteikusi pagaidu antidempinga maksājumu dažu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes alumīnija riteņu veidu importam.
(2)
Procedūru sāka pēc tam, kad Eiropas Riteņu ražotāju asociācija (EUWA) (“sūdzības iesniedzējs”) 2009. gada 30. jūnijā iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri pārstāv lielāko daļu - šajā gadījumā vairāk nekā 50 % - no dažu alumīnija riteņu veidu ražošanas kopapjoma Savienībā. Sūdzībā bija sniegti pierādījumi par minēto ražojumu dempingu un tā izraisīto būtisko kaitējumu, un šos pierādījumus atzina par pietiekamiem, lai pamatotu procedūras uzsākšanu.
2. TURPMĀKĀ PROCEDŪRA
(3)
Pēc tam, kad atklātībai bija nodoti būtiskie fakti un apsvērumi, kuri ir pamatā lēmumam piemērot pagaidu pasākumus (“pagaidu paziņojuma sniegšana”), vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstiskus iesniegumus, kuros izteica savu viedokli par pagaidu konstatējumiem. Personām, kas to lūdza, tika dota iespēja būt uzklausītām.
(4)
Komisija turpināja vākt informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu galīgajiem secinājumiem.
(5)
Jāatgādina, ka, kā minēts pagaidu regulas 18. apsvērumā, dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Pārbaude attiecībā uz tendencēm, kuras bija svarīgas kaitējuma novērtēšanai, ilga no 2006. gada 1. janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”).
(6)
Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem plānoja ieteikt galīga antidempinga maksājuma noteikšanu dažu ĶTR izcelsmes alumīnija riteņu veidu importam un tādu summu galīgo iekasēšanu, kuras tika nodrošinātas ar pagaidu maksājumu. Turklāt tika noteikts termiņš, kurā minētās personas pēc attiecīgās informācijas saņemšanas varēja izteikt iebildumus.
(7)
Mutiskās un rakstveida piezīmes, ko bija iesniegušas ieinteresētās personas, tika izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā.
2.1. Izmeklēšanas joma. Turcijas importa iekļaušana
(8)
Viena persona, kas pārstāvēja ražotāju eksportētāju intereses, apgalvoja, ka izmeklēšanas jomā būtu jāiekļauj attiecīgā ražojuma imports no Turcijas.
(9)
Attiecībā uz to, ka sūdzībā netika iekļauts Turcijas izcelsmes imports, būtu jānorāda, ka uzsākšanas posmā nebija pietiekamu pierādījumu par šīs valsts importa dempingu, kaitējumu un cēloņsakarību, lai pamatotu antidempinga procedūras uzsākšanu pret šādu importu.
(10)
Tieši pretēji - sūdzības iesniedzēji iesniedza informāciju, ka attiecīgā ražojuma imports no Turcijas netika veikts par dempinga cenām (skatīt sūdzības nekonfidenciālās versijas 13. lpp. 5. punktu un 5.1.a pielikumu).
3. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
(11)
Pēc pagaidu pasākumiem dažas personas atkārtoja savus argumentus par oriģināliekārtu ražotāju un sekundārā tirgus riteņu atšķirībām, apgalvojot, ka abi segmenti būtu jāuzskata par diviem dažādiem ražojumiem. Šīs personas apgalvoja, ka oriģināliekārtu ražotāju riteņi būtu jāizslēdz no šīs izmeklēšanas jomas, jo oriģināliekārtu ražotāju un sekundārā tirgus riteņus ražo saskaņā ar dažādiem ražošanas procesiem, tiem ir dažādas tehniskās un fizikālās īpašības, dažādi izplatīšanas kanāli un pat dažādi lietojuma veidi.
(12)
Jāatgādina, ka, kā minēts pagaidu regulas 21. apsvērumā, gan sekundārā tirgus, gan oriģināliekārtu ražotāju riteņu ražošanā var izmantot dažādus ražošanas procesus, tiem var būt dažāds diametrs un svars, kā arī visdažādākā pēcapstrāde. Oriģināliekārtu ražotāju un sekundārā tirgus riteņiem ir vienādas fizikālās un tehniskās īpašības, un tos var savstarpēji aizvietot.
(13)
Dažas personas apgalvoja, ka oriģināliekārtu ražotāju un sekundārā tirgus riteņiem ir dažādi galīgie patērētāji - oriģināliekārtu ražotāju riteņu patērētājs ir automobiļu ražotājs, bet sekundārā tirgus riteņu patērētājs ir automobiļa īpašnieks. Šāds skaidrojums ir maldinošs. Kaut gan oriģināliekārtu ražotāju riteņu piegādātāju patiešām izvēlas automobiļa ražotājs, oriģināliekārtu ražotāju un sekundārā tirgus riteņiem ir viens un tas pats lietojuma veids - ar tiem aprīko automobiļus un līdzīgus transportlīdzekļus. Tāpēc tiem ir viens un tas pats galīgais lietotājs - automašīnas vadītājs.
(14)
Visbiežāk tika izvirzīts arguments, ka oriģināliekārtu ražotāju riteņiem paredzētās prasības atšķiras no sekundārā tirgus riteņiem paredzētajām prasībām. Saskaņā ar šo argumentu, pasākumi nebūtu jāpiemēro oriģināliekārtu ražotāju riteņiem, jo tos nevar savstarpēji aizvietot ar sekundārā tirgus riteņiem (tos iegādājas atbilstoši dažādu ražojumu tirgu vajadzībām, un tie atšķiras pēc konstrukcijas, kvalitātes prasībām, ieguldījumiem, ražošanas procesa, cenām un importa).
(15)
Tika arī argumentēts, ka oriģināliekārtu ražotāju riteņus ražo saskaņā ar automobiļu ražotāju specifikācijām, turpretī sekundārā tirgus riteņus konstruē un ražo saskaņā ar riteņu ražotāju izvēlētām specifikācijām, neņemot vērā konkrētiem automobiļu modeļiem paredzētas prasības. Kaut gan sekundārā tirgus riteņus parasti neražo saskaņā ar automobiļu ražotāju sniegtām specifikācijām, ar tiem tiks aprīkoti dažādi automobiļu modeļi. Faktiski ar tiem galu galā tiks aprīkoti tieši tie paši automobiļu modeļi, kam sākotnēji ražoti oriģināliekārtu ražotāju riteņi. To, ka specifikācijas nāk no dažādiem avotiem, nevar uzskatīt par fizikālo un tehnisko īpašību atšķirību pierādījumu.
(16)
No Savienības ražotājiem un automobiļu ražotājiem tika saņemta papildinformācija. Tā apstiprināja, ka gan oriģināliekārtu ražotāju riteņu, gan sekundārā tirgus riteņu ražošanai tiek izmantoti tie paši ražošanas procesi (liešana, plūsmas formēšana, velmēšana, kalšana, divdaļīgu un trīsdaļīgu riteņu ražošana). Tiek ražoti dažāda svara un diametra abu veidu riteņi. Gan oriģināliekārtu ražotāju riteņiem, gan sekundārā tirgus riteņiem ir pieejami ieliktņi, noteikti pēcapstrādes veidi un termiskā apstrāde.
(17)
Dažas personas apgalvoja, ka oriģināliekārtu ražotāju riteņu un sekundārā tirgus riteņu tehniskās atšķirības raksturo tas, ka oriģināliekārtu ražotāju riteņiem tiek izmantots primārais alumīnijs, turpretī sekundārā tirgus riteņiem alumīniju bieži iegūst no metāllūžņiem. Komisija rūpīgi analizēja šīs piezīmes. No automobiļu ražotājiem un ES ražotājiem tika saņemta arī papildinformācija. Jo īpaši ES ražotāji, kuri ražo gan oriģināliekārtu ražotāju riteņus, gan sekundārā tirgus riteņus, liecināja, ka abu veidu riteņu ražošanai izmanto gan primāro alumīniju, gan no metāllūžņiem iegūtu alumīniju, kaut gan ierobežotā apjomā. Izmeklēšanā ievāktā papildinformācija apstiprināja, ka galvenais alumīnija tipa un kvalitātes atšķiršanas kritērijs ir silīcija procents (7 % vai 11 %). Abi sakausējumi tika lietoti gan oriģināliekārtu ražotāju, gan sekundārā tirgus riteņu ražošanai.
(18)
Arī testēšanas prasību atšķirības izšķiroši neliecina, ka oriģināliekārtu ražotāju riteņi un sekundārā tirgus riteņi būtu divi dažādi ražojumi. Jānorāda, ka alumīnija riteņiem nav vispārēja un viendabīga prasību kopuma. Dažādiem ražotājiem un valstīm ir dažādi standarti. Tā rezultātā, pamatojoties uz standartiem vai prasībām, nevar noteikt nepārprotamu šķirtni starp sekundārā tirgus riteņiem un oriģināliekārtu ražotāju riteņiem. Saskaņā ar lietā esošo informāciju, gan oriģināliekārtu ražotāju riteņiem, gan sekundārā tirgus riteņiem tiek veikti dažādi testi (rentgena testi, ķīmiskie testi, noplūžu tests, stresa testi, pretkorozijas testi, riteņu balansēšanas testi, triecientesti, radiālās izturības testi, lieces testi, sāls korozijizturības testi, CASS tests (Kūpera paātrinātais etiķskābes sāļu korozijizturības tests). Turklāt šķiet, ka testēšanas metožu un standartu atšķirības norāda uz pieejas atšķirībām dažādās dalībvalstīs, nevis uz to, ka oriģināliekārtu ražotāju riteņi un sekundārā tirgus riteņi būtu divi dažādi ražojumi.
(19)
Saskaņā ar lietā esošo informāciju automobiļu rūpniecības nozares piemēroto kvalitātes prasību dēļ ražojumam ir ļoti augsta standartizācijas pakāpe, tāpēc visu pasaules ražotāju ražojumus ir viegli savstarpēji aizvietot. Sekundārā tirgus segmentā kvalitātes prasības var noteikt arī klienti, un šiem riteņiem ir jāatbilst arī starptautiskām un valstu prasībām. Tā rezultātā uz dažiem abu segmentu riteņiem var attiekties stingrākas prasības vai specifikācijas, kas nozīmē, ka daži sekundārā tirgus riteņi, iespējams, atbilst stingrākiem standartiem nekā oriģināliekārtu ražotāju riteņi.
(20)
Tas, ka sekundārā tirgus riteņus nav pieņemts uzstādīt jauniem automobiļiem un ka automobiļu ražotāji izmanto riteņus, kurus ar savu zīmolu ir ražojuši viņu izvēlēti ražotāji, ir piegādātāju izvēles lēmums, kas neietekmē secinājumu par oriģināliekārtu ražotāju un sekundārā tirgus riteņu savstarpējo aizvietojamību. Sekundārā tirgus riteni, t. i., riteni, kam ir riteņu ražotāja zīmola nosaukums, fiziski var uzstādīt jaunam automobilim.
(21)
Šos secinājumus apstiprina tas, ka automobiļu ražotāji arī izvēlas sekundārā tirgus riteņu piegādātājus un pārdod šos riteņus. Dažus no tiem pārdod ar automobiļu ražotāja zīmolu (oriģinālā aprīkojuma piegādātās), dažus - ar riteņu ražotāja zīmolu.
(22)
Daudzas piezīmes attiecās uz prasībām, ko automobiļu ražotāji piemēro riteņu piegādātājiem (piemēram, apliecinājums par pilnībā darbojošos kvalitātes pārvaldības sistēmu ar ISO sertifikātu, uz iepriekšējos projektos gūto pieredzi, nodotā ražojuma kvalitāti un ražojumu kvalitāti darba apstākļos pamatots kvalitātes prasību ievērošanas novērtējums, specifisks ražojumu un projektu riska novērtējums). Taču alumīnija riteņiem ir vienas un tās pašas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās īpašības un lietojuma veidi neatkarīgi no tiem piemērotajām un ar šīm īpašībām nesaistītajām prasībām.
(23)
Visbeidzot, būtu jāatgādina, ka daudzi riteņu ražotāji ražo izstrādājumus abiem segmentiem, un ka gan oriģināliekārtu ražotāju, gan sekundārā tirgus riteņi tiek ražoti tajās pašās ražošanas līnijās. Ražotāji, kas darbojas vienā segmentā, var sākt darboties arī otrā.
(24)
Visbeidzot, dažas personas apgalvoja, ka oriģināliekārtu ražotāju un sekundārā tirgus riteņi būtu jāuzskata par diviem dažādiem ražojumiem, jo tiem ir dažādas muitas apakšpozīcijas.
(25)
Šī antidempinga procedūra attiecas uz alumīnija riteņiem, ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 8708 70 10 un ex 8708 70 50. KN kods 8708 70 10 attiecas uz riteņiem, to daļām un piederumiem rūpnieciskai montāžai. Tas nozīmē, ka uz tajos paredzēto zemāko maksājuma likmi attiecas tā saucamā izmantošanas kontrole. Abi KN kodi ir nošķirti, lai norādītu uz atšķirīgu maksājuma likmi un ļautu piemērot zemāku likmi rūpnieciskai montāžai paredzētiem riteņiem. Tomēr tas nekādi neietekmē attiecīgā ražojuma definīciju.
(26)
Atbildot uz personu piezīmēm, pirmkārt, jānorāda, ka antidempinga procedūrā attiecīgā ražojuma definīcijā nav minēta ražojumu klasifikācija dažādās muitas pozīcijās. Tāpēc attiecīgajam ražojumam antidempinga procedūrā var būt dažādi KN kodi. Faktiski šādi gadījumi ir diezgan izplatīti.
(27)
Otrkārt, riteņi, ko klasificē ar abiem KN kodiem, ir vienādi. Atšķiras tikai to noieta tirgus pēc importēšanas.
(28)
Treškārt, jānorāda, ka ražojumu, ko klasificē ar KN kodu, kas attiecas uz rūpnieciskai montāžai paredzētiem ražojumiem, importa apjoms ir mazāks nekā oriģināliekārtu ražotāju riteņu importa apjoms, ko deklarēja automobiļu ražotāji, kuri sadarbojās izmeklēšanā. Tas norāda, ka oriģināliekārtu ražotāju riteņi ir deklarēti muitā ar abiem KN kodiem. No tā var secināt, ka automobiļu ražotāji importē riteņus, kas klasificēti ar abiem KN kodiem, tāpēc formāli nošķirt tos pēc galīgā lietojuma būtu ārkārtīgi grūti.
(29)
Tā rezultātā tiek noraidīti ieinteresēto personu argumenti un apstiprināti pagaidu regulas secinājumi. Oriģināliekārtu ražotāju riteņus un sekundārā tirgus riteņus uzskata par vienu un to pašu attiecīgo ražojumu.
3.1. Motociklu un piekabju riteņi
(30)
Attiecīgais ražojums šajā izmeklēšanas procedūrā ir “alumīnija riteņi, kas paredzēti KN pozīcijā 8701 līdz 8705 minētajiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem, ar piederumiem un riepām vai bez tiem, ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 8708 70 10 un ex 8708 70 50 (TARIC kods 8708701010 un 8708705010)”. Šī definīcija atbilst 2009. gada 13. augustā publicētajam paziņojumam par procedūras sākšanu un sūdzībai, uz kuras pamata tika sākta procedūra.
(31)
Procedūrā iesaistītās personas uzdeva jautājumus, vai izmeklēšana attiecas arī uz motociklu un piekabju riteņiem. Iepriekš minētā definīcija nepārprotami izslēdz alumīnija riteņus pozīcijā 8711 minētajiem motocikliem un pozīcijā 8716 minētajām piekabēm, kas principā tiek klasificēti attiecīgi pozīcijā 8711 un 8716.
(32)
Attiecībā uz piekabju riteņiem izmeklēšanas laikā tika argumentēts, ka papildus paziņojumā par procedūras sākšanu norādītajiem KN kodiem ražojumu importēšanai Savienībā, apejot attiecīgajam ražojumam noteiktos pasākumus, varētu izmantot citu kodu, kas cita starpā attiecas uz piekabēm paredzētiem riteņiem (KN kods 8716 90 90) (kaut gan šķiet, ka praksē šo kodu pašlaik neizmanto šim nolūkam).
(33)
Tika ierosināts izmeklēšanu attiecināt arī uz alumīnija riteņiem, ko klasificē ar KN kodu 8716 90 90.
(34)
Komisijas dienesti informēja visas attiecīgās personas ar paziņojumu ieinteresētajām personām apspriešanai paredzētajā lietā, informējot par to, ka procedūrā, iespējams, tiks iekļauts cits KN kods.
(35)
Tomēr, kā minēts iepriekš, paziņojums par procedūras sākšanu neattiecās uz alumīnija riteņiem, kuri patiešām paredzēti piekabēm un kuri tādēļ tiek klasificēti ar KN kodu 8716 90 90. Tādējādi nevar izslēgt, ka noteikti uzņēmumi, kas ražo un/vai pārdod šādus riteņus, šajā izmeklēšanā nepiedalījās, jo domāja, ka tā neattiecas uz šo ražojumu importu, tādēļ nebija informēti par minēto paziņojumu. Šādos apstākļos nav pamatoti iekļaut procedūrā šos riteņus. No otras puses, tā kā ir noskaidrojies, ka pastāv īpaši augsts pasākumu apiešanas risks, izmantojot iepriekš minēto KN kodu, ir pamatoti ieviest TARIC kodu, ko izmantot to riteņu importa dinamikas precīzai pārraudzībai, kas tiek deklarēti ar šo kodu. Pamatojoties uz pamatregulas 14. panta 3. punktu, šīs regulas operatīvajā daļā ir iekļauts attiecīgs noteikums.
4. TIRGUS EKONOMIKAS REŽĪMS (TER), ATSEVIŠĶS REŽĪMS (AR) UN ANALOGĀ VALSTS
4.1. Tirgus ekonomikas režīms (TER)
(36)
Visi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji apstrīdēja pagaidu regulas 26.-53. apsvērumā izklāstītos provizoriskos konstatējumus.
1. kritērijs
(37)
Pirmkārt, jāuzsver, ka ĶTR primārais alumīnijs veido vairāk nekā 50 % alumīnija riteņa ražošanas izmaksu. Trīs no četriem izlasē iekļautajiem uzņēmumiem apgalvoja, ka lēmums par TER piešķiršanas atteikšanu būtu jāpieņem individuāli attiecībā uz katru uzņēmumu, kaut gan šajā lietā Komisija, kā norādīts pagaidu regulas 30. līdz 37. apsvērumā, ir noteikusi, ka TER piešķiršanas atteikums attiecināms uz visu valsti, jo lēmumos par galvenās izejvielas (alumīnija) iegādi ir vērojama valsts iejaukšanās. Šim argumentam nevar piekrist; Komisija ir analizējusi katru izlasē iekļauto ražotāju individuāli. Komisija ir nonākusi pie tādiem pašiem secinājumiem attiecībā uz visiem četriem, taču tikai tādēļ, ka visu šo uzņēmumu lēmumu pieņemšanas procesā ir vērojama valsts iejaukšanās, kā skaidrots pagaidu regulas 30. līdz 37. apsvērumā. Komisija nebūtu nonākusi pie tā paša secinājuma attiecībā uz uzņēmumu, kas darbojas ĶTR, ja tas pierādītu, ka iegūst lielāko daļu patērētā alumīnija sakausējuma par Londonas Metālu biržas (LMB) cenām, izmantojot parastos mehānismus, ko jebkurš citā pasaules valstī reģistrēts uzņēmums, kas darbojas šajā nozarē. Ja tā būtu, uzņēmumam varētu piešķirt TER, pat ja tas ir reģistrēts ĶTR, ja tiek izpildīti citi kritēriji.
(38)
Ievērojot iepriekš minēto, ar šo apstiprina pagaidu regulas minēto apsvērumu un tās 48. apsvēruma secinājumus.
(39)
Attiecībā uz valsts iejaukšanos citos uzņēmējdarbības lēmumos neviena no pagaidu regulas 38. apsvērumā minētajām trim grupām nav sniegusi papildu pierādījumus, kas varētu ļaut nonākt pie citādiem secinājumiem. Jo īpaši ir argumentēts, ka Vispārējās tiesas spriedums lietā Zheijiang Xinan pret Padomi (3) paredz, ka ““valsts nozīmīgas iejaukšanās” jēdziens nevar tikt pielīdzināts jebkādai ietekmei uz uzņēmuma darbību vai attiecināts uz jebkādu iesaistīšanos tā lēmumu pieņemšanas procesā, bet tas ir jāsaprot kā tāda publiskās varas darbība, kas šos lēmumus padara par nesaderīgiem ar tirgus ekonomiku.” Ņemot vērā šo spriedumu, eksportētāji apgalvo, ka Eiropas iestādēm tas būtu jāpiemēro un sīki jāizanalizē, vai valsts rīcība, vadot uzņēmumu, ir nesaderīga ar tirgus ekonomiku. Šajā ziņā jānorāda, ka par minēto spriedumu pašlaik ir iesniegta pārsūdzība. Tāpēc minētais Vispārējās tiesas spriedums stājas spēkā tikai no tās dienas, kad pieņemts lēmums par pārsūdzību. Tā rezultātā iestādes var negrozīt savu nostāju par to, ka šajā lietā konstatētā valsts iejaukšanās ir pietiekama, lai secinātu, ka nav izpildīts 1. kritērijs. Ņemot vērā iepriekš minēto, ar šo apstiprina pagaidu regulas 38. apsvēruma secinājumus.
2. kritērijs
(40)
Neviena no abām grupām, kuras saskaņā ar provizoriskajā posmā izdarītajiem secinājumiem neatbilda 2. kritērija prasībām, nav apstrīdējusi provizoriskos secinājumus. Tāpēc apstiprina, ka saskaņā ar 39. un 49. apsvērumā norādīto divu izlasē iekļauto grupu uzskaite netiek sagatavota un revidēta atbilstoši starptautiskajiem grāmatvedības standartiem.
3. kritērijs
(41)
Baoding Lizhong grupa apgalvo, ka pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā ir nepārprotami pieprasīts, lai izkropļojumus būtu izraisījusi agrākā ekonomikas sistēma, kura nav tirgus ekonomika; grupa apgalvoja, ka, tā kā tā vienmēr esot darbojusies kā privāta uzņēmumu grupa, izkropļojumi nevar būt radušies“agrākas” ekonomikas sistēmas, kura nav tirgus ekonomika, rezultātā, jo grupa nekad nav darbojusies kā valsts uzņēmums. Šim argumentam nevar piekrist. Kā konstatēts lietā, uzņēmumu ražošanas izmaksas un finansiālo stāvokli var ietekmēt nozīmīgi izkropļojumi, kas pārņemti no agrākās sistēmas, kura nav tirgus ekonomika, neatkarīgi no tā, vai uzņēmums ir darbojies kā valsts uzņēmums vai ne.
(42)
Turklāt Baoding Lizhong grupa, YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd un CITIC Dicastal atkārtoja argumentus, ko bija jau izvirzījuši pirms pagaidu regulas pieņemšanas, un uzstāja, ka uzņēmumu izmantotās priekšrocības neesot nozīmīgas. Tomēr, kā skaidrots pagaidu regulas 50. apsvērumā, izmeklēšanā noskaidrojās, ka nozīmīgs izkropļojums bija radīts grupu finanšu stāvoklim.
(43)
Turklāt YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd argumentēja, ka ārvalstu uzņēmumiem piešķirtie nodokļu atbrīvojumi nav īpaša subsīdija un saskaņā ar PTO judikatūru par kompensācijas pasākumiem īpašas iezīmes ir jāpierāda izmeklētājiestādēm (4). YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd savā iesniegumā atsaucas arī uz antisubsīdiju pamatregulas 4. panta 5. punktu, kas nosaka: “Jebkura īpašu iezīmju noteikšana (..) ir skaidri jāpamato ar tiešiem pierādījumiem.”Uzņēmums piemin arī 4. panta 2. punkta b) apakšpunktu antisubsīdiju pamatregulā (5) (objektīvi kritēriji vai nosacījumi, kuri reglamentē tiesības uz subsīdiju un norāda, ka nav īpašu iezīmju) un 10. pantu Nolīgumā par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem, kurā kompensācijas maksājums definēts kā “maksājums, kas uzlikts, lai kompensētu jebkuru subsīdiju, kas tieši vai netieši piešķirta par ražojuma izgatavošanu, ražošanu vai eksportēšanu”. Visbeidzot, YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd apgalvo, ka, “ja Komisijas dienesti vēlas kompensēt Ķīnas valdības piešķirtās subsīdijas, pienācīgais process ir veikt antisubsidēšanas izmeklēšanu”.
(44)
Jāpiebilst, ka šī antidempinga tiesību aktu interpretācija nav pareiza, jo TER analīzē nevar piemērot antisubsīdiju pamatregulas kritērijus. Antidempinga pamatregulā ir paredzēts pārbaudīt, vai uzņēmumu ražošanas izmaksas un finanšu stāvokli neietekmē nozīmīgi izkropļojumi, kas pārņemti no agrākās ekonomikas sistēmas, kas nav tirgus ekonomika, un, kā minēts iepriekš, darbības, kas liecina par valsts iesaistīšanos uzņēmējdarbības vides veidošanā, izmantojot pasākumus, kas raksturīgi ekonomikai, kura nav tirgus ekonomika, būtu jāuzskata par valsts ietekmi, kas pārņemta no agrākās ekonomikas sistēmas, kura nav tirgus ekonomika.
(45)
Ņemot vērā iepriekš minēto, ar šo apstiprina pagaidu regulas 40. līdz 44. un 50. līdz 52. apsvēruma secinājumus.
(46)
Eksportētāji ir atkārtojuši savus apgalvojumus, kas apskatīti pagaidu regulas 46. un 47. apsvērumā, ka atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktam ražotāju atbilstība TER piešķiršanas kritērijiem jānosaka trīs mēnešos pēc izmeklēšanas sākšanas, kaut gan šajā lietā tas noteikts pēc minētā trīs mēnešu termiņa. Lai pamatotu savu argumentu, eksportētāji citēja Vispārējās tiesas spriedumu lietā T-299/05 (6). Jo īpaši eksportētāji apgalvoja, ka pirms paziņojuma par TER nosūtīšanu Komisija bija saņēmusi visas atbildes uz eksportētājiem nosūtītajām antidempinga aptaujas anketām, kā arī atbildes uz analogajā valstī reģistrētajiem uzņēmumiem nosūtītajām aptaujas anketām, tāpēc Komisijas dienestiem, kuru rīcībā bija atbildēs uz minētajām aptaujas anketām ietvertie dati, bija pieejama visa informācija, kas bija vajadzīga, lai aprēķinātu dempinga starpību saskaņā ar parasto metodoloģiju un analogās valsts metodoloģiju. Eksportētāji secina, ka Komisija varēja zināt, kāda būs lēmuma par TER ietekme uz dempinga starpības aprēķināšanu. Ievērojot iepriekš minēto, eksportētāji neizslēdz, ka lēmums par TER ir pieņemts, pamatojoties uz dempinga sekām.
(47)
Šim argumentam nevar piekrist. Pirmkārt, pretēji apgalvojumiem, kad Komisija nosūtīja informāciju par TER, tās rīcībā vēl nebija visa dempinga starpības aprēķināšanai vajadzīgā informācija. Šajā lietā atbildēs uz antidempinga aptaujas anketām un analogajā valstī reģistrētajiem uzņēmumiem nosūtītajās aptaujas anketās ietvertā informācija bija nepilnīga un nepareiza, tāpēc Komisija tobrīd nevarēja aprēķināt dempinga starpības. Bija jāveic pārbaudes apmeklējumi, lai vāktu informāciju un datus, kas bija vajadzīgi, lai precīzi aprēķinātu dempinga starpības. Šie apmeklējumi tika sākti tikai vairāk nekā divas nedēļas pēc informācijas par TER nosūtīšanas. Tāpēc, tā kā Komisijas rīcībā nebija pārbaudes apmeklējumos iegūto datu, tā nekādi nevarēja veikt dempinga aprēķinus, pirms tā nosūtīja informāciju par TER, un pieņemt lēmumu par TER, pamatojoties uz dempinga ietekmi.
(48)
Otrkārt, eksportētāji nav iesnieguši pierādījumus tam, ka lēmums attiecībā uz TER būtu citāds, ja tas būtu pieņemts noteiktajā trīs mēnešu termiņā.
4.2. Secinājums
(49)
Ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 53. apsvēruma konstatējums, ka visiem uzņēmumiem, kas pieprasījuši TER, tas būtu jāatsaka.
4.3. Atsevišķs režīms (AR)
(50)
Abas izlasē iekļautās grupas, kurām provizoriski tika atteikts AR valsts iejaukšanās dēļ, kura, kā tika konstatēts, bija pietiekama, lai ļautu apiet pasākumus, ja atsevišķiem eksportētājiem tiktu noteiktas dažādas likmes, apstrīdēja pagaidu regulas 55. apsvērumā izklāstīto provizorisko konstatējumu. Baoding Lizhong apgalvoja, ka nav nekādas valsts iejaukšanās un ka saskaņā ar 9. panta 5. punkta c) un e) apakšpunkta formulējumu valsts iejaukšanās nav pietiekams kritērijs AR noraidīšanai, un ka 9. panta 5. punkta formulējums nepārprotami ļauj piešķirt AR, pat ja ir vērojama valsts iejaukšanās, ar nosacījumu, ka uzņēmums ir pietiekami neatkarīgs no valsts un ka valsts iejaukšanās neļauj apiet pasākumus. Tas būtu bijis iespējams tikai tad, ja vairākumu svarīgu amatu uzņēmumā ieņemtu valsts amatpersonas, kas varētu iejaukties ikdienas lēmumu par uzņēmējdarbību pieņemšanā.
(51)
Otra grupa apgalvoja, ka vairākums tās akciju pieder privātpersonām un ka nepastāv pasākumu apiešanas riska, jo grupa piegādā ražojumus tikai automobiļu ražotājiem oriģināliekārtu ražotāju tirgus segmentā, un līgumā ar automobiļu ražotāju ir konkrēti noteikta katra riteņa modeļa ražošanas vieta, kas tiek pārbaudīta gan pirms līguma slēgšanas, gan tā darbības laikā.
(52)
Attiecībā uz Baoding Lizhong apgalvojumiem ir atkārtoti pārbaudīts pasākumu apiešanas risks. Valsts iejaukšanās patiešām nav pietiekama, lai ļautu apiet pasākumus. Tāpēc Baoding Lizhong var piešķirt AR.
(53)
CITIC Dicastal ir valsts uzņēmums, ko tieši kontrolē valsts (vairākums tā akciju pieder valstij). Valsts iejaukšanās ir pietiekama, lai apietu pasākumus, ja uzņēmumam tiktu piemērota citāda maksājuma likme. Citiem vārdiem, citu valsts kontrolētu uzņēmumu ražošanu varētu pārvirzīt, izmantojot CITIC Dicastal. Attiecībā uz otru CITIC Dicastal argumentu, tas, ka uzņēmums piegādā savus ražojumus tikai automobiļu ražotājiem oriģināliekārtu ražotāju tirgus segmentā, neliedz tam iespēju nākotnē piegādāt ražojumus citiem klientiem. Tāpēc var secināt, ka CITIC Dicastal būtu jāatsaka AR.
4.4. Analogā valsts
(54)
Vairākas ieinteresētās personas ir apstrīdējušas Turcijas kā analogās valsts izvēli. Šo personu argumentiem nevar piekrist, pirmkārt, tāpēc, ka piezīmes tika saņemtas krietni pēc termiņa, kurā bija atļauts iesniegt piezīmes par analogās valsts izvēli (termiņš beidzās 2009. gada 24. augustā), un, otrkārt, tāpēc, ka tās nevar ņemt vērā no būtiska viedokļa.
(55)
Argumentus var apkopot šādi.
1)
Viens no uzņēmumiem Turcijā, kuri sadarbojās izmeklēšanā (Hayes Lemmerz), ir saistīts ar ES ražotāju, un abi sadarbībā iesaistītie uzņēmumi ir EUWA (Eiropas uzņēmumus pārstāvoša asociācija, kas iesniedza sūdzību) biedri. Šim argumentam nevar piekrist. To, ka viens no analogās valsts uzņēmumiem ir saistīts ar ES uzņēmumu un ka abi uzņēmumi ir vienas un tās pašas asociācijas, kura iesniegusi sūdzību, biedri, nevar uzskatīt par pietiekamu kritēriju, lai Turciju nevarētu izvēlēties kā analogo valsti, jo, analizējot analogās valsts piemērotību, kritērijiem, kas jāņem vērā, jābūt balstītiem tikai uz tādiem faktiem kā konkurences pakāpe analogās valsts iekšzemes tirgū, un prasību, lai analogās valsts ražotāju un eksportētāja, kas darbojas valstī, kurā nav tirgus ekonomikas sistēmas, ražošanas procesos nebūtu nozīmīgu atšķirību.
2)
Tika argumentēts arī, ka ražošanas process Ķīnā nav salīdzināms ar ražošanas procesu Turcijā, jo Ķīnas uzņēmumiem ir pieejamas lētākas izejvielas. Šo apgalvojumu nevar ņemt vērā. No vienas puses, tiem ir pieejams lētāks alumīnijs, jo valsts iejaukšanās ir radījusi cenas izkropļojumu. Kā skaidrots iepriekš, ĶTR ir pasaulē unikālā situācijā attiecībā uz pieejamām vislētākajām izejvielu cenām, kas nav salīdzināma ar situāciju nevienā citā valstī. No otras puses, izmeklēšanā ir noskaidrots, ka ražošanas process Ķīnā un Turcijā ir praktiski identisks.
3)
Visbeidzot, tika apgalvots, ka konkurence iekšzemes līmenī ir nepietiekama, jo iekšzemē saražotais apjoms tiek izmantots galvenokārt eksportam, un ir noteikti šķēršļi importam no valstīm, kas nav ES dalībvalstis. Šos apgalvojumus nevar ņemt vērā. ES tirgus patiesi ir vairāk nekā sešas reizes lielāks nekā Turcijas tirgus un ražojumu importam nav šķēršļu; tāpēc Turcija rīkojas racionāli, eksportējot ievērojamu daļu sava saražotā apjoma uz ES. Turklāt Turcijas iekšzemes tirgū ir pietiekama konkurence, jo tajā darbojas vismaz pieci iekšzemes ražotāji un ražojumu importam no ES nav šķēršļu.
(56)
Ievērojot iepriekšminēto, ar šo apstiprina pagaidu regulas 63. apsvērumā izklāstīto provizorisko secinājumu par to, ka Turcija ir piemērota un pamatota analogā valsts.
4.5. Dempings
4.5.1. Aprēķini
(57)
Divi ražotāji eksportētāji apstrīdēja pagaidu regulas 57. līdz 77. apsvērumā izklāstītos provizoriskos konstatējumus. Tika apgalvots, ka saskaņā ar antidempinga pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga aprēķiniem būtu jābūt pamatotiem ar “visiem uz Kopienu orientētajiem eksporta darījumiem”; citiem vārdiem sakot, tie uzskata, ka, aprēķinot dempinga starpības, būtu jāņem vērā 100 % darījumu. Tāpat tika argumentēts, ka, aprēķinot dempinga starpības, nav ņemti vērā darījumi par dārgākajām cenām, jo īpaši attiecībā uz vienu no izmeklēšanā pārbaudītajiem uzņēmumiem.
(58)
Attiecībā uz argumentu par darījumu skaitu, kas jāņem vērā, tika norādīts, ka antidempinga pamatregulas 2. panta 11. punktā ir noteikts, ka dempinga aprēķiniem būtu jābūt pamatotiem ar “visiem uz Kopienu orientētajiem eksporta darījumiem”, taču tas būtu jādara, “ņemot vērā attiecīgos taisnīgas salīdzināšanas noteikumus”. Tas nozīmē, ka, ja nevar iegūt pamatotu sakarību ar 100 % ražojumu, nevarēs ņemt vērā 100 % eksporta darījumu. Šāda pieeja tiek uzskatīta par pamatotu, ja aprēķini tiek pamatoti ar pietiekami lielu kopējā eksporta darījumu apjoma procentuālo daļu. Šajā lietā tika ņemti vērā apmēram 85 % darījumu.
(59)
Attiecībā uz apgalvojumu, ka nav ņemti vērā darījumi par dārgākajām cenām, tika sagatavots jauns dempinga aprēķins, lai ņemtu vērā šos darījumus. Papildus provizoriskajā aprēķinā izmantotajiem ražojumu veidiem aprēķinos tika ņemti vērā arī citi ražojumu veidi. Rezultātā aprēķinos ir iekļauts pēc iespējas vairāk darījumu, kā arī nodrošināts, lai katra eksportētājuzņēmuma visu eksporta darījumu vidējā svērtā vienības cena būtu pēc iespējas tuvāka (šī uzņēmuma) eksporta darījumu vidējai svērtajai vienības cenai, kas izmantota, lai aprēķinātu dempinga starpību. Šādi tiek ņemta vērā visu eksporta darījumu vērtība, tostarp arī darījumi par augstākajām cenām. Minēto papildu ražojumu veidu normālā vērtība aprēķināta, ievērojot pagaidu regulas 70. apsvērumā izskaidroto metodoloģiju. Saskaņā ar jauno aprēķinu ir samazinājušās dempinga starpības, jo īpaši YHI dempinga starpība.
(60)
Normālās vērtības, eksporta cenas un salīdzinājuma noteikšanai izmantota tā pati metodoloģija, kas aprakstīta pagaidu regulas 64. līdz 75. apsvērumā. Vienīgās izmaiņas, kas veiktas jaunajos aprēķinos, attiecas uz aprēķinos vērā ņemto darījumu skaita pieaugumu un apsvērumu, ka jebkura uzņēmuma gadījumā dempinga aprēķināšanai izmantoto eksporta darījumu vidējai cenai nevajadzētu ievērojami atšķirties no visu šī uzņēmuma darījumu vidējās eksporta cenas.
(61)
Ir apgalvots, ka Komisijas analīzē nav ņemtas vērā valūtas kursu izmaiņas, jo īpaši ASV dolāra vērtības palielināšanās attiecībā pret euro, kā arī primārā alumīnija un starptautisko kravas pārvadājumu izmaksu izmaiņas. Šis apgalvojums nav pamatots, jo Komisijas dienesti atbilstīgi pieņemtajai praksei, analizējot attiecīgā ražojuma tirgu IP laikā, ir iekļāvuši visus pārbaudāmo izmaksu veidus.
(62)
Ķīnas ražotājs YHI apgalvoja, ka tā atsevišķajā dempinga aprēķinā bija neprecīzi aprēķinātas naudas summas. Komisija piekrita šim apgalvojumam un veica jaunu aprēķinu, kā rezultātā dempinga starpība bija 23,81 %, t. i., 2,14 % mazāk nekā iepriekš aprēķināts.
4.5.2. Galīgās dempinga starpības
Uzņēmums
Galīgā dempinga starpība
YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd
25,95 %
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd
60,29 %
Baoding Lizhong
67,66 %
Citi uzņēmumi, kuri sadarbojās
44,23 %
Visi pārējie uzņēmumi
67,66 %
5. KAITĒJUMS
(63)
Komisija saņēma piezīmes par pagaidu konstatējumiem par kaitējumu. Dažās no piezīmēm tika atkārtoti pagaidu regulā jau apskatītie argumenti.
(64)
Pagaidu regulā jau apskatītie argumenti šajā regulā netiek atkārtoti.
5.1. Imports no ĶTR
(65)
Personas apgalvoja, ka nav pietiekami izskaidrota importa apjoma aprēķināšanas metodoloģija. Taču šī kritika netika pamatota.
(66)
Jāatgādina, ka provizoriskajā posmā izmantotā metodoloģija tika pamatota ar sūdzību, taču tika veiktas salīdzinošās pārbaudes, izmantojot citus avotus (dati, ko sniedza ražotāji, kuri sadarbojās, lietotāji, eksportētāji). Ņemot vērā personu piezīmes, šie dati ir analizēti atkārtoti, un ar šo tiek apstiprināti pagaidu secinājumi.
(67)
Jāatgādina, ka ieinteresētajām personām apspriešanai paredzētajā lietā pagaidu regulas publicēšanas dienā tika iekļauti trīs paziņojumi, kuros bija sniegta sīka informācija par ražošanas, importēšanas un pārdošanas apjoma aprēķināšanas metodēm.
(68)
Tā kā ar šajā izmeklēšanā apskatītajiem KN kodiem klasificē ne tikai attiecīgo ražojumu, bet arī citus ražojumus, lielākā daļa piezīmju attiecās uz to, lai Komisijas izmantotajā metodoloģijā no paziņotā apjoma tiktu izslēgti citi ražojumi, kas nav attiecīgais ražojums.
(69)
Ar KN kodu 8708 70 50 klasificē, cita starpā, alumīnija riteņus un to daļas un piederumus no alumīnija. Attiecīgie dati (tonnās) tika iegūti no Comext, un šajā posmā tiem netika veiktas papildu korekcijas, pieņemot, kā minēts sūdzībā, ka daļas un piederumi ir mazsvarīgi.
(70)
Ar KN kodu 8708 70 10 klasificē alumīnija riteņus un to daļas un piederumus no alumīnija. Arī šajā gadījumā attiecīgie dati (tonnās) tika iegūti no Comext, un tiem tika veiktas attiecīgas korekcijas saskaņā ar sūdzībā aprakstīto metodoloģiju.
(71)
Šāda pieeja daudzās personu iesniegtajās piezīmēs tika kritizēta, taču netika piedāvāta piemērotāka vai pamatotāka alternatīva. Kritika galvenokārt bija vērsta uz to, ka personas, kuras nezināja, kuru metodi Komisija lietos, nevarēja sniegt savas piezīmes. Jāatgādina, ka sūdzības nekonfidenciālā versija, kurā sīki izklāstīta izslēgšanas metodoloģija, bija pieejama nekonfidenciālajos lietas materiālos kopš procedūras sākšanas. Komisija salīdzināja sūdzībā iesniegtos datus un nekonstatēja neko tādu, kas ļautu apšaubīt izvēlētās metodes pamatotību. Turklāt ņemot vērā to, ka neviena iesaistītā persona nepiedāvāja citu izslēgšanas metodi, personu piezīmes tika uzskatītas par nepamatotām.
(72)
Otra piezīmju grupa bija saistīta ar metodi, ko izmantoja, lai importa apjomu, kas sākotnēji bija izteikts tonnās, pārrēķinātu ar diviem KN kodiem klasificētajās vienībās. Arī šajā gadījumā Komisija izmantoja sūdzībā ieteikto metodi un pēc tam pamatoja to ar Ķīnas eksportētāju atbildēm uz aptaujas anketām. Šī metodoloģija liecina, ka viena no Ķīnas importētā riteņa vidējais svars ir apmēram 9 kg. Saskaņā ar sūdzības aplēsēm no citām trešām valstīm importēto ražojumu vienības svars ir aptuveni 10 kg, taču šie dati tika salīdzināti ar pieejamo informāciju, kas šajā izmeklēšanā saņemta no dažādām personām.
(73)
Savos iesniegumos, kas iesniegti pēc pagaidu regulas pieņemšanas, personas apgalvoja, ka aprēķinos būtu jāizmanto nevis 9 kg, bet 10 kg vidējais vienības svars, jo tāds esot viena importētā oriģināliekārtu ražotāju riteņa vidējais svars. Kā precizēts pagaidu regulā, nosakot vidējo svaru 9 kg apmērā, izmantoti dati, kurus sniedza izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji. Tāpēc var secināt, ka tā ir vispamatotākā metode, kā pārrēķinos atspoguļot no Ķīnas importēto riteņu vidējo svaru. Jebkurā gadījumā tika noskaidrots, ka pārrēķinos izmantojot oriģināliekārtu ražotāju riteņiem paredzēto 10 kg vidējo svaru, galīgie secinājumi netiktu ietekmēti.
(74)
Ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 86. līdz 88. apsvēruma secinājumi.
5.1.1. No ĶTR veiktā importa apjoms un cenas
(75)
Ražotāju eksportētāju atbildes uz aptaujas anketām apstiprina secinājumus, kas, cita starpā, izdarīti no Eurostat datiem un izklāstīti pagaidu regulas 86. un 89. apsvērumā. Ņemot vērā to, ka dati nāk no dažādiem avotiem, datu tendences var nedaudz atšķirties atkarībā no segmenta un uzņēmuma. Jebkurā gadījumā tie apstiprināja informāciju par zemo cenu līmeni, kas kopā ar lielo cenu samazinājuma līmeni un krasu no ĶTR veiktā importa apjoma pieaugumu uzsver šīs lietas vispārējā secinājuma pareizību.
(76)
Dati un tendences pārbaudīti arī atsevišķi oriģināliekārtu ražotāju un sekundārā tirgus segmentiem. Pagaidu regulas 89. apsvērumā bija kļūdaini apgalvots, ka 2006. līdz 2008. gada cenas bija jāpamato ar Eurostat datiem, jo eksportētāju aptaujas anketās nebija sniegti attiecīgie dati. Apgalvojumam vajadzēja attiekties uz oriģināliekārtu ražotāju un sekundārā tirgus ražotāju darījumu sadalījumu. Sadalījumu var noteikt, tikai pamatojoties uz eksportētāju sniegtiem individuālo darījumu sarakstiem.
(77)
Dati par sekundārā tirgus vienības cenām norāda uz vairāk vai mazāk vienmērīgu līmeni, bet perioda beigās vērojams neliels cenu kāpums. 2006. gadā cenas bija EUR 25 līdz 34, 2007. gadā EUR 24 līdz 32, 2008. gadā EUR 25 līdz 29, bet IP laikā EUR 26 līdz 36. Konfidencialitātes apsvērumu dēļ cenu diapazoni ir koriģēti par augstākais 15 % uz augšu vai uz leju.
Sekundārā tirgus segmenta importa no Ķīnas cenu diapazons (pamatojoties uz izlasē iekļautajiem eksportētājiem)
+/- 15 %
+/- 15 %
2006. gads
25
34
2007. gads
24
32
2008. gads
25
29
IP
26
36
(78)
No ĶTR importēto oriģināliekārtu ražotāju vienības cena attiecīgajā periodā ir samazinājusies par vairāk nekā 15 %. Sīkāku informāciju nevar izpaust konfidencialitātes apsvērumu dēļ, kā skaidrots turpmāk sadaļā par kaitējuma novēršanas līmeņa aprēķināšanu.
(79)
Viena persona apgalvoja, ka laikā no 2008. gada līdz IP, kad ievērojami samazinājās visi kaitējuma rādītāji, palielinājās no Ķīnas veiktā importa cenas. No Ķīnas veiktā importa cena patiešām nedaudz palielinājās (kaut gan tikai par 1,6 %) (7). Jāuzsver, ka visā attiecīgajā periodā tā samazinājās par 8 %.
(80)
Kopumā abos segmentos ir apstiprināts konstatētais zemais cenu līmenis, kas kopā ar lielo cenu samazinājumu un krasu no ĶTR veiktā importa apjoma pieaugumu apstiprina šajā lietā izdarītos secinājumus.
5.2. Atsevišķa kaitējuma analīze oriģināliekārtu ražotāju un sekundārā tirgus segmentā
(81)
Vienā no būtiskākajām piezīmēm, kas saņemta pēc pagaidu pasākumu piemērošanas, tika pausts viedoklis, ka visi kaitējuma rādītāji oriģināliekārtu ražotāju un sekundārā tirgus segmentā bija jāanalizē atsevišķi.
(82)
Viena persona šajā sakarā atsaucās uz Komisijas Regulu (EK) Nr. 1888/2006 (8), kā arī Padomes Regulu (EK) Nr. 682/2007 (9) par Taizemes izcelsmes cukurkukurūzas graudu importu, apgalvojot, ka šajās regulās ietverta atsevišķu segmentu analīze. Minētā persona apgalvoja arī, ka, neievērojot cukurkukurūzas lietā izmantoto pieeju, Komisija pārkāpj PTO prasības.
(83)
Cukurkukurūzas lietā bija ietverta atsauce uz attiecīgiem PTO noteikumiem, ka atbilstīgi apelācijas iestādes paustajam, “ja izmeklētājiestādes veic izmeklēšanu vienā iekšzemes ražošanas nozares daļā, tām principā būtu jāveic līdzīga izmeklēšana arī visās pārējās šīs ražošanas nozares daļās, kā arī ražošanas nozarē kopumā” (10). Šī lieta skaidri pierāda, ka šajā lietā izmantotā pieeja ir saskaņā ar līdzšinējo iestādes praksi un atbilst PTO antidempinga nolīgumam (11). Analīzi pa segmentiem var veikt, taču tai jāpievieno visas ražošanas nozares analīze.
(84)
Jāatgādina, ka šīs procedūras provizoriskajā posmā abi segmenti ir apskatīti kopā, taču daži rādītāji attiecībā uz oriģināliekārtu ražotāju un sekundārā tirgus riteņiem ir analizēti atsevišķi (cenu samazinājums, patēriņš, tirgus daļa). Ņemot vērā personu iesniegtās piezīmes, Komisija veica sīkāku analīzi un dažu papildu rādītāju analīzi segmentu līmenī (skatīt turpmāk). Kā redzams turpmāk, šī analīze apstiprina, ka attiecīgajam ražojumam vispārīgi raksturīgās tendences kopumā atbilst atsevišķi apskatīto orģināliekārtu ražotāju un sekundārā tirgus segmentu tendencēm.
5.2.1. Patēriņš
(85)
Turpmāk tabulā ir parādīta alumīnija riteņu patēriņa tendences Savienībā, apskatot atsevišķi oriģināliekārtu ražotāju un sekundārā tirgus segmentu. Sīkāka informācija par oriģināliekārtu ražotāju un sekundārā tirgus segmenta importa apjomu ir sniegta iepriekšminētajā sadaļā par importu. Dati par sadalījumu ir iegūti no dažādiem informācijas avotiem, saņemti no ES ražotājiem, kuri sadarbojās, no lietotājiem un attiecīgās valsts ražotājiem eksportētājiem.
Vienības (tūkst.)
2006. gads
2007. gads
2008. gads
IP
Kopējais Savienības patēriņš
58 607
62 442
58 313
49 508
Indekss 2006. g. = 100
100
107
99
84
Patēriņš (oriģināliekārtu ražotāji)
43 573
44 009
42 076
34 915
Indekss 2006. g. = 100
100
101
97
80
Patēriņš (sekundārais tirgus)
15 033
18 432
16 237
14 592
Indekss 2006. g. = 100
100
123
108
97
(86)
Kopējais Savienības patēriņš attiecīgajā periodā samazinājās par 16 % - no 58,6 miljoniem vienību līdz 49,5 miljoniem vienību. Tāda pati tendence vērojama abos segmentos. Oriģināliekārtu ražotāju riteņu patēriņš samazinājās par 20 % - no 43,5 miljoniem vienību līdz 34,9 miljoniem vienību, savukārt sekundārā tirgus riteņu patēriņš samazinājās par 3 % - no 15 līdz 14,5 miljoniem vienību.
5.2.2. No ĶTR veiktais imports un tirgus daļa oriģināliekārtu ražotāju un sekundārā tirgus segmentos
(87)
Daudzas piezīmes atsaucās uz Komisijas secinājumiem par oriģināliekārtu ražotāju un sekundārā tirgus segmentu lielumu ES alumīnija riteņu tirgū, jo īpaši attiecībā uz importa tirgus daļu. Personas jo īpaši argumentēja, ka Komisija ir nepareizi aprēķinājusi oriģināliekārtu ražotāju importa tirgus daļu. Pēc šīm piezīmēm tika veikta papildu izmeklēšana attiecībā uz importēto oriģināliekārtu ražotāju un sekundārā tirgus riteņu tirgus daļu. Jāatgādina, ka pagaidu regulā bija norādīta no ĶTR veiktā oriģināliekārtu ražotāju un sekundārā tirgus riteņu importa tirgus daļa. Šīs tirgus daļas ir noteiktas, pamatojoties uz provizoriskajā posmā lietas materiālos pieejamo informāciju, kas balstīta uz datiem, ko iesnieguši ES ražotāji, eksportētāji, kā arī automobiļu ražotāji. Uz šāda pamata tika noteikts, ka importēto oriģināliekārtu ražotāju riteņu tirgus daļa ir apmēram 3 % (piesardzīgs aprēķins), bet var sasniegt līdz pat 6 %.
(88)
Ņemot vērā kritiku, ko pauda ieinteresētās personas, visi dati tika vēlreiz pārbaudīti, un pārbaudē tika apstiprināti pagaidu atzinumi. Visu izmeklēšanas darbību sīks skaidrojums, kā arī visi informācijas avoti, kas izmantoti, lai noteiktu abu segmentu īpatsvaru ne tikai attiecībā uz importu, kas veikts no attiecīgās valsts, bet arī no citām trešām valstīm, ir iekļauts paziņojumā ieinteresētajām personām apspriešanai paredzētajā lietā. Šis paziņojums pierāda, cik dažādi avoti izmantoti, lai iegūtu svarīgu informāciju.
(89)
Turklāt, atbildot uz personu sniegtajām piezīmēm par to, ka 3 % ir maza tirgus daļa, jāuzsver, ka pat 3 % nevar uzskatīt par mazu tirgus daļu tādā tirgū, kas uz cenu izmaiņām reaģē tik strauji kā šajā lietā apskatītais tirgus. Tā tas vēl jo vairāk ir, ja tiek ņemta vērā turpmāk 116. apsvērumā aprakstītā cenu pazemināšana. Turklāt ir ievērojami palielinājies no ĶTR veiktā importa apjoms un tirgus daļa.
Importa apjoms (tūkstošos vienību), oriģināliekārtu ražotāji
2006. gads
2007. gads
2008. gads
IP
ĶTR
455
476
508
1 183
Indekss 2006. g. = 100
100
105
112
260
Tirgus daļa (%)
1 %
1 %
1 %
3 %
Importa apjoms (tūkstošos vienību), sekundārais tirgus
2006. gads
2007. gads
2008. gads
IP
ĶTR
3 247
4 667
5 301
4 954
Indekss 2006. g. = 100
100
144
163
153
Tirgus daļa (%)
22 %
25 %
33 %
34 %
5.3. Cenu samazinājums
(90)
Jāatgādina, ka provizoriskajā posmā cenu samazinājums tika aprēķināts gan attiecīgajam ražojumam kopumā, gan katram segmentam atsevišķi. Dalījuma pamatā ir individuālo darījumu saraksti, ko iesniedza izlasē iekļautie ES ražotāji un eksportētāji, atsevišķi norādot, kuri pārdošanas darījumi noslēgti ar automobiļu ražotājiem.
(91)
Pagaidu regulas 95. un 98. apsvērumā izklāstītais cenu samazinājums tika aprēķināts atkārtoti, galvenokārt dempinga aprēķinu izmaiņu dēļ (skatīt iepriekš). Tas tika papildus precizēts attiecībā uz piemēroto muitas tarifu. Proti, provizoriskajā posmā tika piemērota vienota 4,5 % muitas nodokļa likme. Šī pieeja ir izmantota arī, galīgajā posmā aprēķinot vispārējo cenu samazinājumu (abiem segmentiem). Tas tāpēc, ka ne viss oriģināliekārtu ražotāju imports ir deklarēts ar KN kodu, kam tiek piemērota zemāka nodokļa likme 3 % apmērā.
(92)
Dažas personas atkārtoja savas piezīmes par to, ka cenu samazinājuma līmenis būtu jāaprēķina, atsaucoties tikai uz cenas pievienotās vērtības daļu (izslēdzot alumīnija izmaksas). Kā konstatēts pagaidu regulas 96. apsvērumā, izmantojot šādu metodoloģiju, cenu samazinājuma līmenis palielinātos. Tā kā cenu samazinājuma līmenis, kas noteikts, atsaucoties uz pilnu cenu (procentos), jau bija būtisks, iespēja piemērot šo metodi netika apsvērta.
(93)
Cenu samazinājums, kas aprēķināts attiecīgajam ražojumam kopumā, bija 20 % līdz 38 %. Arī atsevišķo segmentu cenu samazinājums ir nozīmīgs (15 % līdz 29 % oriģināliekārtu ražotājiem, 49 % līdz 63 % sekundārajam tirgum).
6. SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES STĀVOKLIS
6.1. Savienības ražošanas nozares definīcija un kaitējuma makroekonomikas un mikroekonomikas rādītāji
(94)
Viena persona apgalvoja, ka Komisija ir piemērojusi nepareizu Savienības ražošanas nozares un Savienības produkcijas definīciju un ka, novērtējot kaitējumu, jāizmanto tikai ar sūdzības iesniedzējiem un atbalstītājiem saistītā informācija, nevis dati par Savienības ražošanas kopapjomu.
(95)
Savienības ražošanas nozare tika definēta atbilstīgi pamatregulas 4. panta 1. punktam. Stāvokļa novērtējums attiecībā uz visu Savienības produkciju atbilst pamatregulai. Tādējādi arguments par to, ka kaitējuma novērtēšanu veica, balstoties uz nepareizu Savienības ražošanas nozares definīciju, ir jānoraida. Tā rezultātā bija jānoraida arī visi argumenti attiecībā uz kaitējuma rādītāju tendenču attīstību, kuru analīze tika pamatota ar izlasē iekļauto ražotāju, kuri sadarbojās izmeklēšanā, sniegtajiem datiem.
(96)
Citā, vispārīgākā piezīmē tika norādīts, ka nekonfidenciālajās ražotāju aptaujas anketās un aptaujas minianketās bija trūkumi. Komisija sīki pārbaudīja šīs piezīmes un, ja tās bija pamatotas, pieprasīja uzlabot nekonfidenciālās versijas. Tās tika iekļautas ieinteresētajām personām apspriešanai paredzētajā lietā, tādējādi pilnībā nodrošinot pienācīgu tiesību aizsardzību.
(97)
Dažas personas apgalvoja, ka dažus ES ražotājus būtu vajadzējis izslēgt, jo tie nav snieguši pilnīgu informāciju par savu darbību. Šīs personas apgalvoja arī, ka, izslēdzot šos ražotājus, būtu mainījusies situācija. Taču šie apgalvojumi nav pamatoti ar faktiem, jo attiecīgie ES ražotāji ir snieguši visu būtisko informāciju. Tāpēc tie jānoraida.
(98)
Viens importētājs apgalvoja, ka tas būtu jāklasificē kā ES ražotājs, jo tas bija pasūtījis ražošanas procesu attiecīgajā valstī kā ārpakalpojumu, bet daudzas citas darbības (piemēram, projektēšana) tika veiktas Eiropas Savienībā. Šis uzņēmums ražošanas procesā izmantoja ārpakalpojumus, vienlaikus Savienībā saglabājot dažas darbības, piemēram, riteņu testēšanu. Tomēr, ievērojot, ka ražošanas process notiek attiecīgajā valstī, šo importētāju antidempinga procedūrā nevar uzskatīt par ES ražotāju. Ievērojot iepriekš minēto, šī prasība bija jānoraida.
(99)
Dažas personas veica kaitējuma rādītāju analīzi uzņēmumā. Šāda pieeja jānoraida, jo kaitējuma analīze tiek veikta ES ražošanas nozarei kopumā.
6.2. Makroekonomiskie rādītāji
6.2.1. Pārdošanas apjoms un tirgus daļa
(100)
Pēc pagaidu regulas publicēšanas personas pieprasīja datus, kuros būtu sadalīti oriģināliekārtu ražotāju un sekundārā tirgus segmenti. Tabulā turpmāk ir dati par pārdošanas apjomu un tirgus daļu ar oriģināliekārtu ražotāju un sekundārā tirgus segmentu sadalījumu.
2006. gads
2007. gads
2008. gads
IP
Visas Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms, oriģināliekārtu ražotāji, tūkstošos vienību
36 820
36 240
34 932
28 719
Indekss 2006. g. = 100
100
98
95
78
Visas Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms, sekundārais tirgus, tūkstošos vienību
8 626
10 443
7 962
7 075
Indekss 2006. g. = 100
100
121
92
82
Tirgus daļa, oriģināliekārtu ražotāji, (%) (ES ražotāju īpatsvars kopējā oriģināliekārtu ražotāju patēriņā)
84,5 %
82,3 %
83 %
82,3 %
Indekss 2006. g. = 100
100
97
98
97
Tirgus daļa, sekundārais tirgus, (%) (ES ražotāju īpatsvars kopējā sekundārā tirgus patēriņā)
57,4 %
56,7 %
49 %
48,5 %
Indekss 2006. g. = 100
100
99
85
84
(101)
Lai noteiktu sadalījumu, tika izmantoti dažādi informācijas avoti, galvenokārt dati, ko izmeklēšanas laikā sniedza ES ražotāji, sūdzības iesniedzēja dati, kā arī dati, kas tika savākti pirms procedūras sākšanas.
(102)
Iepriekš dotajā tabulā gan oriģināliekārtu ražotāju, gan sekundārā tirgus segmentā vērojama lejupejoša pārdošanas apjoma un tirgus daļas tendence.
6.2.2. Līgumu raksturojums
(103)
Kā norādīts pagaidu regulas 112. apsvērumā, Komisija turpināja pētīt IP laikā noslēgtos līgumus, kuri gan tiks izpildīti vēlāk. Lietas materiālos jau apkopotie dati tika papildināti ar jaunu informāciju, kas tika saņemta no ES riteņu ražotājiem un automobiļu ražotājiem. Šie dati apstiprināja Eiropas un Ķīnas piegādātāju tirgus daļas pirkumu apmērus un tendences. Tos pamato automobiļu ražotāju iesniegtie argumenti, saskaņā ar kuriem no Ķīnas veiktā importa daļa palielinājās konkurētspējas, kvalitātes un ražošanas procesu uzlabojumu dēļ.
6.3. Mikroekonomiskie rādītāji
6.3.1. Ražošanas izmaksas
(104)
Viena persona apgalvoja, ka pagaidu regulas 117. apsvērumā norādītie dati par rentabilitāti nesakrita ar pagaidu regulas 89. un 122. apsvērumā iekļautajiem datiem par pārdošanas apjomu un ražošanas izmaksām. Tā bija, jo, aprēķinot ražošanas izmaksas, tika pieļauta pārrakstīšanās kļūda, kā rezultātā tika izmantota kļūdaina datu kopa. Šī kļūda ir izlabota, un ražošanas izmaksu dati ir iekļauti tabulā turpmāk.
Euro
2006. gads
2007. gads
2008. gads
IP
Vidējās ražošanas izmaksas (uz vienību)
48,1
49,4
48,7
49,1
(105)
Korekcija neietekmēja provizoriskajā posmā noskaidroto tendenci. Vidējās ražošanas izmaksas attiecīgajā periodā saglabājās stabilas.
6.3.2. Rentabilitāte
(106)
Atbildot uz personu pieprasījumiem nodrošināt datus, kuros būtu sadalīti oriģināliekārtu ražotāju un sekundārā tirgus segmenti, rentabilitāte ir aprēķināta katram segmentam atsevišķi. Tendences un apmēri tika apstiprināti.
%
2006. gads
2007. gads
2008. gads
IP
Rentabilitāte (kopā)
3,2
0,7
-1,5
-5,4
Rentabilitāte, oriģināliekārtu ražotāji
3,1
0,4
-1,4
-5,7
Rentabilitāte, sekundārais tirgus
5,2
5,7
-3,3
-2,4
(107)
Kā redzams tabulā iepriekš, ir ietekmēta gan oriģināliekārtu ražotāju, gan sekundārā tirgus segmenta rentabilitāte. Attiecīgajā periodā tā kritās par 8,8 procentu punktiem oriģināliekārtu ražotāju segmentā un par 7,6 procentu punktiem sekundārā tirgus segmentā. Tā rezultātā apmēri un tendences, apskatot oriģināliekārtu ražotāju un sekundārā tirgus segmentu atsevišķi, sakrīt ar apmēriem un tendencēm, kas vērojami, apskatot attiecīgo produktu kopumā (kritums par 8,7 procentu punktiem).
6.3.3. Ienākums no ieguldījumiem
(108)
Personas norādīja uz iespējamām neprecizitātēm ienākuma no ieguldījumiem aprēķinā. Norādītajos skaitļos ir ņemti vērā visi elementi, kas veido ienākumu no ieguldījumiem, ieskaitot nolietojumu. Tādēļ apgalvojumi ir jānoraida.
6.4. Secinājums par kaitējumu
(109)
Ar šo tiek apstiprināti secinājumi par kaitējumu, kas izklāstīti pagaidu regulas 80. līdz 123. apsvērumā. Savienības ražošanas nozare cieta būtisku kaitējumu, kas visspilgtāk izpaudās kā rentabilitātes kritums. Daži kaitējuma rādītāji oriģināliekārtu ražotāju un sekundārā tirgus segmentiem ir analizēti atsevišķi. Šo rādītāju tendences un izmaiņu apmēri atbilst attiecīgajam ražojumam kopumā noteiktajiem.
7. CĒLOŅSAKARĪBA
7.1. Ietekme, ko izraisījis imports par dempinga cenām no ĶTR
(110)
Dažas personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares ražošanas un pārdošanas apjoms ir samazinājies patēriņa samazināšanās dēļ (kas esot izraisījis arī jaudas samazināšanos). Pagaidu regulā patiešām nebija apstrīdēts, ka patēriņš Savienības tirgū samazinās. Kaut gan ir iespējams, ka ES ražošanas nozarei radīto kaitējumu ir veicinājuši citi faktori, nevis imports no ĶTR par dempinga cenām (ekonomikas krīze un imports no Turcijas), šo citu faktoru ietekme nav tik liela, lai izjauktu cēloņsakarību, kā minēts pagaidu regulas 136. līdz 152. apsvērumā. Jebkurā gadījumā, kā izklāstīts pagaidu regulas 126. apsvērumā un turpmākajos apsvērumos, ir acīmredzama saikne starp Ķīnas importa par zemām cenām apjomu būtisko palielināšanos un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Turklāt, kā izklāstīts pagaidu regulas 103. apsvērumā, un pretēji iesaistīto personu apgalvojumiem, jauda attiecīgajā periodā bija stabila (galvenokārt laikposmā no 2006. līdz 2008. gadam; no 2008. gada līdz IP bija vērojams samazinājums par 4 %).
(111)
Dažas personas norādīja uz paziņojumiem, ko Savienības ražotāji publicēja savās interneta vietnēs, un uz to, ka imports par dempinga cenām no ĶTR nebija minēts kā viens no radītā kaitējuma cēloņiem. Neatkarīgi no jebkādiem Savienības ražotāju publiskiem paziņojumiem (kuri jebkurā gadījumā neizslēdz Ķīnas importu kā iespējamu radītā kaitējuma cēloni) lietas materiālos ietvertie dati skaidri pierāda, ka starp Savienības ražošanas nozarei radīto kaitējumu un importu no ĶTR par dempinga cenām pastāv cēloņsakarība.
(112)
Dažas personas apgalvoja, ka rentabilitāte ir samazinājusies ražošanas apjoma samazināšanās dēļ. Rezultātā ražotāji, saražojot mazāku skaitu riteņu, neesot spējuši segt savas pastāvīgās izmaksas. Taču ražošanas apjoms samazinājās tirgus daļas zaudēšanas dēļ, kuras iemesls bija no Ķīnas veiktā importa nonākšana tirgū.
(113)
Dažas personas apgalvoja, ka no ĶTR veiktais imports nevarēja būt Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma cēlonis, jo 2007. gadā bija vērojams rentabilitātes kritums, neraugoties uz cenu un pārdošanas apjomu stabilitāti. Jāatgādina, ka 2006. un 2007. gadā palielinājās ĶTR importa tirgus daļa un par 40 % palielinājās šī importa apjoms. Uz šāda pamata šis apgalvojums ir jānoraida.
(114)
Ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 126. līdz 130. apsvērumā izklāstītie secinājumi.
7.2. Citu faktoru ietekme
7.2.1. Iedalījums pa segmentiem
(115)
Personas atkārtoja apgalvojumus par to, ka kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, kura lielāko daļu pārdošanas apjoma pārdod oriģināliekārtu ražotāju segmentā, nevarēja radīt no Ķīnas veiktais imports, kas galvenokārt tiek orientēts uz sekundārā tirgus segmentu un oriģināliekārtu ražotāju segmentā nav plaši pārstāvēts. Jāatgādina, ka šīs piezīmes ir apskatītas pagaidu regulas 131. līdz 135. apsvērumā.
(116)
Pēc pagaidu pasākumu piemērošanas dažas personas atsaucās uz pagaidu regulas 133. apsvērumu, kurā minēts, ka “ir norādes, ka automobiļu ražotāji izmanto Ķīnas cenas, lai izdarītu spiedienu uz ES ražošanas nozares cenām”. Šīs personas apgalvoja, ka iestādes nevar pamatot savus atzinumus ar norādēm, bet tikai uz tiešiem pierādījumiem. Minētās personas norādīja arī, ka ieinteresētajām personām apspriešanai paredzētajā lietā nebija sniegta informācija, kas pamatotu šādus apgalvojumus.
(117)
Sākumā jāuzsver, ka šī veida informācija no uzņēmējdarbības viedokļa ir ļoti slepena. Papildus Komisijas rīcībā esošajai informācijai personas iesniedza papildinformāciju. Papildinformācija apstiprināja secinājumus, pamatojoties uz pierādījumiem, kas Komisijas rīcībā bija provizoriskajā posmā, un tā nepārprotami liecināja par skaidru lejupejošu cenu spiediena sakarību. Attiecībā uz cenu spiediena aspektu Komisija ir papildinājusi lietas materiālus. Savienības ražotāji ir iesnieguši detalizētu iesniegumu. Tas sniedza Komisijai papildu ieskatu par piedāvājumu izteikšanas procesu un apstiprināja secinājumus par cenu spiedienu ar lejupēju tendenci un Ķīnas piedāvājumu izmantošanu cenu salīdzināšanai, lai izdarītu šādu spiedienu. Patiešām, dažos gadījumos automobiļu ražotāju norādītā cena (kas ir sarunu sākotnējais punkts) jau bija noteikta līmenī, kas ir zemāks par Savienības ražotāju izmaksām, tādējādi jau pirmsākumos nebija ilgtspējīga. Dažos gadījumos nesekmīgi ir bijuši pat par norādīto līmeni mazāki piedāvājumi.
(118)
Saskaņā ar informāciju, kas ir Komisijas rīcībā, daži automobiļu ražotāji vienkārši norāda piedāvājumu iesniedzējiem, ka tiem būtu jāsamazina cena Ķīnas piedāvājumu cenas līmenī; citi izmanto tādu uzņēmumu cenu piedāvājumus, kuri nepiedalās konkursā; visbeidzot, vēl daži nemaz nenosaka konkursiem ierobežojumus, un piedāvājumu var iesniegt jebkurš uzņēmums (pat tādi, kas nekad neizpildītu prasības).
(119)
Automobiļu ražotāji apgalvoja, ka cena nav noteicošais faktors lēmumā par piegādātāja izveidi. Lietas materiālos esošā informācija patiešām pierāda, ka var būt citi apsvērumi, taču cenai ir vislielākā nozīme.
(120)
Ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 131. līdz 135. apsvērumā izklāstītie secinājumi.
7.2.2. Turcijas importa ietekme
(121)
Personas apgalvoja, ka Komisija ir nepietiekami novērtējusi Turcijas importa ietekmi kā Savienības ražošanas nozarei radītā kaitējuma cēloni. Jāatgādina, ka pagaidu regulas 136. un 137. apsvērumā ir atzīts, ka no Turcijas veiktā importa zemās cenas zināmā mērā negatīvi ietekmēja stāvokli Savienības ražošanas nozarē, bet ne tik ievērojami, lai vienas pašas izjauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no ĶTR un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
(122)
No Turcijas veiktā importa ietekme ir apsvērta arī pa segmentiem. Tika konstatēts, ka ¾ no Turcijas importēto ražojumu bija oriģināliekārtu ražotāju segmenta riteņi. Tika apstiprināts, ka tendences un izmaiņu apmēri, kas noteikti, apskatot oriģināliekārtu ražotāju un sekundārā tirgus segmentus kopā, atbilst rādītājiem, kas konstatēti, apskatot abus segmentus atsevišķi. Saskaņā ar lietā esošo informāciju (ko iesniegušas dažādas personas, kuras sadarbojās), no Turcijas importēto ražojumu cena sekundārajā tirgū attiecīgajā periodā samazinājās. No Turcijas importēto oriģināliekārtu ražotāju segmenta riteņu cenas saglabājās salīdzinoši stabilas.
(123)
Personas norādīja, ka Turcijas importa cenas ievērojami samazinājās no 2008. gada līdz IP. Tomēr, kā norādīts pagaidu regulas 137. apsvērumā, ES ražotāju ražojumu un Turcijas ražojumu importa cenu starpība bija ievērojami zemāka nekā ES ražotāju un Ķīnas ražojumu importa cenu starpība.
(124)
Ievērojot vienas personas piezīmes, ka Turcija būtu bijusi jāiekļauj sūdzībā (skatīt iepriekš 9. apsvērumu un turpmākos apvērumus), jānorāda, ka, neiekļaujot sūdzībā Turciju, netiek izjaukta cēloņsakarība starp attiecīgā ražojuma eksportu no Ķīnas un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
(125)
Tādēļ uz šāda pamata personu izteiktie apgalvojumi ir jānoraida. Ņemot vērā iepriekš minēto, un, tā kā nav citu piezīmju, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 136. un 137. apsvērums.
7.2.3. No citām valstīm veikta importa ietekme
(126)
Dažas personas apgalvoja, ka 2006. līdz 2008. gadā palielinājās tā importa tirgus daļa, kas veikts no trešām valstīm, izņemot ĶTR. Jānorāda, ka tā importa tirgus daļa, kas veikts no trešām valstīm, saglabājās stabila, ar nelielām izmaiņām, kas nepārsniedza 1 %. Tādēļ šis apgalvojums jānoraida.
(127)
Dažas valstis minēja, ka Savienības ražošanas nozarei radīto kaitējumu varēja veicināt no Dienvidāfrikas veiktais imports tā apjoma un/vai cenu dēļ. Kā izklāstīts pagaidu regulas 99. apsvērumā, no Dienvidāfrikas veiktā importa tirgus daļa, kaut gan palielinājās importa apjoms, kopš 2007. gada ir bijusi stabila (apmēram 1,4 % līmenī, no 2006. līdz 2007. gadam palielinoties par 0,6 %). Komisija saņēma informāciju par to, ka lielākā daļa šā importa bija paredzēta oriģināliekārtu ražotāju tirgum. Attiecībā uz Dienvidāfrikas oriģināliekārtu ražotāju importa cenām Komisija saņēma pretrunīgu informāciju. Pamatojoties uz Eurostat datiem, var secināt, ka tās palielinājās no EUR 43 līdz 51. Šie dati ir arī saskaņā ar informāciju, ko sniedzis viens ES ražotājs. Tāpēc apgalvojums par Dienvidāfrikas importa ietekmi ir jānoraida.
(128)
Tādēļ tiek apstiprināti pagaidu regulas 136. līdz 138. apsvēruma secinājumi attiecībā uz importu no trešām valstīm, apskatot abus segmentus gan kopā, gan atsevišķi.
7.2.4. Ekonomikas krīzes ietekme
(129)
Personas atkārtoti pauda savus argumentus par ekonomikas krīzes ietekmi. Šīs piezīmes, galvenokārt attiecībā uz automobiļu ražošanas apjoma kritumu, ir apskatītas pagaidu regulā.
(130)
Kā noteikts pagaidu regulas 142. apsvērumā, lejupejošā tendence sākās ievērojami pirms ekonomikas krīzes un tās laiks sakrita ar laiku, kad tirgū nonāca imports no ĶTR.
(131)
Ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 139. līdz 144. apsvērumā izklāstītie secinājumi.
7.2.5. Savienības ražotāju konkurence un koncentrācija ES tirgū
(132)
Dažas personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei radīto kaitējumu veicinājusi Savienības ražošanas nozares struktūra. Tomēr, kā norādīts pagaidu regulas 146. un 147. apsvērumā, izmeklēšanā savāktie dati pierāda, ka līdzīgi ir ietekmēti gan lielāki, gan mazāki uzņēmumi.
7.2.6. Savienības ražotāju vadības lēmumi
(133)
Dažas personas apgalvoja, ka kaitējuma cēlonis ir Savienības ražotāju nepareizi vadības lēmumi. Šīs piezīmes atsaucās uz pagaidu regulas 124. apsvērumā minētajiem ražotājiem, kas tikuši slēgti vai kļuvuši maksātnespējīgi. Jāatgādina, ka pagaidu regulā tika pieminēti 30 uzņēmumi, savukārt personu piezīmēs ir minēti tikai četri. Kopumā šīs piezīmes nav pamatotas. Jebkurā gadījumā lietā esošie dati skaidri pierāda Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma un no ĶTR veiktā importa cēloņsakarību. Šo secinājumu pamato tas, ka, neraugoties uz dažu uzņēmumu slēgšanu, nepalielinājās atlikušo uzņēmumu tirgus daļa.
7.2.7. ES ražošanas nozares veiktais imports no trešām valstīm
(134)
Dažas personas apgalvoja, ka viens ES ražotājs piedāvāja lētākus riteņus no trešām valstīm, tādējādi veicinot ES ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Taču šie apgalvojumi nav apstiprināti ar pierādījumiem. Galvenokārt nebija skaidrības par to, vai šāds imports ir ietekmējis nozīmīgu daudzumu. Tādēļ apgalvojums bija jānoraida.
7.2.8. Alumīnija cenas un Savienības ražošanas nozares piegādes līgumi
(135)
Tika apgalvots, ka vidējās ražošanas izmaksas saglabājās stabilas, neraugoties uz alumīnija cenu izmaiņām. Personas apgalvoja, ka Savienības ražotāji cietuši zaudējumus tāpēc, ka slēguši ilgtermiņa līgumus par alumīnija piegādi, kuri liedza tiem iespēju koriģēt cenas atbilstoši cenu samazinājumam LMB. Lietā pieejamā informācija, ko iesniedza Savienības ražotāji, kuri sadarbojās izmeklēšanā, bija pretrunā šiem apgalvojumiem. Tādēļ tie bija jānoraida.
7.2.9. Valūtas kursa svārstības
(136)
Tika arī apgalvots, ka kaitējums Savienības ražotājiem, iespējams, samazināsies, pieaugot RMB vērtībai pret EUR. Valūtas kursa svārstību dēļ palielināsies cenas importam par dempinga cenām, ko tirgo, saņemot samaksu EUR, tādējādi mazinot atšķirības starp importa dempinga cenām un Savienības ražotāju cenām.
(137)
Šai sakarā būtu jāatzīmē, ka izmeklēšanas laikā bija jānosaka, vai imports par dempinga cenām (cenu un apjoma ziņā) ir radījis (vai, iespējams, radīs) būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, vai arī šādu būtisku kaitējumu ir radījuši citi faktori. Par šo pamatregulas 3. panta 6. punktā ir noteikts, ka jāparāda, ka importa par dempinga cenām cenas līmenis rada kaitējumu. Tāpēc šie noteikumi attiecas tikai uz cenu līmeņu atšķirībām, un tādējādi nav noteikta prasība analizēt faktorus, kas ietekmē šo cenu līmeni.
(138)
Importa par dempinga cenām iespējamā ietekmē uz Savienības ražošanas nozares cenām tiek rūpīgi pārbaudīta, nosakot cenu samazinājumu, cenu samazinošu un cenu ierobežojošu ietekmi. Šai nolūkā tiek salīdzinātas eksporta dempinga cenas un Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas, un reizēm, lai iegūtu salīdzināmus datus, var rasties nepieciešamība konvertēt kaitējuma aprēķināšanai izmantotās eksporta cenas citā valūtā. Tādējādi valūtu maiņas kursu izmantošana šajā sakarā tikai nodrošina iespēju noteikt salīdzināmas cenu atšķirības. Ņemot to vērā, kļūst acīmredzami, ka valūtas maiņas kurss būtībā nevar būt vēl viens kaitējuma iemesls.
(139)
Iepriekš minēto apstiprina arī pamatregulas 3. panta 7. punkta formulējums, kurā ietverta atsauce uz zināmiem faktoriem, kuri nav imports par dempinga cenām. Šajā pantā norādītajā citu zināmu faktoru uzskaitījumā nav minēts faktors, kas ietekmē cenu līmeni importam par dempinga cenām.
(140)
Taču, pat ja šis faktors tiktu ņemts vērā, paturot prātā iespējamo spiedienu uz patēriņa cenām saistībā ar tirgus lejupslīdi, maz ticams, ka importētāji, kuri iepērk produkciju no attiecīgās valsts, varētu palielināt cenas mazumtirdzniecībā, pamatojoties uz RMB vērtības pieaugumu. Turklāt valūtas kursus ir ļoti grūti prognozēt. Visbeidzot, pēc IP ir bijusi vērojama RMB vērtības palielināšanās pret EUR. Ņemot vērā visus šos elementus, nevar secināt, ka valūtas svārstību rezultātā palielināsies no attiecīgās valsts par dempinga cenām veiktā importa cenas.
(141)
Ņemot vērā iepriekš minēto, nevar secināt, ka valūtas maiņas kursa attīstība varētu būt vēl viens faktors, kas rada kaitējumu.
7.2.10. Tērauda riteņu pieprasījuma palielināšanās
(142)
Dažas personas apgalvoja, ka kaitējumu Savienības ražošanas nozarei radījis tas, ka ekonomikas krīzes laikā patērētāji izvēlējās lētākos tērauda riteņus vai mazākus automobiļus, kuri, kā tika apgalvots, biežāk tiek aprīkoti ar tērauda riteņiem. Tika apgalvots, ka šo argumentu apstiprina tas, ka dažādu Eiropas valstu ieviestās atbalsta shēmas paredzēja stimulu par mazāku automobiļu pārdošanu. No otras puses, citas personas apgalvoja, ka, kaut gan atbalsta shēmas tiešām paredzēja stimulus par mazāku automobiļu pārdošanu, šos automobiļus tomēr bija labāk aprīkot ar alumīnija riteņiem.
(143)
Tika veikta papildu analīze, pamatojoties uz pieejamajiem datiem, jo nav vispārējas statistikas par tērauda riteņiem. Datus par tērauda riteņu patēriņa līmeni varēja iegūt, salīdzinot datus par automobiļu ražošanu ES (pagaidu regulas 141. apsvērums) un oriģināliekārtu ražotāju riteņu patēriņu (skatīt 85. apsvērumu).
2006. gads
2007. gads
2008. gads
IP
Automobiļu ražošana ES (tūkstošos vienību)
16 198
17 103
15 947
13 443
Automobiļu ražošanā izmantoto riteņu skaits (ražošanas apjoms*4,5 riteņi)
72 891
76 963
71 761
60 493
Oriģināliekārtu ražotāju alumīnija riteņu patēriņš ES (tūkstošos vienību)
43 573
44 009
42 076
34 915
Tērauda riteņu patēriņš ES (tūkstošos vienību)
29 318
32 954
29 685
25 578
Oriģināliekārtu ražotāju alumīnija riteņu īpatsvars
59 %
57 %
58 %
57 %
Tērauda riteņu īpatsvars
40 %
42 %
41 %
42 %
(144)
Tabulā redzams, ka tērauda riteņu patēriņš no 2008. gada līdz IP samazinājās par 12 %. Alumīnija riteņu īpatsvars jaunu automobiļu ražošanā no 2008. gada līdz IP (ekonomikas krīzes ietekmētais periods) samazinājās par 1 procentu punktu. Tērauda riteņu īpatsvars jaunu automobiļu ražošanā ES tajā pašā laikposmā palielinājās par 1 procentu punktu.
(145)
Var secināt, ka alumīnija un tērauda riteņu īpatsvars jaunu automobiļu ražošanā saglabājās stabils. Turklāt iepriekš minēto argumentu neatbalsta alumīnija riteņu patēriņa un ražošanas apjoma tendences. Tādēļ tas bija jānoraida.
7.3. Secinājums par cēloņsakarību
(146)
Neviens no ieinteresēto personu iesniegtajiem argumentiem nepierāda, ka citu faktoru ietekme, izņemot importu no ĶTR par dempinga cenām, būtu tik liela, lai izjauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un konstatēto kaitējumu. Ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulā izklāstītie secinājumi par cēloņsakarību.
8. SAVIENĪBAS INTERESES
(147)
Ņemot vērā personu piezīmes, Komisija veica visu ar Savienības interesēm saistīto argumentu papildu analīzi. Visi jautājumi ir izskatīti, un tiek apstiprināti pagaidu regulā izklāstītie secinājumi.
8.1. Importētāju intereses
(148)
Kā minēts pagaidu regulas 160. apsvērumā, Komisija veica papildu izpēti attiecībā uz maksājumu ietekmi uz uzņēmumiem, kas importē un pārdod tālāk alumīnija riteņus ar savu zīmolu, kuru ražošanu kā ārpakalpojumu tie pasūtījuši ĶTR. Ir noteikts, ka, kaut gan maksājumu ietekme uz šādu uzņēmumu, iespējams, būtu lielāka nekā ietekme uz citiem importētājiem, kā definēts pagaidu regulas 159. un 160. apsvērumā, tā tomēr nebūtu nesamērīga, ņemot vērā kopējo ietekmi uz visu Savienības ražošanas nozari.
(149)
Pamatojoties uz datiem par cenām IP laikā, ko iesniedza viens importētājs (ārpakalpojumu izmantotājs), kurš sadarbojās, tika konstatēts, ka peļņas norma, ko gūst šāds uzņēmums, būtu pietiekama, lai kompensētu uzlikto maksājumu ietekmi. Šī uzņēmuma gūtā peļņa bija lielāka nekā ierosinātie maksājumi.
8.2. Lietotāju intereses
(150)
Pēc pagaidu pasākumu piemērošanas personas atkārtoja vispārīgās piezīmes, kas tika sniegtas par pasākumu lielo ietekmi uz izmaksām, nesniedzot pierādījumus, kas pamatotu šādus apgalvojumus. Jāatgādina, ka izmaksu ietekmes analīze tika veikta, pamatojoties uz automobiļu ražotāju, kuri sadarbojās, sniegtajiem datiem. Pirms pagaidu pasākumu piemērošanas šādus datus sniedza tikai trīs uzņēmumi, tāpēc Komisija varēja izdarīt secinājumus, tikai pamatojoties uz šiem datiem.
(151)
Kā minēts pagaidu regulas 165. apsvērumā, pasākumu ietekme uz izmaksām ir ierobežota (maksimālā ietekme uz izmaksām ir 0,223 % (ja pieņem, ka visi cenu līmeņi palielinātos par 22,3 %). Taču pat maksimālā ietekme uz izmaksām, ņemot vērā automobiļu ražotāju apgrozījumu, šķiet ierobežota.
(152)
Dažas personas apgalvoja, ka sakarā ar izmaksu pieaugumu pasākumu dēļ tām būs jāmaina ražošanas vieta. Taču, ņemot vērā ierobežoto ietekmi uz izmaksām, dažu automobiļu ražotāju pieminētais lēmums par automobiļu ražošanas vietas mainīšanu šķiet nesamērīgs ar konstatēto ietekmi uz izmaksām. Tādēļ šie apgalvojumi jānoraida.
(153)
Jānorāda arī, ka argumenti par lielo ietekmi uz izmaksām ir pretrunā dažu automobiļu ražotāju apgalvojumiem, ka uz piegādi no Ķīnas tie paļaujas ļoti nelielā mērā.
(154)
Ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulā izklāstītie secinājumi par pasākumu ietekmi uz izmaksām.
8.3. Piegādes avotu dažādība
(155)
Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka pasākumu piemērošana ir automobiļu ražošanas nozares interesēs. Nodrošinot iespēju Savienības ražošanas nozarei turpināt darbību, tiktu nodrošināta piegādes avotu dažādība.
(156)
Citas personas, galvenokārt lietotāji, atkārtoja iepriekš paustos argumentus attiecībā uz konkurenci ES tirgū. Tās apgalvoja arī, ka imports no ĶTR ir būtiski svarīgs, lai apmierinātu pieprasījumu ES tirgū, jo ES ražotājiem nav pietiekamas jaudas. Kaut gan 2006. un 2007. gadā jaudas izmantojuma līmenis saglabājās 92 % apmērā, tas ir krasi samazinājies līdz 84 % 2008. gadā un līdz 73 % IP laikā. Šie dati skaidri pierāda, ka jo īpaši šobrīd ir pietiekami lielas jaudas rezerves, ko var izmantot, lai palielinātu ražošanas apjomu. Turklāt arguments par Savienības ražošanas nozares nepietiekamu jaudu ir pretrunā citiem automobiļu ražošanas nozares apgalvojumiem, proti, apgalvojumiem par oriģināliekārtu ražotāju riteņu pieprasījuma ievērojamu samazināšanos. Tādēļ šie apgalvojumi bija jānoraida.
(157)
Viena persona apgalvoja, ka Ķīnas ražotāji neražo tā paša veida ražojumus, ko Eiropas alumīnija riteņu ražotāji. Šie apgalvojumi bija jānoraida, ņemot vērā šajā lietā konstatētās PKN līmeņa sakritības (atkarībā no veiktā aprēķina, kā skaidrots 93. apsvērumā, aprēķinot cenu samazinājumu, sakritības procents ir 92 % attiecīgajam ražojumam kopumā un 77 %, apskatot oriģināliekārtu ražotāju un sekundārā tirgus segmentus atsevišķi).
(158)
Ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 166. apsvēruma secinājumi.
8.4. Dienvidkoreja
(159)
Personas atkārtoti sniedza savas piezīmes par šajā lietā paredzēto maksājumu negatīvo ietekmi kopā ar citiem faktoriem, piemēram, konkurences priekšrocību, ko Dienvidkorejas automobiļu ražotāji ieguvuši uz brīvās tirdzniecības nolīguma pamata. Šīs piezīmes nav pamatotas ar jauniem pierādījumiem. Būtu jānorāda, ka nav nekādu pierādījumu tam, ka BTN radītu kaitējumu automobiļu ražošanas nozarei un ka jebkurā gadījumā konkrētajā BTN ir paredzēts kompensējošs aizsardzības mehānisms. Ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 167. un 168. apsvēruma secinājumi.
8.5. Secinājums par Savienības interesēm
(160)
Ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 153. līdz 171. apsvēruma secinājumi.
9. PAGAIDU PASĀKUMI
9.1. Kaitējuma novēršanas līmenis
(161)
Lielākā daļa no saņemtajām piezīmēm attiecās uz kaitējuma novēršanas līmeņa aprēķināšanu. Personas apšaubīja šī aprēķina metodoloģiju un sūdzējās par datu nepietiekamu pieejamību.
9.1.1. Informācijas publiskošana
(162)
Jāatgādina, ka kaitējuma novēršanas līmeņa aprēķināšanas metodoloģija ir sīki izskaidrota pagaidu pasākumu publicēšanas dienā izveidotajā ieinteresētajām personām apspriešanai paredzētajā lietā iekļautajā paziņojumā. Visas ieinteresētās personas šo paziņojumu saņēma kopā ar tajā pašā dienā nosūtīto informatīvo vēstuli.
(163)
Atbildot uz piezīmēm, kas iesniegtas pēc pagaidu pasākumu ieviešanas, ieinteresētajām personām apspriešanai paredzētajā lietā tika iekļauts otrs paziņojums.
(164)
Jāatgādina, ka iepriekšminētajā paziņojumā tika skaidri identificēti PKN, kas izmantoti, veicot aprēķinus katram automobiļu ražotājam. Taču precīzus datus par cenām un apjomiem nevarēja izpaust konfidencialitātes apsvērumu dēļ.
(165)
Attiecībā uz importu no Ķīnas datus par eksportētajiem daudzumiem, CIF vērtību pie Savienības robežas un vidējo svērto vienības pārdošanas cenu nevarēja izpaust, jo tie bija pamatoti ar divu eksportētāju veiktajiem darījumiem. Izpaužot šo informāciju, tiktu pārkāptas pamatregulā iekļautās konfidencialitātes prasības.
(166)
Attiecībā uz Savienības ražotāju darījumiem ES tirgū sīkāku informāciju būtu nozīmes sniegt tikai tad, ja tā tiktu norādīta par katru ražotāju atsevišķi. Taču tas nav iespējams, jo tiktu pārkāptas iepriekš minētās konfidencialitātes prasības.
(167)
Šo iemeslu dēļ tiek uzskatīts, ka detalizētā informācija par maksājuma aprēķināšanai izmantoto metodoloģiju (arī izmantotie PKN un sadalījums pa automobiļu ražotājiem) nodrošina personām pietiekamu informāciju, lai tās varētu pilnībā izmantot savas tiesības uz aizstāvību, vienlaikus ievērojot pamatregulā paredzētās konfidencialitātes prasības.
9.1.2. Metodoloģija
(168)
Jāatgādina, ka references cenas samazinājums tika aprēķināts, pamatojoties uz datiem par automobiļu ražotāju veiktajām alumīnija riteņu iegādēm. Jo īpaši pagaidu regulas 174. līdz 177. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ šajā aprēķinā ir ietverti tikai orģināliekārtu ražotāju segmentam paredzētie alumīnija riteņi. Automobiļu ražotāji, kuri sadarbojās izmeklēšanā, apstiprināja, ka iegādājas alumīnija riteņus, ievērojot konkursa procedūru. Ņemot vērā konkursa procedūru specifiku, modeļiem, kam tika izvēlēti divi piegādes avoti, jābūt vienādiem visos aspektos neatkarīgi no tā, vai tos pērk no ĶTR vai ES. Lai nodrošinātu no Ķīnas importēto un ES ražoto ražojumu maksimāli iespējamo salīdzinājuma līmeni, ir salīdzināts atsevišķi katrs PKN attiecībā uz katru lielo automobiļu ražotāju, kas identificēts datos, ko iesniedza izlasē iekļautie ES ražotāji un Ķīnas eksportētāji, kuri sadarbojās izmeklēšanā. Pretēji dažu personu apgalvojumiem maksājumu līmenis nav korekcijas rezultāts, bet gan ir noteikts, atzīstot, ka jānosaka tāds maksājums, lai novērstu Savienības ražošanas nozarei radīto kaitējumu.
9.1.2.1. Informācija, kas izmantota par pamatu aprēķiniem
(169)
Personas apgalvoja, ka kaitējuma novēršanas līmeņa aprēķins tika veikts, pamatojoties uz rīkotajiem konkursiem, kaut gan informācija par konkursiem izmeklēšanā netika ne pieprasīta, ne iekļauta ieinteresētajām personām apspriešanai paredzētajā lietā.
(170)
Kaut gan konkursi tika pieminēti, aprakstot maksājuma līmeņa aprēķināšanā piemēroto metodoloģiju, tie tika pieminēti tikai, atsaucoties uz piegādes avotu izvēles procedūras veidu, ko izmanto automobiļu ražotāji, lai garantētu, ka riteņiem, kam tiek izvēlēti divi piegādes avoti, būtu vienādas īpašības, un lai nodrošinātu augstāku salīdzināmības līmeni. Šī norāde nebija uzskatāma par atsauci uz dokumentāciju vai informācijas avotiem, uz kuru pamata veikti aprēķini.
(171)
Tieši pretēji - aprēķini tika veikti saskaņā ar parasto praksi, pamatojoties uz darījumu sarakstiem, ko sniedza izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji un ES ražotāji. PKN saskaņošana tika veikta automobiļu ražotāja līmenī, t. i., darījumu grupā salīdzinot pārdošanas darījumus, ko vienam automobiļu ražotājam veikuši eksportētāji un ES ražotāji. Šie dati tika pilnībā pārbaudīti.
9.1.2.2. Korekcijas
(172)
Personu piezīmes bija saistītas arī ar aprēķinos veiktajām korekcijām. Komisija piekrita dažām piezīmēm.
(173)
Jāatgādina, ka Ķīnas eksportētāju CIF cenas tika koriģētas, pieskaitot 7,6 %: 4,5 % muitas nodoklis plus 3,1 % citas importēšanas izmaksas. Lai izveidotu mērķa cenu, pamatojoties uz ES ražotāju faktisko pārdošanas cenu, bija jāpieskaita divi lielumi;
1.
jāpieskaita 5,4 % apgrozījuma, lai sasniegtu ražošanas izmaksu līmeni (jāņem vērā, ka šie ir IP laikā konstatētie ES riteņu ražotāju vidējie svērtie zaudējumi);
2.
ražošanas izmaksām jāpieskaita 3,2 % apgrozījuma (aprēķināts saskaņā ar 1. punktu), kā pieņemamu peļņu, lai iegūtu mērķa cenu. Minētie 3,2 % atbilst peļņai, ko Savienības ražošanas nozare guva pirmajā attiecīgā perioda gadā (2006. gadā), kad Savienības ražotāju finansiālos rezultātus vēl neietekmēja kaitējošais dempings.
(174)
Attiecībā uz muitas nodokļiem provizoriskajā posmā importa cenas tika koriģētas, palielinot par 4,5 %. Šis nodoklis atbilst muitas nodoklim, kas tiek piemērots KN kodam 8708 70 50. Taču principā uz alumīnija riteņiem rūpnieciskai montāžai (t. i., oriģināliekārtu ražotājiem) attiecas KN kods 8708 70 10, nevis KN kods 8708 70 50. Ar šo kodu klasificētu ražojumu importam piemēro 3 % likmi. Ņemot vērā kaitējuma novēršanas līmeņa noteikšanai izmantoto metodoloģiju, kas tiek pamatota ar oriģināliekārtu ražotāju segmentu, un piezīmes, ko personas sniegušas pēc pagaidu pasākumu pieņemšanas, ir pamatoti izmantot nodokļa likmi 3 % apmērā, lai ievērotu konsekventu pieeju.
(175)
Attiecībā uz mērķa peļņu personas apgalvoja, ka šī peļņas starpība ir aprēķināta oriģināliekārtu ražotāju un sekundārā tirgus ražotājiem un tāpēc var nesamērīgi palielināt tikai uz oriģināliekārtu ražotāju darījumiem balstītā aprēķina lielumus. Ņemot vērā personu piezīmes, Komisija veica šo aprēķinu korekcijas, piemērojot zaudējumu un peļņas normas, kas aprēķinātas tikai oriģināliekārtu ražotāju riteņiem (attiecīgi -5,7 % un 3,1 %; skatīt 106. apsvērumu un turpmākos apsvērumus).
(176)
No otras puses, personas argumentēja, ka peļņas līmenis būtu jākoriģē, samazinot to, lai atspoguļotu krīzes ietekmi. Tomēr ierastā prakse ir piemērot peļņas normu, kādu ražošanas nozare būtu sasniegusi, ja nebūtu dempinga. Citi kaitējuma cēloņi, pat ja tie ietekmē peļņas normu, mērķa peļņas aprēķinā netiek izcelti.
(177)
Dažas personas apgalvoja, ka kaitējuma novēršanas līmeņa aprēķināšanai izmantotā metodoloģija nebija saskaņā ar pamatregulā paredzēto metodoloģiju. Tomēr pamatregula neparedz kaitējuma novēršanas līmeņa noteikšanai izmantot kādu konkrētu metodi. Šī līmeņa noteikšanas metode ir jāpārbauda, apsverot konkrētos lietas apstākļus. Kā izskaidrots pagaidu regulā un citur šajā regulā, lietas apstākļi pamato iestāžu piemērotās metodoloģijas izmantošanu. Turklāt jānorāda, ka pagaidu regulā un iepriekš 93. apsvērumā minētie cenu samazinājuma līmeņi norāda, ka, izmantojot dažu personu piedāvāto pieeju, references cenas samazinājuma līmenis būtu daudz lielāks.
(178)
Ņemot vērā šīs izmaiņas, maksājuma likmei jābūt 22,3 %.
9.1.2.3. “Oriģināliekārtu ražotāju maksājuma” piemērojamība sekundārā tirgus pārdošanas darījumiem
(179)
Viena persona apgalvoja, ka nebija pareizi kaitējuma novēršanas līmeni aprēķināt, pamatojoties tikai uz oriģināliekārtu ražotāju pārdošanas darījumiem, kamēr maksājums bija piemērojams arī sekundārā tirgus riteņiem. Tomēr, kā izskaidrots iepriekš (un pagaidu regulas 174. līdz 177. apsvērumā), šī pieeja šajā gadījumā ir piemērota, jo īpaši tāpēc, ka 85 % Savienības ražotāju pārdošanas apjoma ir oriģināliekārtu ražotāju segmentā.
(180)
Komisijas pieeja, aprēķinot kaitējuma novēršanas elementu tikai oriģināliekārtu ražotājiem, bija vispieņemamākā. Cita pieeja nešķita pamatota, jo tādā gadījumā rastos situācija, kurā eksporta dati, kas vairāk orientēti uz sekundāro tirgu, tiktu salīdzināti ar ES ražošanas nozares datiem, kaut gan tā savus ražojumus pārdod galvenokārt oriģināliekārtu ražotāju segmentā.
(181)
Piemērotā pieeja ir pamatota, ņemot vērā to, ka pasākuma mērķis ir novērst ES ražošanas nozarei radīto kaitējumu. Tā nodrošina, ka maksājums nebūs lielāks, nekā vajadzīgs, lai novērstu kaitējumu.
9.1.2.4. Pienākums noteikt atsevišķu maksājumu uzņēmumiem, kuriem piešķirts AR, un neizpildāmība
(182)
Viena persona apgalvoja, ka, atšķirībā no pamatregulas 9. panta 5. punkta pirmās daļas, otrā daļa neparedz iespēju nenorādīt atsevišķu maksājumu. Tā rezultātā tā argumentēja, ka izņēmumu, kas saistīts ar neizpildāmību, šajā gadījumā nevar piemērot, un pienākums noteikt atsevišķu maksājumu eksportētājiem, kuriem piešķirts AR, paliek spēkā.
(183)
Dažas personas apgalvoja arī, ka neizpildāmība ir tikai piemērotās metodoloģijas dēļ; tādējādi šādus apstākļus ir radījusi pati Komisija. Personas apgalvoja, ka Komisijas rīcībā bija visi dati, ko iesniedza sekundārā tirgus ražotāji eksportētāji, kas ļāva tai iekļaut kaitējuma novēršanas līmeņa aprēķinos pārdošanu sekundārā tirgus segmentā.
(184)
Visbeidzot, dažas personas apgalvoja, ka, tā kā Komisija varēja aprēķināt cenu samazinājumu atsevišķi oriģināliekārtu ražotāju un sekundārā tirgus segmentiem, tai bija jāspēj aprēķināt references cenas samazinājumu. Visbeidzot, tika argumentēts, ka sekundārā tirgus cenas varēja salīdzināt ar oriģināliekārtu ražotāju cenām, jo PKN veidošanā abi segmenti netika nošķirti.
(185)
Attiecībā uz pirmo argumentu pamatregulas 9. panta 5. punkts ir pamatots ar pieņēmumu, ka, ja uzņēmumam piešķir AR, tam varēs noteikt atsevišķu maksājumu. Taču šajā konkrētajā gadījumā tas būtu neracionāli un/vai nepareizi. Tas tāpēc, ka saskaņā ar skaidrojumu iepriekš, lai noteiktu kaitējuma novēršanas līmeni, ir jāpievērš uzmanība pārdošanai oriģināliekārtu ražotāju segmentā. Turklāt, ja visiem ražotājiem, kuriem piešķirts AR, maksājums tiktu pamatots ar pārdošanu sekundārā tirgū, tas būtu nesamērīgi liels, t. i., lielāks nekā šīs lietas apstākļos būtu vajadzīgs, lai novērstu kaitējumu. Kā skaidrots iepriekš, lai aizsargātu Savienības ražotājus to primārajā tirgū (oriģināliekārtu ražotāju segments), pietiek, ja kaitējuma novēršanas līmenis ir 22,3 %. Ja maksājums tiktu pamatots ar šo ražotāju pārdošanas apjomu sekundārā tirgū, kas visiem trim ražotājiem, kam piešķirts AR, ir salīdzinoši lielāks, tas tāpēc būtu nepienācīgi liels.
(186)
Jāpiemin arī, ka pagaidu regulas 182. apsvērumā iekļautā norāde uz uzticamu datu trūkumu nebija saistīta ar sniegto datu kvalitāti, bet uz aprēķinā izmantoto datu veidu (individuālu automobiļu ražotāju PKN saskaņošana, t. i., to modeļu salīdzinājums, ko konkrēti automobiļu ražotāji iegādājas no ĶTR un ES ražotājiem. Procedūras veids, ko oriģināliekārtu ražotāju segmentā izmanto riteņu piegādātāju izvēlei, deva iespēju sasniegt lielāku salīdzināmības līmeni. Par pārdošanu sekundārā tirgū tāda paša veida datus nevarēja nodrošināt, jo šajā segmentā tiek izmantotas citādas procedūras.
(187)
Kaitējuma noteikšana, pamatojoties uz pamatregulas 3. pantu, ir juridiski nošķirta no maksājuma līmeņa noteikšanas. Otrā darbība tiek veikta pēc kaitējuma noskaidrošanas ar mērķi noteikt maksājuma līmeni, kas būtu pietiekams, lai novērstu radīto kaitējumu. Tādējādi Komisija veica šo aprēķinu saskaņā ar izraudzīto metodoloģiju. Arī tas, ka PKN struktūrā nebija paredzēts kritērijs pārdošanas kanāliem, nav saistīts ar kaitējuma novēršanas līmeņa noteikšanai izmantoto metodoloģiju.
(188)
Personu argumenti attiecībā uz neizpildāmības izņēmuma piemērošanu, kā arī pienākuma noteikt atsevišķo maksājumu beznosacījuma raksturu ir jānoraida.
9.1.2.5. Izmantoto darījumu reprezentativitāte
(189)
Personu izteiktā kritika attiecās arī uz to, ka kaitējuma novēršanas līmeņa aprēķināšana bija patvaļīga, jo tika izraudzīts tikai neliels nereprezentatīvu darījumu skaits.
(190)
Pirmkārt un galvenokārt, personas apgalvoja, ka aprēķins ir pamatots ar nereprezentatīvu ĶTR izcelsmes importa darījumu apjomu. Tika apgalvots, ka šāda pieeja ir pretrunā PTO antidempinga nolīgumam (12), jo tos nevar uzskatīt par tiešiem pierādījumiem. Sūdzības iesniedzējs argumentēja, ka tas, ka lielākā ES pārdošanas nozares pārdošanas apjoma daļa tika pārdota oriģināliekārtu ražotāju segmentā, nebija svarīgi, jo references cenas samazinājuma aprēķina mērķis ir noteikt vidējo summu, par kādu būtu jāpalielina par dempinga cenām veiktā importa cena, lai tas neradītu kaitējumu. References cenas samazinājuma aprēķinam jāraksturo imports par dempinga cenām, nevis ES ražošanas nozares pārdošanas apjoms. Cita persona apgalvoja, ka šāda pieeja ir pretrunā iestāžu praksei, jo parasti atsevišķo cenu samazinājumu un references cenu samazinājumu nosaka katram PKN, pamatojoties uz to eksportēto ražojumu procentuālo daļu, kas tiek pārdoti par samazinātu cenu, nevis uz ES ražošanas nozares pārdoto daudzumu.
(191)
Jāatgādina, ka kaitējuma novēršanas starpība atspoguļo (pamatojoties uz izlasi) stāvokli, kādā ir apmēram 85 % ES ražošanas nozares pārdošanas apjoma, kas ir orientēti uz oriģināliekārtu ražotāju segmentu. Specifiskā situācija ES tirgū, kur lielākā daļa pārdošanas apjoma ir orientēta uz oriģināliekārtu ražotāju segmentu, noteica nevis paša aprēķina tehniskās nianses, bet gan metodoloģijas izvēli. Šīs izvēles dēļ Komisija salīdzināja cenas automobiļu ražotāja līmenī, kas ļāva sasniegt lielāku salīdzināmības līmeni un vienlaikus nodrošināt, lai netiktu noteikts pārmērīgi augsts kaitējuma novēršanas līmenis.
(192)
Attiecībā uz reprezentativitāti jāatgādina arī, ka tika konstatēts, ka izmantoto eksporta darījumu atbilstības koeficients attiecībā pret visu izlasē iekļauto Ķīnas eksportētāju eksportu oriģināliekārtu ražotāju segmentā bija lielāks nekā 55 %. Šāda proporcija, ņemot vērā kaitējuma novēršanas līmenim izvēlēto metodoloģiju, tika uzskatīta par reprezentatīvu.
9.1.2.6. Uz samazinājumu balstītais maksājums
(193)
Viena persona apgalvoja, ka kaitējuma starpība būtu vajadzējis pamatot ar cenu samazinājumu atbilstīgi paņēmienam, kas noteikts Padomes Regulā (EK) Nr. 1531/2002 (13), ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas, Korejas Republikas, Malaizijas un Taizemes izcelsmes krāsu televīzijas uztvērēju importam. Minētajā gadījumā maksājums patiešām bija pamatots ar cenu samazinājumu, ņemot vērā to, ka noskaidrojās, ka Savienības ražošanas nozarei radīto kaitējumu veicinājuši arī citi faktori, nevis tikai imports par dempinga cenām, un otrkārt, ka pasaules mērogā minētā ražošanas nozare vairākus gadus nebija guvusi peļņu vai gūtā peļņa bija ārkārtīgi zema (14).
(194)
Būtu jānorāda, ka faktori, kuru dēļ tika pieņemts lēmums noteikt maksājumu cenu samazinājuma līmenī, šajā lietā nav piemērojami. Atšķirībā no krāsu televīzijas uztvērēju lietas (15) attiecīgajam ražojumam nav raksturīgs zems rentabilitātes līmenis. Rentabilitāte ievērojami samazinājās no attiecīgās valsts veiktā importa par zemu cenu rezultātā. Arī imports no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā bija stabils.
9.2. Secinājums par kaitējuma novēršanas līmeni
(195)
Ar šo tiek apstiprināta pagaidu regulas pieeja attiecībā uz izmantoto metodoloģiju. Ņemot vērā personu piezīmes par korekcijām, pārrēķinātais maksājuma līmenis ir 22,3 %.
10. APGALVOJUMS PAR APIEŠANAS IESPĒJU
(196)
Personas apgalvoja, ka pasākumus var apiet, norādot uz nesenu alumīnija riteņu importa palielināšanos no valstīm, par kurām nav zināms, ka tās ražotu šos ražojumus. Par šīm norisēm ir brīdinātas kompetentās iestādes, un apiešanas iespēja un šis jautājums tiks rūpīgi pārraudzīti.
11. SAISTĪBAS
(197)
Viens nesaistīts importētājs pauda interesi par iespēju piedāvāt cenu saistības. Kaut gan netika piedāvātas oficiālas cenu saistības, jānorāda, ka pamatregulas 8. pantā paredzētā iespēja piedāvāt cenu saistības attiecas tikai uz eksportētājiem. Komisijas praksi nepieņemt cenu saistību piedāvājumus no importētājiem akceptēja arī Tiesa (16), argumentējot, cita starpā, ka pieņemot importētāja cenu saistību piedāvājumu, tas tiktu mudināts arī turpmāk iegādāties ražojumus par dempinga cenām.
(198)
Divi Ķīnas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, piedāvāja cenu saistības saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu. Tomēr attiecīgais ražojums ir lielā daudzumā ražojuma veidu, kam cena ievērojami atšķiras (vienam uzņēmumam pat līdz 300 %), tādējādi radot ļoti lielu šķērskompensācijas risku. Turklāt ražojuma veidi dažādosies, tos izstrādājot un veicot galīgo apdari. Tādēļ uzskatīja, ka ražojums nav piemērots cenu saistībām. Turklāt citā uzņēmumā tika konstatētas būtiskas grāmatvedības problēmas un tā struktūra, tāpēc ražojumu klāsts (oriģināliekārtu ražotāju segmentā/sekundārajam tirgum) tika uzskatīti par pārāk sarežģītiem. Tādēļ saistību piedāvājumi tika noraidīti.
12. MUITAS DEKLARĀCIJA
(199)
Statistiku par alumīnija riteņiem bieži izsaka gabalos. Taču kombinētajā nomenklatūrā, kas noteikta I pielikumā Padomes Regulā (EEK) Nr. 2658/87 (1987. gada 23. jūlijs) par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (17), alumīnija riteņiem nav noteikta šāda papildu mērvienība. Tādēļ jāparedz, lai attiecīgo ražojumu un noteiktu ražojumu, kuru importu klasificē ar KN kodu ex 8716 90 90, deklarācijā par preču laišanu brīvā apgrozībā tiktu deklarēts ne tikai svars kilogramos vai tonnās, bet arī vienību skaits.
13. Pagaidu maksājuma galīgā iekasēšana
(200)
Ņemot vērā konstatēto dempinga starpību milzīgo apjomu un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma apmēru, tiek atzīts par vajadzīgu galīgi iekasēt summas, kas nodrošinātas kā pagaidu antidempinga maksājums ar pagaidu regulu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu tādu alumīnija riteņu importam, kuri paredzēti KN pozīcijā 8701 līdz 8705 minētajiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem, ar piederumiem un riepām vai bez tiem, ko patlaban klasificē ar KN kodu ex 8708 70 10 un ex 8708 70 50 (TARIC kods 8708701010 un 8708705010) un kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā.
2. Antidempinga galīgā maksājuma likme, kas piemērojama Savienības brīvas robežpiegādes neto cenai pirms muitas nodokļa nomaksas par 1. punktā aprakstīto ražojumu, ir 22,3 %.
3. Ja vien nav noteikts savādāk, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
Galīgi iekasē summas, kas nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumiem atbilstīgi Regulai (ES) Nr. 404/2010 par tādu alumīnija riteņu veidu importu, ko patlaban klasificē ar KN kodu ex 8708 70 10 un ex 8708 70 50 (TARIC kods 8708701010 un 8708705010) un kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā.
3. pants
Ja tiek iesniegta deklarācija par tādu alumīnija riteņu importu, kas paredzēti KN pozīcijā 8716 minētajiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem, ar piederumiem un riepām vai bez tiem, ko patlaban klasificē ar KN kodu ex 8716 90 90, laišanu brīvā apgrozībā, šīs deklarācijas attiecīgajā laukā ieraksta TARIC kodu 8716909010.
Dalībvalstis reizi mēnesī informē Komisiju par riteņu skaitu, kas importēts, deklarējot ar šo kodu, un šo riteņu izcelsmi.
4. pants
Ja tiek iesniegta deklarācija par 1. un 3. pantā minēto ražojumu importu laišanai brīvā apgrozībā, importēto ražojumu vienību skaitu ieraksta attiecīgajā laukā minētajā deklarācijā.
5. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Luksemburgā, 2010. gada 25. oktobrī