NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 670/2012
ze dne 11. července 2012,
kterým se mění rozhodnutí č. 1639/2006/ES, kterým se zavádí rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace (2007-2013), a nařízení (ES) č. 680/2007, kterým se stanoví obecná pravidla pro poskytování finanční pomoci Společenství v oblasti transevropských dopravních a energetických sítí
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 172 a čl. 173 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1639/2006/ES (3) zavádí rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace s různými druhy prováděcích opatření, jež jsou uskutečňována prostřednictvím zvláštních programů, k nimž patří program na podporu politiky informačních a komunikačních technologií, který podporuje posilování vnitřního trhu pro výrobky a služby informačních a komunikačních technologií a výrobky a služby založené na informačních a komunikačních technologiích a snaží se povzbudit inovace prostřednictvím širšího přijetí informačních a komunikačních technologií a investic do nich.
(2)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 680/2007 (4) stanoví obecná pravidla pro poskytování finanční pomoci Unie v oblasti transevropských dopravních a energetických sítí a vytváří nástroj pro sdílení rizika pod názvem „Nástroj pro úvěrové záruky pro projekty transevropských dopravních sítí“.
(3)
V průběhu následujících deseti let budou podle odhadu Komise zapotřebí nebývale rozsáhlé objemy investic do evropských dopravních a energetických sítí a sítí informačních a komunikačních technologií, které by měly přispět k dosažení politických cílů strategie Evropa 2020, zejména cílů v oblasti klimatu a přechodu na nízkouhlíkové hospodářství účinně využívající zdrojů tím, že se s jejich pomocí vybudují inteligentní, modernizované a plně vzájemně propojené infrastruktury, a které by měly podpořit dokončení vnitřního trhu.
(4)
Finanční prostředky získané formou dluhopisů z kapitálových trhů nejsou v Unii pro projekty infrastruktury snadno dostupné. Problémy infrastrukturních projektů při získávání přístupu k dlouhodobým finančním prostředkům ze soukromého sektoru nebo veřejného financování by neměly vést ke zhoršování výkonnosti na straně systémů dopravy, telekomunikací a energetiky, ani ke zpomalení rozšiřování širokopásmových služeb. V důsledku fragmentace trhů s dluhopisy v celé Unii, společně s neznámou poptávkou, ale i velikostí a složitostí infrastrukturních projektů, které vyžadují dlouhé lhůty potřebné pro přípravu, je vhodné řešit tento problém na úrovni Unie.
(5)
Finanční nástroje, na něž se vztahuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (5), mohou v některých případech zlepšit efektivitu rozpočtových výdajů a docílit vysokých multiplikačních účinků z hlediska získání finančních prostředků ze soukromého sektoru. To je důležité zejména v souvislosti s obtížným přístupem k úvěrům, současnou napjatou situací v oblasti veřejných financí a s ohledem na potřebu povzbudit obnovu evropského hospodářství.
(6)
Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 8. června 2011 o investování do budoucna: nový víceletý finanční rámec pro konkurenceschopnou, udržitelnou a inkluzivní Evropu uvítal iniciativu pro projektové dluhopisy Evropa 2020, mechanismus pro sdílení rizika s EIB, který poskytuje omezenou podporu z rozpočtu Unie, jež je určena k efektivnějšímu využívání finančních prostředků Unie a k tomu, aby mezi soukromými investory vzbudila větší zájem o účast na prioritních projektech, které jsou v souladu s cíli strategie Evropa 2020. Rada ve svých závěrech ze dne 12. července 2011 o Aktu o jednotném trhu upozornila na skutečnost, že finanční nástroje je potřeba posuzovat z hlediska pákových efektů v porovnání se stávajícími nástroji, riziky, která by vznikla pro vládní rozvahy, a možným vytěsněním soukromých institucí. V této souvislosti by se mělo posuzovat sdělení Komise, týkající se pilotní fáze iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 a posouzení souvisejících dopadů této iniciativy vycházející z veřejných konzultací.
(7)
Měla by být zahájena pilotní fáze iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020, jež má za cíl pomoci financovat prioritní projekty s jasnou přidanou hodnotou EU a umožnit větší angažovanost soukromého sektoru na kapitálovém trhu v oblasti dlouhodobého financování ekonomicky životaschopných projektů v oblasti dopravní a energetické infrastruktury a v oblasti informačních a komunikačních technologií. Tento nástroj bude přínosem pro projekty s podobnými finančními potřebami a díky součinnosti mezi odvětvími by měl přinést větší výhody, co se týče dopadu na trh, správní účinnosti a využívání zdrojů. Zúčastněným stranám z oblasti infrastruktury, jako jsou finančníci, veřejné orgány, správci infrastruktury, stavební společnosti a provozovatelé, by měl poskytnout soudržný nástroj a bude se řídit požadavky trhu.
(8)
Během pilotní fáze iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 se má použít rozpočet Unie společně s financováním EIB ve formě společného nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy, které vydávají projektové společnosti. Tento nástroj usiluje o zmírnění rizika souvisejícího s dluhovou službou projektu a úvěrového rizika držitelů dluhopisů do té míry, aby účastníci kapitálového trhu, jako jsou penzijní fondy, pojišťovací společnosti a jiné zainteresované strany, byli ochotni investovat do většího objemu infrastrukturních projektových dluhopisů, než jak by to bylo možné bez podpory Unie.
(9)
S ohledem na dlouholeté zkušenosti EIB a vzhledem k tomu, že je to hlavní financující subjekt infrastrukturních projektů a na základě Smlouvy také finanční orgán EU, by Komise měla EIB do provádění pilotní fáze zapojit. Hlavní podmínky a postupy pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy by měly být stanoveny tímto nařízením. Podrobnější podmínky, včetně sdílení rizika, odměn, sledování a kontroly, by měly být stanoveny v dohodě o spolupráci mezi Komisí a EIB. Tato dohoda o spolupráci by měla být schválena Komisí a EIB v souladu s příslušným postupem.
(10)
Pilotní fáze iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 by měla být spuštěna co nejdříve během stávajícího finančního rámce a provedena bez zbytečného odkladu s cílem zjistit, zda a do jaké míry jsou tyto finanční nástroje ke sdílení rizika přínosem v oblasti financování infrastruktury a pro rozvoj financování projektů infrastruktury prostřednictvím dluhopisů z kapitálových trhů.
(11)
Pilotní fáze by měla být financována prostřednictvím přesměrování rozpočtu na roky 2012 a 2013 ze stávajících programů pro oblast dopravy, energetiky a telekomunikací. Tak by mělo být možné pro tuto iniciativu přerozdělit až 200 milionů EUR z rozpočtu transevropských dopravních sítí, až 20 milionů EUR z rozpočtu rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovaci a až 10 milionů EUR z rozpočtu transevropských energetických sítí. Dostupné rozpočtové finanční prostředky omezují jak rozsah této iniciativy, tak počet projektů, které lze podpořit.
(12)
Žádosti o rozpočtové finanční prostředky by měly vycházet od EIB na základě řady projektů, které EIB a Komise považují za vhodné, odpovídající cílům dlouhodobé politiky Unie a za uskutečnitelné. Veškeré žádosti a odpovídající rozpočtové závazky by měly být učiněny nejpozději do 31. prosince 2013. V důsledku složitosti velkých infrastrukturních projektů by k jejich schválení správní radou EIB mohlo dojít později, nejpozději však do 31. prosince 2014.
(13)
Žádosti o podporu a výběr a realizace všech projektů by měly podléhat právním předpisům Unie, zejména s ohledem na státní podporu, a měly by být prováděny takovým způsobem, aby nedocházelo k narušení trhu nebo se k existujícímu narušení nepřidávalo další.
(14)
Kromě požadavků na podávání zpráv podle bodu 49 interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (6) by Komise za podpory EIB měla během pilotní fáze podávat Evropskému parlamentu a Radě každých šest měsíců po podepsání dohody o spolupráci zprávu a ve druhé polovině roku 2013 by měly Evropskému parlamentu a Radě předložit průběžnou zprávu. Úplné nezávislé hodnocení by mělo být předloženo v roce 2015.
(15)
Na základě tohoto úplného nezávislého hodnocení by Komise měla vyhodnotit relevanci iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 a rovněž její vliv na zvýšení objemu investic v prioritních projektech a posílení efektivnosti výdajů Unie.
(16)
Pilotní fáze iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 by měla být zahájena v rámci přípravy nástroje pro propojení Evropy navrhovaného Komisí. Není tím dotčeno žádné rozhodnutí týkající se víceletého finančního rámce Unie po roce 2013 a případného opětovného použití prostředků získaných z dřívějších finančních nástrojů v rámci jednání o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o finančních pravidlech platných pro roční rozpočet Unie.
(17)
Za účelem realizace pilotní fáze iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 by měla být odpovídajícím způsobem změněna rozhodnutí č. 1639/2006/ES a nařízení (ES) č. 680/2007.
(18)
Aby se zajistila účinnost opatření stanovených v tomto nařízení s ohledem na omezenou dobu trvání pilotní fáze, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změny rozhodnutí č. 1639/2006/ES
Rozhodnutí č. 1639/2006/ES se mění takto
1)
V článku 8 se doplňuje nový odstavec, který zní:
„5a. Aniž jsou dotčeny odstavce 1 až 5, pro projekty uskutečňované podle nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy uvedené v čl. 31 odst. 2 Komise a Evropská investiční banka (EIB) předloží Evropskému parlamentu a Radě ve druhé polovině roku 2013 průběžnou zprávu. Úplné nezávislé hodnocení bude předloženo v roce 2015.
Na základě tohoto hodnocení Komise vyhodnotí relevanci iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 a její vliv na zvýšení objemu investic v prioritních projektech a posílení efektivnosti výdajů Unie. Na základě tohoto vyhodnocení a se zohledněním všech možností Komise posoudí, zda navrhne vhodné regulační změny, včetně změn legislativních, zejména pokud by se ukázalo, že předpokládané využití na trhu není uspokojivé, nebo pokud by se objevily dostatečné alternativní zdroje dlouhodobého financování dluhu.
Průběžná zpráva uvedená v prvním pododstavci bude zahrnovat seznam projektů, které využily nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy uvedené v čl. 31 odst. 2a až 2e, s informacemi o podmínkách vydaných dluhopisů a typech současných a případných budoucích investorů.“
2)
V čl. 26 odst. 2 se písmeno b) nahrazuje tímto:
„b)
povzbuzování inovací prostřednictvím širšího přijetí informačních a komunikačních technologií a širokopásmových služeb a investic do nich;“
3)
Článek 31 se mění takto:
a)
odstavec 2 se nahrazuje tímto:
„2. Projekty uvedené v odst. 1 písm.a) se zaměřují na podporu inovací, přenosu technologií a šíření nových technologií, jež jsou vyvinuté natolik, že je lze zavést na trh.
Unie může do rozpočtu těchto projektů přispívat prostřednictvím grantů.
Unie může v průběhu pilotní fáze v letech 2012 a 2013 poskytnout také finanční příspěvek pro EIB na vytváření rezerv a přidělování kapitálu pro dluhové nástroje nebo záruky, které poskytne EIB z vlastních zdrojů v rámci nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy.“;
b)
vkládají se nové odstavce, které znějí:
„2a. Nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy uvedený v odst. 2 třetím pododstavci je společným nástrojem Komise a EIB, který poskytuje přidanou hodnotu v podobě intervence Unie, řeší ne zcela optimální investiční situace, kdy se na projekty nepodaří získat odpovídající finanční prostředky v rámci trhu, a který je doplňkový k jiným nástrojům. Zabraňuje narušení hospodářské soutěže, zajišťuje multiplikační účinek a uvádí do souladu zájmy pomocí úvěrového posílení. Nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy:
a)
má formu dluhového nástroje nebo záruky od EIB podpořené rozpočtovým příspěvkem Unie na financování poskytnuté pro projekty v oblasti informačních a komunikačních technologií a širokopásmových služeb a doplňuje či podněcuje financování členskými státy nebo soukromými investory;
b)
zmírňuje rizika dluhové služby projektu a úvěrové riziko držitelů dluhopisů;
c)
používá se pouze pro projekty, jejichž finanční životaschopnost vychází z výnosů projektu.
2b. Expozice Unie vůči nástroji pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy, včetně poplatků za správu a jiných způsobilých nákladů, v žádném případě nepřesáhne výši příspěvku Unie na nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy ani splatnost portfolia nástroje úvěrového posílení. Souhrnný rozpočet Unie nesmí být nijak dále zatížen. Zbytkové riziko související s operacemi projektových dluhopisů nese vždy EIB.
2c. Hlavní podmínky a postupy nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy jsou stanovené v příloze IIIa. Podrobné podmínky pro provádění nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy, včetně sdílení rizika, odměn, sledování a kontroly, se stanoví v dohodě o spolupráci mezi Komisí a EIB. Tuto dohodu o spolupráci schvaluje Komise a EIB v souladu s příslušným postupem.
2d. V roce 2013 je možné použít částku až do výše 20 milionů EUR z rozpočtu pro politiku informačních a komunikačních technologií a širokopásmových služeb v souladu s pravidlem stanoveným v příloze I písm. b). Vzhledem k omezené době trvání pilotní fáze může nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy použít výnosy získané před 31. prosincem 2013 na nové dluhové nástroje a záruky v rámci stejného nástroje pro sdílení rizika a pro projekty, které splňují stejná kritéria způsobilosti, s cílem maximalizovat objem podporovaných investic. V případě, že nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy nebude prodloužen do dalšího víceletého finančního rámce, budou veškeré zbývající finanční prostředky vráceny do příjmové strany souhrnného rozpočtu Unie.
2e. Kromě povinnosti podávat zprávy podle bodu 49 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení, a aniž by byla dotčena povinnost podávat jiné regulační zprávy, předkládá Komise během pilotní fáze Evropskému parlamentu a Radě každých šest měsíců zprávu o výkonnosti nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy, včetně finančních podmínek a umístění veškerých vydaných projektových dluhopisů.“
4)
Doplňuje se nová příloha, která zní:
„PŘÍLOHA IIIa
Hlavní podmínky a postupy nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy podle čl. 31 odst. 2c.
EIB je partnerem pro sdílení rizika a jménem Unie spravuje příspěvky Unie na nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy. Podrobné podmínky pro provádění tohoto nástroje, včetně sledování a kontroly, se stanoví v dohodě o spolupráci mezi Komisí a EIB, přičemž se zohlední ustanovení této přílohy.
a) Nástroj EIB
1.
Nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy je navržen pro každý způsobilý projekt jako podřízený nástroj, ve formě dluhového nástroje nebo podmíněného (záručního) nástroje nebo obou z nich, s cílem usnadnit vydání projektových dluhopisů.
2.
Stane-li se EIB věřitelem projektu, jsou její práva vyplývající z nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy podřízena dluhové službě z nadřazeného dluhu s tím, že mají přednost před financováním z vlastních a souvisejících zdrojů.
3.
Tento nástroj nepřekročí 20 % celkové částky vydaného nadřazeného dluhu.
b) Rozpočet
Informační a komunikační technologie:
2013: až 20 milionů EUR.
Žádost o převod částek nad tuto hranici musí být podána do 31. prosince 2012 a doplněna prognózou potřeby příspěvku Unie podle harmonogramu.
V případě potřeby je tato prognóza základem pro snížení částky na rok 2013 na základě žádosti, o které se rozhodne postupem podle čl. 46 odst. 2.
c) Svěřenecký účet
1.
EIB zřídí ke správě příspěvku Unie a příjmů z něho plynoucích svěřenecký účet.
2.
Vzhledem k omezené době trvání pilotní fáze úrok připsaný na svěřeneckém účtu a další příjmy vyplývající z příspěvku Unie, jako jsou například odměna za záruku, úroková či riziková marže z částek vyplacených EIB, se přičítají ke zdrojům svěřeneckého účtu. Komise však může postupem podle čl. 46 odst. 2 rozhodnout, že se vrátí do rozpočtové linie CIP IKT.
d) Použití příspěvku Unie
Příspěvek Unie použije EIB na:
1.
zajištění prvních rizik pro podřízené nástroje portfolia způsobilých projektů v souladu s platnými pravidly EIB a hodnocením rizika provedeného EIB podle jejích platných politik,
2.
pokrytí způsobilých nákladů nesouvisejících s projekty, které vzniknou v souvislosti se zřízením a správou nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy včetně jeho vyhodnocení.
e) Sdílení rizik a výnosů
Model sdílení rizik vyplývající z písmene d) se odrazí v odpovídajícím sdílení rizikové odměny, kterou EIB účtuje protistraně za každý nástroj v rámci portfolia, mezi Unií a EIB.
f) Stanovení cen
Stanovení cen nástrojů projektových dluhopisů je založeno na rizikové odměně v souladu s příslušnými obvyklými pravidly a kritérii EIB.
g) Podávání žádostí
Žádosti o pokrytí rizika podle nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy se podávají EIB v souladu s obvyklými postupy EIB pro podávání žádostí.
h) Schvalování
EIB s náležitou péčí posoudí rizikové, finanční, technické a právní aspekty a rozhodne o využití nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy a vybere vhodný typ podřízeného nástroje v souladu se svými obvyklými pravidly a kritérii, zejména s pokyny pro politiku úvěrových rizik EIB a s výběrovými kritérii EIB v sociální oblasti a v oblasti životního prostředí a klimatu.
i) Doba trvání
1.
Příspěvek Unie k nástroji pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy musí být přidělen na závazky do 31. prosince 2013. Skutečné schválení nástroje pro projektové dluhopisy správní radou EIB musí být dokončeno do 31. prosince 2014.
2.
V případě ukončení nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy v průběhu stávajícího víceletého finančního rámce jsou veškeré zůstatky na svěřeneckém účtu, s výjimkou finančních prostředků přidělených na závazky a zdrojů potřebných pro pokrytí jiných způsobilých výdajů a nákladů, vráceny do rozpočtové linie CIP IKT.
3.
Jakmile skončí platnost nástroje nebo bude splacen, a za předpokladu, že pokrytí rizika zůstane dostatečné, budou finanční prostředky přidělené na nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy vráceny na příslušný svěřenecký účet.
j) Podávání zpráv
Postupy podávání výročních zpráv o provádění nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy budou dohodnuty mezi Komisí a EIB.
Kromě toho Komise za podpory EIB podává Evropskému parlamentu a Radě každých šest měsíců zprávu o provádění, poprvé šest měsíců po podpisu dohody o spolupráci uvedené v čl. 31 odst. 2c.
k) Sledování, kontrola a hodnocení
Komise sleduje provádění nástroje, včetně případných kontrol na místě, a provádí ověřování a kontroly v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (7).
Podřízené nástroje spravuje EIB v souladu s vlastními pravidly a postupy, včetně příslušných opatření v oblasti auditu, kontroly a sledování. Kromě toho správní rada EIB, ve které jsou zastoupeny Komise a členské státy, schvaluje každý podřízený nástroj a dohlíží, aby EIB byla řízena v souladu se svým statutem a všeobecnými směrnicemi vydanými Radou guvernérů.
Komise a EIB předloží ve druhé polovině roku 2013 Evropskému parlamentu a Radě průběžnou zprávu o fungování pilotního nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy s cílem optimalizovat návrh tohoto nástroje.
Úplné nezávislé hodnocení se uskuteční v roce 2015 po schválení závěrečných operací projektových dluhopisů. Zaměří se mimo jiné na jejich přidanou hodnotu, doplňkovost ve srovnání s ostatními nástroji Unie či členských států a dalšími stávajícími formami dlouhodobého financování dluhů, dosažený multiplikační účinek, vyhodnocení rizik s nimi spojených a vznik nebo nápravu případných rušivých vlivů. Hodnocení se bude vztahovat také na dopad na finanční životaschopnost projektů, objem, podmínky a náklady na vydávání dluhopisů, vliv na širší trh s dluhopisy a na kontrolu věřitelů a zakázek. Poskytne také pokud možno srovnání nákladů s alternativními prostředky financování projektů, včetně bankovních půjček. Během pilotní fáze se hodnotí všechny vybrané projekty.
Článek 2
Změny nařízení (ES) č. 680/2007
Nařízení (ES) č. 680/2007 se mění takto:
1)
V článku 2 se doplňují nové body, které znějí:
„14)
„nástrojem pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy“ společný nástroj Komise a EIB, který poskytuje přidanou hodnotu v podobě intervence Unie, řeší ne zcela optimální investiční situace, kdy se na projekty nepodaří získat odpovídající finanční prostředky v rámci trhu, a který je doplňkový k jiným nástrojům a doplňuje nebo podněcuje financování členskými státy nebo soukromými investory. Zabraňuje narušení hospodářské soutěže, zajišťuje multiplikační účinek a uvádí do souladu zájmy. Nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy ve formě úvěrového posílení pro projekty společného zájmu zmírňuje rizika dluhové služby projektu a úvěrové riziko držitelů dluhopisů a používá se pouze pro projekty, jejichž finanční životaschopnost vychází z výnosů projektu.
15)
„úvěrovým posílením“ zlepšení úvěrové kvality projektového dluhu prostřednictvím podřízeného nástroje ve formě dluhového nástroje EIB nebo záruky EIB nebo obou z nich, podpořené příspěvkem z rozpočtu Unie.“
2)
V prvním pododstavci článku 4 se doplňují nové věty, které znějí:
„Žádosti o pokrytí v rámci nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy podle čl. 6 odst. 1 písm. g) se podávají EIB v souladu s obvyklými postupy EIB pro podávání žádostí.“
3)
V článku 6 se odstavec 1 mění takto:
a)
v písmenu d) se doplňuje nová věta, která zní:
„V roce 2012 a 2013 je možné přerozdělit částku až 200 milionů EUR pro pilotní fázi použití nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy v odvětví dopravy.“;
b)
doplňuje se nové písmeno, které zní:
„g)
během pilotní fáze v letech 2012 a 2013 finanční příspěvek pro EIB na vytváření rezerv a přidělování kapitálu pro dluhové nástroje nebo záruky, které poskytne EIB z vlastních zdrojů v rámci nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy v oblasti transevropských dopravních sítí a transevropských energetických sítí. Expozice Unie vůči nástroji pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy, včetně poplatků za správu a jiných způsobilých nákladů, v žádném případě nepřesáhne výši příspěvku Unie na nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy ani splatnost portfolia nástrojů úvěrového posílení. Souhrnný rozpočet Unie nesmí být nijak dále zatížen. Zbytkové riziko související s těmito operacemi projektových dluhopisů nese vždy EIB.
Hlavní podmínky a postupy pro nástroj sdílení rizika pro projektové dluhopisy jsou stanoveny v příloze Ia. Podrobné podmínky pro provádění nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy, včetně sdílení rizika, odměn, sledování a kontroly, se stanoví v dohodě o spolupráci mezi Komisí a EIB. Tuto dohodu o spolupráci schvaluje Komise a EIB v souladu s příslušným postupem.
V roce 2012 a 2013 může být v souladu s postupem uvedeným v čl. 15 odst. 2 z rozpočtových linií na nástroj pro úvěrové záruky pro projekty transevropských dopravních sítí uvedené v příloze I nebo pro projekty transevropských energetických sítí přerozdělena částka až 210 milionů EUR, z toho až 200 milionů EUR na projekty v oblasti dopravy a 10 milionů EUR na projekty v oblasti energetiky, na nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy
Kromě povinnosti podávat zprávy podle bodu 49 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení, aniž by byla dotčena povinnost podávat jiné regulační zprávy, předkládá Komise během pilotní fáze Evropskému parlamentu a Radě každých šest měsíců zprávu o výkonnosti nástroje pro sdílení rizika, včetně finančních podmínek a umístění veškerých vydaných projektových dluhopisů.
Vzhledem k omezené době trvání pilotní fáze je možno úrok a další příjmy vytvořené nástrojem pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy získané před 31. prosincem 2013 znovu použít na nové dluhové nástroje a záruky v rámci stejného nástroje pro sdílení rizik a pro projekty, které splňují stejná kritéria způsobilosti s cílem maximalizovat objem podporovaných investic. V případě, že nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy nebude prodloužen do dalšího finančního rámce, jsou veškeré zbývající prostředky vráceny do příjmové strany souhrnného rozpočtu Unie.“
4)
V článku 16 se doplňuje nový odstavec, který zní:
„2a. Aniž jsou dotčeny odstavce 1 a 2, pro projekty uskutečňované podle nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy uvedené v čl. 6 odst. 1 písm. g) Komise a EIB předloží ve druhé polovině roku 2013 Evropskému parlamentu a Radě průběžnou zprávu. Úplná nezávislá zpráva bude předložena v roce 2015.
Na základě tohoto hodnocení Komise vyhodnotí relevanci iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 a její vliv na zvýšení objemu investic v prioritních projektech a posílení efektivity výdajů Unie. Na základě tohoto vyhodnocení a se zohledněním všech možností Komise posoudí, zda navrhne vhodné regulační změny, včetně změn legislativních, zejména pokud by se ukázalo, že předpokládané využití na trhu není uspokojivé nebo pokud by se objevily dostatečné alternativní zdroje dlouhodobého financování dluhu“.
5)
V čl. 17 odst. 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Průběžná zpráva uvedená v čl. 16 odst. 2a zahrnuje seznam projektů, které využily nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy uvedeného v čl. 6 odst. 1 písm. g), s informacemi o podmínkách vydaných dluhopisů a typech současných a případných budoucích investorů.“
6)
Příloha se označuje jako příloha I a v souladu s tím se v čl. 6 odst. 1 písm. d) slova „v příloze“ nahrazují slovy „v příloze I“.
7)
Doplňuje se nová příloha, která zní:
„PŘÍLOHA Ia
Hlavní podmínky a postupy nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy podle čl. 6 odst. 1 písm. g)
EIB je partnerem pro sdílení rizika a jménem Unie spravuje příspěvky Unie na nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy. Podrobné podmínky pro provádění tohoto nástroje, včetně sledování a kontroly, se stanoví v dohodě o spolupráci mezi Komisí a EIB, přičemž se zohlední ustanovení této přílohy.
a) Nástroj EIB
1.
Nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy je navržen pro každý způsobilý projekt jako podřízený nástroj, ve formě dluhového nástroje nebo podmíněného (záručního) nástroje nebo obou z nich, s cílem usnadnit vydání projektových dluhopisů.
2.
Stane-li se EIB věřitelem projektu, jsou její práva vyplývající z nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy podřízena dluhové službě z nadřazeného dluhu s tím, že mají přednost před financováním z vlastních a souvisejících zdrojů.
3.
Tento nástroj nepřekročí 20 % celkové částky vydaného nadřazeného dluhu.
b) Rozpočet
Transevropské dopravní sítě (TEN-T):
-
2012: až 100 milionů EUR
-
2013: až do souhrnné částky 200 milionů EUR
bude přerozděleno z rozpočtu TEN-T určeného na nástroj pro úvěrové záruky pro projekty TEN-T uvedené v příloze I, který však nebyl využit.
Transevropské energetické sítě (TEN-E):
2013: až 10 milionů EUR.
Žádost o převod částky na rok 2012 musí být podána bezodkladně po podpisu dohody o spolupráci.
Žádost o převod na následující roky musí být podána do 31. prosince předchozího roku.
Ve všech případech musí být žádost o převod doplněna prognózou potřeby příspěvku Unie podle harmonogramu.
V případě potřeby je tato prognóza základem pro snížení částek na základě žádosti, o které se rozhodne postupem podle čl. 15 odst. 2.
c) Svěřenecký účet
1.
EIB zřídí dva svěřenecké účty (jeden pro projekty v rámci TEN-T, druhý pro projekty v rámci TEN-E), na nichž budou příspěvky Unie a příjmy plynoucí z příspěvků Unie. Svěřenecký účet pro TEN-T lze sloučit se svěřeneckým účtem zřízeným pro nástroj pro úvěrové záruky pro projekty TEN-T podle přílohy I, za předpokladu, že toto opatření neohrožuje kvalitu podávání zpráv a sledování, jak je stanoveno v písmenech j) a k).
2.
Vzhledem k omezené době trvání pilotní fáze úrok připsaný na svěřeneckém účtu a další příjmy vyplývající z příspěvku Unie, jako jsou například odměna za záruku, úroková či riziková marže z částek vyplacených EIB, se přičítají ke zdrojům svěřeneckého účtu. Komise však může postupem podle čl. 15 odst. 2 rozhodnout, že budou vráceny do rozpočtové linie TEN-T nebo TEN-E.
d) Použití příspěvku Unie
Příspěvek Unie použije EIB na:
1.
zajištění prvních rizik pro podřízené nástroje portfolia způsobilých projektů v souladu s platnými pravidly EIB a hodnocením rizik prováděným EIB podle jejích platných politik,
2.
pokrytí způsobilých nákladů nesouvisejících s projekty, které vzniknou v souvislosti se zřízením a správou nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy včetně jeho vyhodnocení.
e) Sdílení rizik a výnosů
Model sdílení rizika vyplývající z písmene d) se odrazí v odpovídajícím sdílení rizikové odměny, kterou EIB účtuje protistraně za každý nástroj v rámci portfolia, mezi Unií a EIB.
Bez ohledu na ustanovení platná pro sdílení rizika pro nástroj pro úvěrové záruky pro projekty TEN-T, uvedené v příloze I, vzorec sdílení rizik pro projektové dluhopisy se bude uplatňovat na uvedený nástroj včetně operací jeho stávajícího portfolia.
f) Stanovení cen
Stanovení cen nástroje pro projektové dluhopisy je založeno na rizikové odměně v souladu s příslušnými obvyklými pravidly a kritérii EIB.
g) Podávání žádostí
Žádosti o pokrytí rizika podle nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy se podávají EIB v souladu s obvyklými postupy EIB pro podávání žádostí.
h) Schvalování
EIB s náležitou péčí posoudí rizikové, finanční, technické a právní aspekty a rozhodne o využití nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy a vybere vhodný typ podřízeného nástroje v souladu se svými obvyklými pravidly a kritérii, zejména s pokyny pro politiku úvěrových rizik EIB a s výběrovými kritérii EIB v sociální oblasti a v oblasti životního prostředí a klimatu.
i) Doba trvání
1.
Poslední tranše příspěvku Unie k nástroji pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy musí být přidělena na závazky do 31. prosince 2013. Skutečné schválení nástroje pro projektové dluhopisů správní radou EIB musí být dokončeno do 31. prosince 2014.
2.
V případě ukončení nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy v průběhu stávajícího víceletého finančního rámce jsou veškeré zůstatky na svěřeneckém účtu, s výjimkou finančních prostředků přidělených na závazky a finančních prostředků potřebných pro pokrytí jiných způsobilých výdajů a nákladů, vráceny do rozpočtové linie pro TEN-T, TEN-E.
3.
Jakmile skončí platnost nástroje nebo bude splacen, a za předpokladu, že pokrytí rizika zůstane dostatečné, budou prostředky přidělené na nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy vráceny na příslušný svěřenecký účet.
j) Podávání zpráv
Postupy podávání výročních zpráv o provádění nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy budou dohodnuty mezi Komisí a EIB.
Kromě toho Komise za podpory EIB podává Evropskému parlamentu a Radě každých šest měsíců zprávu o provádění, poprvé šest měsíců od podpisu dohody o spolupráci uvedené v čl. 6 odst. 1 písm. g).
(k) Sledování, kontrola a hodnocení
Komise sleduje provádění nástroje, včetně případných kontrol na místě, a provádí ověřování a kontroly v souladu s nařízením (ES, Euratom) č. 1605/2002.
Podřízené nástroje spravuje EIB v souladu s vlastními pravidly a postupy EIB, včetně příslušných opatření v oblasti auditu, kontroly a sledování. Kromě toho správní rada EIB, ve které jsou zastoupeny Komise a členské státy, schvaluje každý podřízený nástroj a dohlíží, aby EIB byla řízena v souladu se svým statutem a všeobecnými směrnicemi vydanými Radou guvernérů.
Komise a EIB předloží ve druhé polovině roku 2013 Evropskému parlamentu a Radě průběžnou zprávu o fungování pilotního nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy s cílem optimalizovat návrh tohoto nástroje.
Úplné nezávislé hodnocení se uskuteční v roce 2015 po schválení závěrečných operací projektových dluhopisů. Zaměří se mimo jiné na jejich přidanou hodnotu, doplňkovost ve srovnání s ostatními nástroji Unie a členských států a dalšími stávajícími formami dlouhodobého financování dluhů, dosažený multiplikační účinek, vyhodnocení rizik s nimi spojených a vznik nebo nápravu případných rušivých vlivů. Hodnocení se bude vztahovat také na dopad na finanční životaschopnost projektů, objem, podmínky a náklady na vydávání dluhopisů, vliv na širší trh s dluhopisy a na kontrolu věřitelů a zakázek. Poskytne také pokud možno srovnání nákladů s alternativními prostředky financování projektů, včetně bankovních půjček. Během pilotní fáze se hodnotí všechny vybrané projekty.“
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. července 2012.
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 670/2012
(2012. gada 11. jūlijs),
ar kuru groza Lēmumu Nr. 1639/2006/EK, ar ko izveido konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu (2007. līdz 2013. gads), un Regulu (EK) Nr. 680/2007, ar ko paredz vispārīgus noteikumus Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanai Eiropas transporta un enerģētikas tīklu jomā
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 172. pantu un 173. panta 3. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),
tā kā:
(1)
Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1639/2006/EK (3) izveidota konkurētspējas un inovāciju pamatprogramma (KIP), kas paredz dažādus īstenošanas pasākumus, ko sasniedz, izmantojot īpašas programmas, no kurām “Informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT) politikas atbalsta programma” nodrošina atbalstu IKT produktu un pakalpojumu un uz IKT balstīto produktu un pakalpojumu iekšējā tirgus stiprināšanai un kuras mērķis ir veicināt inovācijas, plašāk izmantojot IKT un ieguldot tajās.
(2)
Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 680/2007 (4) paredzēti vispārīgi noteikumi Savienības finansiālā atbalsta piešķiršanai Eiropas transporta un enerģētikas tīklu jomā un izveidots arī riska dalīšanas instruments - aizdevumu garantiju instruments TEN transporta (“TEN-T”) projektiem.
(3)
Saskaņā ar Komisijas aplēsēm nākamās desmitgades laikā Eiropas transporta, enerģētikas, informācijas un komunikāciju tīkliem būs nepieciešams nepieredzēts ieguldījumu apjoms, lai veicinātu stratēģijas “Eiropa 2020” politikas mērķu sasniegšanu, jo īpaši klimata mērķu sasniegšanu un pāreju uz tādu ekonomiku, kurā efektīvi izmanto resursus un tiek radītas zemas oglekļa dioksīdu emisijas, attīstot gudras, uzlabotas un pilnībā savstarpēji savienotas infrastruktūras, un lai veicinātu iekšējā tirgus izveides pabeigšanu.
(4)
Savienības infrastruktūras projektiem ne vienmēr ir viegli pieejams parāda kapitāla tirgus finansējums. Infrastruktūras projektu grūtībām piesaistīt ilgtermiņa privāto vai publisko finansējumu nevajadzētu pasliktināt transporta, telekomunikāciju un enerģētikas sistēmu darbības rezultātus un palēnināt platjoslas pārklājuma izplatību. Ņemot vērā obligāciju tirgu sadrumstalotību Savienībā līdz ar neziņu par paredzamo pieprasījumu, kā arī infrastruktūras projektu apmēru un sarežģītību, kā dēļ nepieciešams ilgs laiks projektu sagatavošanai, ir lietderīgi risināt šo jautājumu Savienības līmenī.
(5)
Finanšu instrumenti, kā reglamentēts ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), dažos gadījumos var paaugstināt budžeta tēriņu efektivitāti un panākt lielu pastiprinošu ietekmi privātā sektora finansējuma piesaistīšanā. Tas ir īpaši svarīgi sakarā ar grūtībām saņemt kredītus, publisko finanšu ierobežojumiem un ievērojot nepieciešamību atbalstīt Eiropas ekonomikas atlabšanu.
(6)
Eiropas Parlaments 2011. gada 8. jūnija rezolūcijā “Par ieguldījumu nākotnē - jauna daudzgadu finanšu shēma (DFS) konkurētspējīgai, ilgtspējīgai un iekļaujošai Eiropai” atzinīgi vērtēja stratēģijas “Eiropa 2020” iniciatīvu veidot projektu obligācijas, kas ir riska dalīšanas instruments, kurš paredz sniegt kopīgi ar EIB nodrošinātu atbalstu no Savienības budžeta ar mērķi palielināt Savienības līdzekļus un radīt privāto ieguldītāju papildu interesi piedalīties tādos prioritārajos projektos, kas atbilst stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem. Padome 2011. gada 12. jūlija secinājumos par Vienotā tirgus aktu atgādināja, ka finanšu instrumenti jāizvērtē, ņemot vērā to radīto sviras iedarbību salīdzinājumā ar esošajiem instrumentiem, papildu riskus, kādi tiktu radīti valdību bilancēm, un iespējamu privāto iestāžu izspiešanu. Komisijas paziņojums par stratēģijas “Eiropa 2020” projektu obligāciju iniciatīvas izmēģinājumu un ar to saistīto ietekmes novērtējumu, kurā izmantoja sabiedrisko apspriešanos, būtu jāaplūko šādā kontekstā.
(7)
Būtu jāuzsāk izmēģinājuma posms stratēģijas “Eiropa 2020” projektu obligāciju iniciatīvai, kuras mērķis ir palīdzēt finansēt prioritāros projektus ar skaidru ES pievienoto vērtību un veicināt lielāku privātā sektora iesaistīšanos ekonomiski dzīvotpējīgu projektu transporta, enerģētikas un IKT infrastruktūras jomā ilgtermiņa kapitāla tirgus finansēšanā. Šis instruments sniegs labumu projektiem ar līdzīgām finansēšanas vajadzībām, un nozaru savstarpējo sinerģiju dēļ tam būtu jārada lielāki ieguvumi attiecībā uz tirgus ietekmi, administratīvo efektivitāti un resursu izmantošanu. Tam būtu jānodrošina saskaņots instruments tādām infrastruktūrā ieinteresētajām personām kā finansētāji, publiskās iestādes, būvniecības uzņēmumi un uzņēmēji, un tas pamatosies uz tirgus pieprasījumu.
(8)
Stratēģijas “Eiropa 2020” projektu obligāciju iniciatīvas izmēģinājuma posmā Savienības budžets jāizmanto līdztekus EIB finansējumam kā kopīgs riska dalīšanas instruments projektu obligācijām, kuras emitēs projektu uzņēmumi. Minētais instruments tiecas mazināt projekta parāda apkalpošanas risku un obligāciju turētāju kredītrisku tādā mērā, lai kapitāla tirgus dalībnieki, piemēram, pensiju fondi, apdrošināšanas sabiedrības un citas ieinteresētās personas, gribētu ieguldīt infrastruktūras projektu obligācijās lielākā apjomā, nekā tas būtu iespējams bez Savienības atbalsta.
(9)
Ņemot vērā EIB ilgā laikā iegūtās speciālās zināšanas un to, ka tā ir nozīmīgākā infrastruktūras projektu finansētāja un ES finanšu iestāde, kas izveidota ar Līgumu, Komisijai būtu jāiesaista EIB izmēģinājuma posma īstenošanā. Projektu obligāciju riska dalīšanas instrumenta galvenie noteikumi, nosacījumi un procedūras būtu jānosaka šajā regulā. Sīkāk izstrādāti noteikumi un nosacījumi, tostarp par riska dalīšanu, atlīdzību, pārraudzību un kontroli, būtu jānosaka sadarbības nolīgumā starp Komisiju un EIB. Minētais sadarbības nolīgums būtu jāapstiprina Komisijai un EIB saskaņā ar to attiecīgajām procedūrām.
(10)
Stratēģijas “Eiropa 2020” projektu obligāciju iniciatīvas izmēģinājuma posms būtu jāsāk cik drīz vien iespējams pašreizējās finanšu shēmas ietvaros, un tas būtu jāīsteno bez liekas kavēšanās, lai noskaidrotu, vai un kādā mērā šādi riska dalīšanas finanšu instrumenti sniedz papildu pievienoto vērtību infrastruktūras finansēšanas jomā un infrastruktūras projektu parāda vērtspapīru kapitāla tirgus attīstībā.
(11)
Izmēģinājuma posmā līdzekļi būtu jānodrošina, 2012. un 2013. gadā pārceļot budžeta līdzekļus no esošajām transporta, enerģētikas un telekomunikāciju programmām. Šim nolūkam šai iniciatīvai līdz EUR 200 miljoniem varētu pārcelt no TEN-T budžeta, līdz EUR 20 miljoniem no konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas budžeta un līdz EUR 10 miljoniem no TEN-Enerģētika (“TEN-E”) budžeta. Pieejamie budžeta līdzekļi ierobežo gan iniciatīvas darbības jomu, gan to projektu skaitu, kurus var atbalstīt.
(12)
Budžeta līdzekļi būtu jāpieprasa EIB, par pamatu ņemot dažādus projektus, kurus EIB un Komisija uzskata par piemērotiem, atbilstīgiem Savienības ilgtermiņa politikas mērķiem un tādiem, ko iespējams īstenot. Jebkādi šādi pieprasījumi būtu jāiesniedz un atbilstošās budžeta saistības būtu jāparedz ne vēlāk kā 2013. gada 31. decembrī. Lielo infrastruktūras projektu sarežģītības dēļ EIB Direktoru padomei būtu jāvar tos faktiski apstiprināt vēlāk, bet ne vēlāk kā 2014. gada 31. decembrī.
(13)
Pieteikšanās atbalstam un visu projektu atlase un īstenošana būtu jāveic saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, jo īpaši attiecībā uz valsts atbalstu, un būtu jācenšas izvairīties no tirgus traucējumu radīšanas vai vairošanas.
(14)
Papildus Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (6) 49. pantā noteiktajām ziņošanas prasībām izmēģinājuma posmā Komisijai ar EIB atbalstu pēc sadarbības nolīguma parakstīšanas ik pēc sešiem mēnešiem būtu jāiesniedz ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei un 2013. gada otrajā pusgadā būtu jāiesniedz starpposma ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei. Neatkarīgs vispārējs novērtējums būtu jāveic 2015. gadā.
(15)
Balstoties uz šo neatkarīgo vispārējo novērtējumu, Komisijai būtu jānovērtē stratēģijas “Eiropa 2020” projektu obligāciju iniciatīvas atbilstība, kā arī efektivitāte ieguldījumu apjoma palielināšanā prioritārajiem projektiem un Savienības izdevumu lietderības palielināšanā.
(16)
Stratēģijas “Eiropa 2020” projektu obligāciju iniciatīvas izmēģinājuma posms būtu jāuzsāk, sagatavojot Komisijas ierosināto Eiropas savienošanas instrumentu. Tas neskar nevienu lēmumu par Savienības daudzgadu finanšu shēmu (DFS) pēc 2013. gada un iespējamu no finanšu instrumentiem iegūtu līdzekļu atkārtotu izmantošanu saistībā ar sarunām par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības gada budžetam.
(17)
Lai īstenotu stratēģijas “Eiropa 2020” projektu obligāciju iniciatīvas izmēģinājuma posmu, būtu attiecīgi jāgroza Lēmums Nr. 1639/2006/EK un Regula (EK) Nr. 680/2007.
(18)
Lai šajā regulā noteiktie pasākumi būtu efektīvi, regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas, ņemot vērā izmēģinājuma posma ierobežoto ilgumu,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Grozījumi Lēmumā Nr. 1639/2006/EK
Lēmumu Nr. 1639/2006/EK groza šādi:
1)
lēmuma 8. pantam pievieno šādu punktu:
“5.a Neskarot 1. līdz 5. punktu, attiecībā uz projektiem, ko īsteno saskaņā ar 31. panta 2. punktā minēto projektu obligāciju riska dalīšanas instrumentu, Komisija un Eiropas Investīciju banka (EIB) 2013. gada otrajā pusgadā iesniedz starpposma ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei. Neatkarīgu vispārēju novērtējumu veic 2015. gadā.
Balstoties uz minēto novērtējumu, Komisija izvērtē stratēģijas “Eiropa 2020” projektu obligāciju iniciatīvas atbilstību un efektivitāti investīciju apjoma palielināšanā prioritārajiem projektiem un Savienības izdevumu lietderības palielināšanā. Pamatojoties uz minēto novērtējumu un ņemot vērā visus iespējamos risinājumus, Komisija apsver iespēju ierosināt attiecīgas izmaiņas regulējumā, tostarp tiesību aktu izmaiņas, jo īpaši, ja prognozētā tirgus atsaucība ir neapmierinoša vai ja pietiekamā apjomā kļūst pieejami alternatīvi avoti ilgtermiņa parāda finansēšanai.
Pirmajā daļā minētajā starpposma ziņojumā ietver to projektu sarakstu, kuri izmantojuši 31. panta 2.a līdz 2.e punktā minēto projektu obligāciju riska dalīšanas instrumentu, sniedzot informāciju par emitēto obligāciju noteikumiem un pašreizējo un nākotnē iespējamo investoru veidiem.”;
2)
lēmuma 26. panta 2. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:
“b)
inovāciju veicināšana, plašāk izmantojot IKT un platjoslu un investējot tajās;”;
3)
lēmuma 31. pantu groza šādi:
a)
panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
“2. Projekti, kas minēti 1.a punktā, ir paredzēti tam, lai veicinātu inovācijas, tehnoloģiju nodošanu un tādu jauno tehnoloģiju izplatīšanu, ko var pārņemt tirgū.
Savienība var piešķirt subsīdijas, lai ieguldītu minēto projektu budžetā.
Kā alternatīvu Savienība izmēģinājuma posmā 2012. un 2013. gadā var veikt finansiālu ieguldījumu EIB uzkrājumu veidošanai un kapitāla piešķīrumam parāda instrumentiem vai garantijām, lai EIB tās sniegtu no pašu līdzekļiem saskaņā ar projektu obligāciju riska dalīšanas instrumentu.”;
b)
iekļauj šādus punktus:
“2.a Šā panta 2. punkta trešajā daļā minētais projektu obligāciju riska dalīšanas instruments ir kopīgs Komisijas un EIB instruments, kas sniedz pievienoto vērtību kā Savienības intervence, risina nelabvēlīgas investīciju situācijas, kurās projekti nesaņem pietiekamu finansējumu no tirgus, un nodrošina papildināmību. Tas vairās radīt konkurences kropļojumus, tā mērķis ir nodrošināt pastiprinošu ietekmi, un tas saskaņo intereses kredītu kvalitātes uzlabošanas formā. Projektu obligāciju riska dalīšanas instruments:
a)
ir tāda parāda instrumenta vai garantijas formā, ko izsniedz EIB ar Savienības budžeta ieguldījuma atbalstu par labu finansējumam, kas piešķirts projektiem IKT un platjoslas jomā, papildinot vai piesaistot dalībvalstu vai privātā sektora finansējumu;
b)
mazina projekta parāda apkalpošanas risku un obligāciju turētāju kredītrisku;
c)
tiek izmantots tikai projektiem, kuru finansiālā dzīvotspēja balstās uz projekta ieņēmumiem.
2.b Savienības atbildība attiecībā uz projektu obligāciju riska dalīšanas instrumentu, tostarp pārvaldības izmaksām un citām atbilstīgām izmaksām, nekādā gadījumā nepārsniedz Savienības ieguldījuma summu projektu obligāciju riska dalīšanas instrumentā un neturpinās pēc attiecīgā kredītu uzlabošanas instrumenta bāzes portfeļa termiņa beigām. Nedrīkst rasties nekādas turpmākas saistības pret Savienības vispārējo budžetu. Ar projektu obligāciju operācijām saistītus pārējos riskus vienmēr uzņemas EIB.
2.c Projektu obligāciju riska dalīšanas instrumenta galvenie noteikumi, nosacījumi un procedūras noteikti IIIa pielikumā. Sīki izstrādātus noteikumus un nosacījumus projektu obligāciju riska dalīšanas instrumenta īstenošanai, tostarp riska dalīšanai, atlīdzībai, pārraudzībai un kontrolei, nosaka sadarbības nolīgumā starp Komisiju un EIB. Minēto sadarbības nolīgumu apstiprina Komisija un EIB saskaņā ar to attiecīgajām procedūrām.
2.d 2013. gadā no budžeta, kas piešķirts IKT un platjoslas politikas izpildei, var izmantot summu EUR 20 miljonu apmērā saskaņā ar I pielikuma b) punktā izklāstīto noteikumu. Ņemot vērā izmēģinājuma posma ierobežoto ilgumu, visus projektu obligāciju riska dalīšanas instrumenta ieņēmumus, kas saņemti līdz 2013. gada 31. decembrim, var atkārtoti izmantot jauniem parāda instrumentiem un garantijām tajā pašā riska dalīšanas mehānismā un projektiem, kas atbilst tiem pašiem atbilstības kritērijiem, lai pēc iespējas palielinātu atbalstīto investīciju apjomu. Ja projekta obligāciju riska dalīšanas instrumentu nepagarina uz nākamo finanšu shēmu, visus atlikušos līdzekļus ieskaita atpakaļ Savienības vispārējā budžeta ieņēmumu daļā.
2.e Papildus 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību 49. pantā noteiktajām ziņošanas prasībām un neskarot citas regulatīvās ziņošanas prasības, izmēģinājuma posmā Komisija ik pēc sešiem mēnešiem iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par projektu obligāciju riska dalīšanas instrumenta darbības rezultātiem, tostarp par jebkādu projektu obligāciju emisiju finanšu noteikumiem un izvietojumu.”;
4)
pievieno šādu pielikumu:
“IIIa PIELIKUMS
Galvenie noteikumi, nosacījumi un procedūras projektu obligāciju riska dalīšanas instrumentam, kas minēts 31. panta 2.c punktā
EIB ir riska dalīšanas partneris un Savienības vārdā pārvalda Savienības ieguldījumu projektu obligāciju riska dalīšanas instrumentā. Sīkāk izstrādātus noteikumus un nosacījumus šā instrumenta īstenošanai, tostarp tā pārraudzībai un kontrolei, paredz sadarbības nolīgumā starp Komisiju un EIB, ņemot vērā šajā pielikumā paredzētos noteikumus.
a) EIB mehānisms
1.
Projektu obligāciju riska dalīšanas instrumentu veido katram atbilstīgam projektam kā subordinētu mehānismu parāda instrumenta vai iespējama (garantijas) mehānisma formā vai abējādi, lai veicinātu projektu obligāciju emisiju.
2.
Ja EIB ir projekta kreditors vai kļūst par tādu, EIB tiesības saskaņā ar projektu obligāciju riska dalīšanas instrumentu ierindojas aiz pirmās kārtas parāda apkalpošanas, bet pirms pašu kapitāla un ar pašu kapitālu saistīta finansējuma.
3.
Mehānisms nepārsniedz 20 % no izsniegtā pirmās kārtas parāda kopējās summas.
b) Budžets
IKT:
2013. gads: līdz EUR 20 miljoniem.
Pieprasījumu par minēto summu pārvietošanu izdod līdz 2012. gada 31. decembrim, un tam pievieno prognozi par plānotā Savienības ieguldījuma nepieciešamību.
Vajadzības gadījumā minētā prognoze var būt pamatojums 2013. gada summas samazināšanai atbilstoši pieprasījumam, un par to lemj saskaņā ar 46. panta 2. punktā minēto procedūru.
c) Fiduciārs konts
1.
EIB izveido fiduciāru kontu Savienības ieguldījuma un no tā gūto ieņēmumu turēšanai.
2.
Ņemot vērā izmēģinājuma posma ierobežoto ilgumu, procentus, kas saņemti par fiduciārajiem kontiem, un citus ieņēmumus, kas gūti no Savienības ieguldījuma, piemēram, garantijas prēmijas, procentus un riska robežas par EIB izmaksātajām summām, pievieno fiduciārā konta līdzekļiem. Tomēr Komisija saskaņā ar 46. panta 2. punktā minēto procedūru var pieņemt lēmumu, ka tie ir jāieskaita atpakaļ KIP IKT budžeta pozīcijā.
d) Savienības ieguldījuma izmantošana
EIB izmanto Savienības ieguldījumu, lai:
1)
atbilstīgo projektu portfeļu subordinētajiem mehānismiem veidotu riska uzkrājumus pirmās kārtas zaudējumiem saskaņā ar EIB attiecīgajiem noteikumiem un riska novērtējumu, ko EIB veikusi saskaņā ar tās piemērojamo politiku;
2)
segtu visas ar projektu nesaistītās atbilstīgās izmaksas, kas saistītas ar projektu obligāciju riska dalīšanas instrumenta izveidi un pārvaldību, tostarp tā novērtēšanu.
e) Riska un ieņēmumu dalīšana
Riska dalīšanas modeli, kas izriet no d) punkta, atspoguļo atbilstīgs tās riska atlīdzības sadalījums starp Komisiju un EIB, ko EIB iekasē no darījuma partnera attiecībā uz katru mehānismu projekta portfelī.
f) Cenu noteikšana
Projekta obligāciju mehānismu cenu noteikšana pamatojas uz riska atlīdzību saskaņā ar EIB attiecīgajiem standarta noteikumiem un kritērijiem.
g) Pieteikšanās procedūra
Pieteikumus riska segšanai no projektu obligāciju riska dalīšanas instrumenta iesniedz EIB saskaņā ar EIB standarta pieteikuma procedūru.
h) Apstiprināšanas procedūra
EIB veic riska, finanšu, tehnisko un juridisko uzticamības pārbaudi un pieņem lēmumu par projektu obligāciju riska dalīšanas instrumenta izmantošanu, un izraugās atbilstīgo subordinēta mehānisma veidu saskaņā ar EIB standarta noteikumiem un kritērijiem, proti, EIB Kredītriska politikas vadlīnijām un EIB atlases kritērijiem sociālajā, vides un klimata jomā.
i) Darbības ilgums
1.
Savienības ieguldījumu projektu obligāciju riska dalīšanas instrumentā paredz ne vēlāk kā 2013. gada 31. decembrī. EIB Direktoru padome pabeidz projektu obligāciju mehānismu faktisko apstiprināšanu līdz 2014. gada 31. decembrim.
2.
Ja projektu obligāciju instruments tiek izbeigts pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas laikā, fiduciārā konta atlikumu, izņemot līdzekļus, par kuriem uzņemtas saistības, un līdzekļus, kas nepieciešami citu atbilstīgo izmaksu un izdevumu apmaksai, ieskaita atpakaļ KIP EKT budžeta pozīcijā.
3.
Kad mehānismu termiņš beidzas, finansējumu, kas piešķirts projektu obligāciju riska dalīšanas instrumentam, atmaksā uz attiecīgo fiduciāro kontu vai atmaksā atpakaļ ar noteikumu, ka riska segums saglabājas pietiekams.
j) Ziņošana
Komisija un EIB vienojas par metodēm, kā sagatavot gada ziņojumus par projektu obligāciju riska dalīšanas instrumenta īstenošanu.
Turklāt Komisija ar EIB atbalstu ik pēc sešiem mēnešiem ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par īstenošanu, sākot to darīt sešus mēnešus pēc 31. panta 2.c punktā minētā sadarbības nolīguma noslēgšanas.
k) Pārraudzība, kontrole un novērtēšana
Komisija pārrauga instrumenta īstenošanu, tostarp attiecīgā gadījumā veicot pārbaudes uz vietas, un veic pārbaudes un kontroli saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (7).
EIB pārvalda subordinētus mehānismus saskaņā ar EIB pašas noteikumiem un procedūrām, tostarp attiecīgiem revīzijas, kontroles un pārraudzības pasākumiem. Turklāt EIB Direktoru padome, kurā ir pārstāvēta Komisija un dalībvalstis, apstiprina katru subordinētu mehānismu un pārrauga, vai EIB tiek pārvaldīta saskaņā ar tās statūtiem un tās valdes noteiktajām vispārējām vadlīnijām.
Komisija un EIB 2013. gada otrajā pusgadā iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei starpposma ziņojumu par projektu obligāciju riska dalīšanas instrumenta darbību izmēģinājuma posmā, lai varētu optimizēt minēto instrumentu.
Neatkarīgu vispārēju novērtējumu veic 2015. gadā pēc projektu obligāciju galīgo darbību apstiprināšanas. Tajā inter alia izskata pievienoto vērtību, papildināmību salīdzinājumā ar citiem Savienības vai dalībvalstu instrumentiem un citām ilgtermiņa parāda finansēšanas formām, panākto pastiprinošo ietekmi, iesaistīto risku novērtējumu, kā arī radīto vai koriģēto kropļojošo ietekmi, ja tāda ir. Novērtējumā izskata arī ietekmi uz projektu finansiālo dzīvotspēju, obligāciju emisiju apjomu, noteikumus un izmaksas, plašāku ietekmi uz obligāciju tirgiem, kā arī kreditoru un iepirkuma kontroles aspektus. Ja iespējams, tajā sniedz arī izmaksu salīdzinājumu ar alternatīvām projektu finansēšanas iespējām, tostarp banku aizdevumiem. Izmēģinājuma posmā novērtē katru atlasīto projektu.
2. pants
Grozījumi Regulā (EK) Nr. 680/2007
Regulu (EK) Nr. 680/2007 groza šādi:
1)
regulas 2. pantam pievieno šādus punktus:
“14)
“projektu obligāciju riska dalīšanas instruments” ir kopīgs Komisijas un EIB instruments, kas sniedz pievienoto vērtību kā Savienības intervence, risina nelabvēlīgas investīciju situācijas, kurās projekti nesaņem pietiekamu finansējumu no tirgiem, un nodrošina papildināmību, papildinot vai piesaistot dalībvalstu vai privātā sektora finansējumu. Tas vairās radīt konkurences kropļojumus, tā mērķis ir nodrošināt pastiprinošu ietekmi, un tas saskaņo intereses. Projektu obligāciju riska dalīšanas instruments ir kredīta kvalitātes uzlabošanas forma kopīgu interešu projektiem, mazina projekta parāda apkalpošanas risku un obligāciju turētāju kredītrisku, un to izmanto tikai projektiem, kuru finansiālā dzīvotspēja balstās uz projekta ieņēmumiem;
15)
“kredīta kvalitātes uzlabošana” ir projekta parāda kredītkvalitātes uzlabošana, izmantojot subordinētu mehānismu EIB parāda instrumenta vai EIB garantijas formā vai abējādi, un kuru atbalsta ar ieguldījumu no Savienības budžeta.”;
2)
regulas 4. panta pirmajai daļai pievieno šādu teikumu:
“Pieteikumus riska segšanai no projektu obligāciju riska dalīšanas instrumenta saskaņā ar 6. panta 1. punkta g) apakšpunktu iesniedz EIB saskaņā ar EIB standarta pieteikuma procedūru.”;
3)
regulas 6. panta 1. punktu groza šādi:
a)
punkta d) apakšpunktam pievieno šādu teikumu:
“2012. un 2013. gadā projektu obligāciju riska dalīšanas instrumenta izmēģinājuma posmam transporta nozarē var pārdalīt summu līdz EUR 200 miljoniem;”;
b)
pievieno šādu apakšpunktu:
“g)
izmēģinājuma posmā 2012. un 2013. gadā finansiāls ieguldījums EIB uzkrājumu veidošanā un kapitāla piešķīrums parāda instrumentiem un garantijām, ko EIB izsniedz no pašu līdzekļiem saskaņā ar projektu obligāciju riska dalīšanas instrumentu TEN-T un TEN-E jomā. Savienības atbildība attiecībā uz riska dalīšanas instrumentu, tostarp pārvaldības izmaksām un citām atbilstīgām izmaksām, nekādā gadījumā nepārsniedz Savienības ieguldījuma summu projektu obligāciju riska dalīšanas instrumentā un neturpinās pēc bāzes kredītu uzlabošanas instrumenta portfeļa termiņa beigām. Nevar rasties nekādas turpmākas saistības pret Savienības vispārējo budžetu. Ar šīm projektu obligāciju operācijām saistītus pārējos riskus vienmēr uzņemas EIB.
Projektu obligāciju galvenie noteikumi, nosacījumi un procedūras noteiktas Ia pielikumā. Sīki izstrādātus noteikumus un nosacījumus projektu obligāciju riska dalīšanas instrumenta īstenošanai, tostarp par riska dalīšanu, atlīdzību, uzraudzību un kontroli, nosaka sadarbības nolīgumā starp Komisiju un EIB. Minēto sadarbības nolīgumu apstiprina Komisija un EIB saskaņā ar to attiecīgajām procedūrām.
2012. un 2013. gadā no budžeta pozīcijām aizdevumu garantijas instrumentam TEN-T projektiem, kas minēti I pielikumā, un TEN-E saskaņā ar 15. panta 2. punktā minēto procedūru var pārdalīt projektu obligāciju riska dalīšanas instrumentam summu līdz EUR 210 miljoniem, no kuriem attiecīgi līdz EUR 200 miljoniem paredzēti transporta projektiem un līdz EUR 10 miljoniem - enerģētikas projektiem.
Papildus 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību 49. pantā noteiktajām ziņošanas prasībām un neskarot citas regulatīvās ziņošanas prasības, Komisija izmēģinājuma posmā ik pēc sešiem mēnešiem iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par riska dalīšanas instrumenta darbības rezultātiem, tostarp par visu emitēto projektu obligāciju finanšu noteikumiem un izvietojumu.
Ņemot vērā izmēģinājuma posma ierobežoto ilgumu, procentus un citus ieņēmumus, ko rada projektu obligāciju riska dalīšanas instruments un kas saņemti līdz 2013. gada 31. decembrim, var atkārtoti izmantot jauniem parāda instrumentiem un garantijām tajā pašā riska dalīšanas mehānismā un projektiem, kas atbilst tiem pašiem atbilstības kritērijiem, lai pēc iespējas palielinātu atbalstīto ieguldījumu apjomu. Ja projektu obligāciju riska dalīšanas instrumentu nepagarina uz nākamo daudzgadu finanšu shēmu, visus atlikušos līdzekļus ieskaita atpakaļ Savienības vispārējā budžeta ieņēmumu daļā.”;
4)
regulas 16. pantam pievieno šādu punktu:
“2.a Neskarot 1. un 2. punktu, Komisija un EIB 2013. gada otrajā pusgadā iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei starpposma ziņojumu par projektiem, ko īsteno saskaņā ar 6. panta 1. punkta g) apakšpunktā minēto projektu obligāciju riska dalīšanas instrumentu. Neatkarīgu vispārēju novērtējumu veic 2015. gadā.
Balstoties uz šo novērtējumu, Komisija izvērtē stratēģijas “Eiropa 2020” projektu obligāciju iniciatīvas atbilstību un tās efektivitāti ieguldījumu apjoma palielināšanā prioritārajiem projektiem un Savienības izdevumu lietderības palielināšanā. Pamatojoties uz novērtējumu un izvērtējot visus iespējamos risinājumus, Komisija apsver iespēju ierosināt attiecīgas izmaiņas regulējumā, tostarp tiesību aktu izmaiņas, jo īpaši, ja prognozētā tirgus atsaucība ir neapmierinoša vai ja pietiekamā apjomā kļūst pieejami alternatīvi avoti ilgtermiņa parāda finansēšanai.”;
5)
regulas 17. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:
“Regulas 16. panta 2.a punktā minētajā starpposma ziņojumā iekļauj arī to projektu sarakstu, kuri ir izmantojuši 6. panta 1. punkta g) apakšpunktā minēto projektu obligāciju riska dalīšanas instrumentu, sniedzot informāciju par emitēto obligāciju noteikumiem un pašreizējo un nākotnes iespējamo ieguldītāju veidiem.”;
6)
pielikumu pārnumurē par I pielikumu un 6. panta 1. punkta d) apakšpunktā vārdu “pielikums” attiecīgi aizstāj ar “I pielikums”;
7)
pievieno šādu pielikumu:
“Ia PIELIKUMS
Galvenie noteikumi, nosacījumi un procedūras projektu obligāciju riska dalīšanas instrumentam, kas minēts 6. panta 1. punkta g) apakšpunktā
EIB ir riska dalīšanas partneris un Savienības vārdā pārvalda Savienības ieguldījumu projekta obligāciju riska dalīšanas instrumentā. Sīkāk izstrādātus noteikumus un nosacījumus minētā instrumenta īstenošanai, tostarp tā uzraudzībai un kontrolei, paredz sadarbības nolīgumā starp Komisiju un EIB, ņemot vērā šajā pielikumā paredzētos noteikumus.
a) EIB mehānisms
1.
Projektu obligāciju riska dalīšanas instrumentu veido katram atbilstīgam projektam kā subordinētu mehānismu parāda instrumenta vai iespējama (garantijas) mehānisma formā vai abējādi, lai veicinātu projektu obligāciju emisiju.
2.
Ja EIB ir projekta kreditors vai kļūst par tādu, EIB tiesības saskaņā ar projekta obligāciju riska dalīšanas instrumentu ierindojas aiz pirmās kārtas parāda apkalpošanas, bet pirms pašu kapitāla un jebkāda ar pašu kapitālu saistīta finansējuma.
3.
Mehānisms nepārsniedz 20 % no izsniegtā pirmās kārtas parāda kopējās summas.
b) Budžets
TEN-T:
-
2012. gads: līdz EUR 100 miljoniem,
-
2013. gads: kumulētais apjoms līdz EUR 200 miljoniem,
kas ir jāpārdala no TEN-T budžeta, kurš paredzēts parāda garantijas instrumentam I pielikumā minētajiem TEN-T projektiem, bet nav izlietots.
TEN-E:
2013. gads: līdz EUR 10 miljoniem.
Pārvietojuma pieprasījumu par 2012. gada summu izdod pēc sadarbības nolīguma parakstīšanas bez nepamatotas kavēšanās.
Pārvietojuma pieprasījumus par nākamajiem gadiem izdod līdz iepriekšējā gada 31. decembrim.
Visos gadījumos pārvietojuma pieprasījumam pievieno prognozi par plānotā Savienības ieguldījuma nepieciešamību.
Vajadzības gadījumā minētā prognoze var būt pamatojums summu samazināšanai atbilstoši pieprasījumam, un par to lemj saskaņā ar 15. panta 2. punktā minēto procedūru.
c) Fiduciārs konts
1.
EIB izveido divus fiduciāros kontus (vienu TEN-T, otru TEN-E projektiem) Savienības ieguldījumu un no tiem gūto ieņēmumu turēšanai. TEN-T fiduciāro kontu var apvienot ar fiduciāro kontu, kas izveidots aizdevuma garantijas instrumentam TEN-T projektiem, kas minēti I pielikumā, ar noteikumu, ka šāds pasākums nemazina j) un k) punktā minētās ziņošanas un uzraudzības kvalitāti.
2.
Ņemot vērā izmēģinājuma posma ierobežoto ilgumu, procentus, kas gūti par fiduciārajiem kontiem, un citus ieņēmumus, kas gūti no Kopienas ieguldījuma, piemēram, garantijas prēmijas, procentus un riska robežas par EIB izmaksātajām summām, pievieno fiduciārā konta līdzekļiem. Tomēr Komisija saskaņā ar 15. panta 2. punktā minēto procedūru var pieņemt lēmumu, ka tie ir jāieskaita atpakaļ TEN-T vai TEN-E budžeta pozīcijā.
d) Savienības ieguldījuma izmantošana
EIB izmanto Savienības ieguldījumu, lai:
1)
atbilstīgo projektu portfeļu subordinētajiem mehānismiem veidotu riska uzkrājumus pirmās kārtas zaudējumiem saskaņā ar EIB attiecīgajiem noteikumiem un riska novērtējumu, ko EIB veikusi saskaņā ar tās piemērojamo politiku;
2)
segtu visas ar projektu nesaistītās atbilstīgās izmaksas, kas attiecas uz projektu obligāciju riska dalīšanas instrumenta izveidi un pārvaldību, tostarp tā novērtējumu.
e) Riska un ieņēmumu dalīšana
Riska dalīšanas modeli, kas izriet no d) punkta, atspoguļo tā riska atlīdzības sadalījumā starp Komisiju un EIB, ko EIB iekasē no darījuma partnera attiecībā uz katru mehānismu, kas veido projekta portfeli.
Neatkarīgi no noteikumiem, ko piemēro I pielikumā minētajam aizdevuma garantijas instrumentam TEN-T projektiem, projektu obligāciju riska dalīšanas modelis attiecas arī uz minēto instrumentu, tostarp uz pašreizējā portfeļa darbībām.
f) Cenu noteikšana
Projektu obligāciju mehānismu cenu noteikšana pamatojas uz riska atlīdzību saskaņā ar attiecīgajiem EIB standarta noteikumiem un kritērijiem.
g) Pieteikšanās procedūra
Pieteikumus riska segšanai no projektu obligāciju riska dalīšanas instrumenta iesniedz EIB saskaņā ar EIB standarta pieteikuma procedūru.
h) Apstiprināšanas procedūra
EIB veic riska, finanšu, tehnisko un juridisko uzticamības pārbaudi un pieņem lēmumu par projektu obligāciju riska dalīšanas instrumenta izmantošanu, un izraugās atbilstīgu subordinētā mehānisma veidu saskaņā ar saviem standarta noteikumiem un kritērijiem, jo īpaši EIB Kredītriska politikas vadlīnijām un EIB atlases kritērijiem sociālajā, vides un klimata jomā.
i) Darbības ilgums
1.
Pēdējo daļu Savienības ieguldījumam projektu obligāciju riska dalīšanas instrumentā paredz ne vēlāk kā 2013. gada 31. decembrī. EIB Direktoru padome projektu obligāciju mehānismu faktisko apstiprināšanu pabeidz ne vēlāk kā 2014. gada 31. decembrī.
2.
Ja projekta obligāciju instruments tiek izbeigts pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas laikā, fiduciāro kontu atlikumus, izņemot līdzekļus, par kuriem uzņemtas saistības, un līdzekļus, kas nepieciešami citu atbilstīgo izmaksu un izdevumu apmaksai, ieskaita atpakaļ TEN-T un TEN-E budžeta pozīcijās.
3.
Kad mehānismu termiņš beidzas, finansējumu, kas piešķirts projektu obligāciju riska dalīšanas instrumentam, atmaksā uz attiecīgo fiduciāro kontu vai atmaksā atpakaļ, ja vien riska segums saglabājas pietiekamā apjomā.
j) Ziņošana
Komisija un EIB vienojas par metodēm, kā sagatavot gada ziņojumus par projektu obligāciju riska dalīšanas instrumenta īstenošanu.
Turklāt Komisija ar EIB atbalstu ik pēc sešiem mēnešiem ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par īstenošanu, sākot to darīt sešus mēnešus pēc 6. panta 1. punkta g) apakšpunktā minētā sadarbības nolīguma parakstīšanas.
k) Uzraudzība, kontrole un novērtējums
Komisija uzrauga instrumenta īstenošanu, tostarp pēc vajadzības veicot pārbaudes uz vietas, un veic pārbaudes un kontroli saskaņā ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002.
EIB pārvalda subordinētus mehānismus saskaņā ar saviem noteikumiem un procedūrām, tostarp attiecīgiem revīzijas, kontroles un uzraudzības pasākumiem. Turklāt EIB Direktoru padome, kurā ir pārstāvēta Komisija un dalībvalstis, apstiprina katru subordinētu mehānismu un uzrauga, vai EIB tiek pārvaldīta saskaņā ar tās statūtiem un valdes noteiktajām vispārējām vadlīnijām.
Komisija un EIB 2013. gada otrajā pusgadā iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei starpposma ziņojumu par projekta obligāciju riska dalīšanas instrumenta darbību izmēģinājuma posmā, lai varētu optimizēt minēto instrumentu.
Neatkarīgu vispārēju novērtējumu veic 2015. gadā pēc projektu obligāciju galīgo darbību apstiprināšanas. Tajā cita starpā izskata pievienoto vērtību, papildināmību salīdzinājumā ar citiem Savienības vai dalībvalstu instrumentiem un citām ilgtermiņa parādu finansēšanas formām, panākto pastiprinošo ietekmi, iesaistīto risku novērtējumu, kā arī radīto vai koriģēto kropļojošo ietekmi, ja tāda ir. Novērtējumā izskata arī ietekmi uz projektu finansiālo dzīvotspēju, obligāciju emisijas apjomu, noteikumiem un izmaksām, plašāku ietekmi uz obligāciju tirgiem, kā arī kreditoru un iepirkuma kontroles aspektus. Ja iespējams, tajā sniedz arī izmaksu salīdzinājumu ar alternatīvām projektu finansēšanas iespējām, tostarp banku aizdevumiem. Izmēģinājuma posmā novērtē katru atlasīto projektu.”
3. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2012. gada 11. jūlijā