ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 29. září 2010
o státní podpoře C 32/09 (ex NN 50/09) Německa na restrukturalizaci Sparkasse KölnBonn
(oznámeno pod číslem K(2010) 6470)
(Pouze německé znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/526/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
po výzvě členským státům a dalším zúčastněným stranám k podání připomínek podle výše uvedených článků (1),
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Německo oznámilo opatření dne 21. října 2009.
(2)
Komise došla v rozhodnutí ze dne 4. listopadu 2009 (2) (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) k předběžnému závěru, že rekapitalizační opatření ve prospěch Sparkasse KölnBonn (dále jen „spořitelna“) představují státní podporu; Komise dále uvedla, že pochybuje, zda opatření ve prospěch spořitelny mohou být podle čl. 107 odst. 3 SFEU považována za slučitelná s vnitřním trhem. Kromě toho požadovala Komise od Německa předložení plánu restrukturalizace.
(3)
V rozhodnutí o zahájení řízení zveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie dne 6. ledna 2010 byly všechny zúčastněné strany vyzvány k podání připomínek.
(4)
Německo předalo dne 11. února 2010 plán restrukturalizace pro Sparkasse KölnBonn, který byl předmětem více setkání a telekonferencí v období od prosince 2009 do září 2010.
(5)
Německo předalo ve dnech 15. ledna 2010, 10., 12. a 24. února 2010, 10. a 26. března 2010, 21. a 28. května 2010, 8. a 11. června 2010, 23. července 2010 jakož i 10. a 23. srpna 2010 další informace a aktualizace plánu restrukturalizace. Konečné znění plánu restrukturalizace bylo předáno dne 1. září 2010.
2. POPIS PŘIJÍMAJÍCÍ FINANČNÍ INSTITUCE
(6)
Sparkasse KölnBonn je německou spořitelnou. Vznikla v roce 2005 spojením Stadtsparkasse Köln a Sparkasse Bonn, jejichž příslušnými zřizovateli (veřejný subjekt, zodpovědný za spořitelnu, dále jen „vlastník“) byla města Kolín nad Rýnem a Bonn. Město Kolín nad Rýnem se na nové finanční instituci podílí nepřímo 70 %, město Bonn 30 %. Od sloučení je zřizovatelem spořitelny Zweckverband Sparkasse KölnBonn (dále jen „Zweckverband“). Zweckverband je korporací veřejného práva, na níž se město Kolín nad Rýnem podílí 70 % a město Bonn 30 %.
(7)
Na konci roku 2008 byla spořitelna s bilanční sumou ve výši 31 miliard EUR druhou největší spořitelnou v Německu. Agentura Moody's udělila Sparkasse KölnBonn v té době rating Aa2. Dne 15. března 2010 byl rating snížen na A1.
(8)
Spořitelna poskytuje bankovní služby pro soukromé zákazníky (segment soukromých zákazníků) a podniky (podnikový segment). Kromě toho je regionálně činná v oblasti projektového financování, obchodech na kapitálovém trhu, jakož i dalších oblastech finančního sektoru a správy majetku.
(9)
Spořitelna provádí obchodní činnost výlučně v hospodářském prostoru Kolín nad Rýnem - Bonn, kde měla v roce 2008 v segmentu vkladů soukromých zákazníků tržní podíl o velikosti [30-35] (3) %; v segmentu úvěrů pro soukromé zákazníky měla v roce 2008 tržní podíl zhruba [20-25] % a v segmentu úvěrů pro firemní zákazníky tržní podíl [15-20] % (4).
3. OPATŘENÍ STÁTNÍ PODPORY
(10)
Vlastní kapitál spořitelny byl navýšen celkem o 650 mil. EUR a sice skrze
i)
vydání požitkových listů (Genussrechte) na konci roku 2008 a
ii)
vklad tichých společníků na začátku roku 2009.
3.1 Požitkové listy
(11)
V prosinci 2008 emitovala společnost Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaft (dále jen „Förderungsgesellschaft“) na spořitelnu požitkové listy na jméno o celkové výši 300 mil. EUR (ve dvou tranších, každé ve výši 150 mil. EUR).
(12)
Förderungsgesellschaft je 100 % dceřinou společností svazu Rheinischer Sparkassen- und Giroverband (Rýnský svaz spořitelen, dále jen „RSGV“). RSGV je korporací veřejného práva a střešním svazem spořitelen se sídlem v Porýní, který zastupuje spořitelny, a tudíž v konečném důsledku i veřejnoprávní korporace a jejich (veřejné) vlastníky. Předmět činnosti Förderungsgesellschaft je podle jejích stanov podpora spořitelen, které jsou členkami RSGV. Smí posilovat kapitál spořitelen výlučně pro posílení úvěrové činnosti a přijímat úvěry.
(13)
Požitkové listy jsou vybavena kuponem ve výši 8 %. Doba splatnosti je 31. prosince 2013. Z hlediska bankovního dohledu představují požitkové listy kapitál Tier 2 (doplňkový kapitál).
(14)
Požitkové listy se na roční ztrátě podílejí podle poměru požitkových listů k ostatnímu vlastnímu kapitálu, který se podílí na ztrátě, a je s nimi spojeno […] právo na doplatek, tj. neprovedené platby u požitkových listů musejí být provedeny během [2-6] let po uplynutí splatnosti. To samé platí pro platby na doplnění jmenovité hodnoty požitkových listů z důvodu jejího snížení po utrpěné ztrátě.
(15)
Pro financování požitkových listů přijala Förderungsgesellschaft dva úvěry u […]. Tyto úvěry jsou po dobu platnosti požitkových listů pevně úročeny ve výši [4-5] % ročně. RSGV ručí za tyto úvěry u […]; RSGV získává od Förderungsgesellschaft odměnu za toto ručení ve výši [1,8-2,5] %.
3.2 Tichý vklad
(16)
Ve dnech 2. ledna 2009 a 27. února 2009 byly spořitelnou a sdružením Zweckverband podepsány smlouvy o založení tiché společnosti ve výši celkem 350 mil. EUR; první tranše ve výši 300 mil. EUR byla vyplacena dne 2. ledna 2009 a druhá ve výši 50 mil. EUR dne 1. dubna 2009. Tichý vklad je strukturou při níž investor nenabývá hlasovacího práva, ale získává odměnu. Tichý vklad je časově neomezený a u spořitelny je veden jako kapitál Tier 1 (základní kapitál). Tichý vklad drží Zweckverband.
(17)
Pro financování tichého vkladu si Zweckverband vzal na první tranši úvěr ve výši 300 mil. EUR. Tento úvěr byl z 50 % poskytnut […] a z 50 % […]. Zweckverband za tento úvěr platí odměnu ve výši [0,7-1,1] % nad dvanáctiměsíční sazbou EURIBOR. Druhá tranše ve výši 50 mil. EUR byla refinancována za pomoci úvěru od […] za odměnu ve výši [0,7-1,1] % nad sazbou EURIBOR. Na úvěr Zweckverbandu nebyla poskytnuta žádná zvláštní ručení města Kolín nad Rýnem ani města Bonn; ovšem podle stanov Zweckverbandu je dáno neomezené ručení obou měst za závazky Zweckverbandu.
(18)
Spořitelna platí za vklad tichého společníka odměnu ve výši 7,25 % nad dvanáctiměsíční sazbou EURIBOR. Výše odměny byla stanovena poté, co Deutsche Bank podala tzv. Fairness Opinion (posudek o přiměřené odměně). Platby odměny jsou vázány na dosažení účetního zisku a nejsou prováděny, pokud spořitelna v daném roce zisku nedosahuje. Platba odměny je vyloučena, pokud poměr výše vlastního kapitálu je v okamžiku odměny pod 9 % a platba by vedla v daném účetním období ke ztrátě nebo by tuto ztrátu prohloubila. Pokud nedojde k platbě odměny, není dána povinnost tyto platby dodatečně provést. Kromě toho se vklad tichého společníka proporcionálně k celkovému kapitálu, který se podílí na ztrátách, podílí na případných účetních ztrátách.
4. PLÁN RESTRUKTURALIZACE
(19)
Plán restrukturalizace stanoví zaměření spořitelny na obchodní model podle stanov, a to regionálně zaměřené spořitelny. Tato finanční instituce se bude soustředit na služby typické pro maloobchodní banku, tj. soukromé zákazníky a MSP, stáhne se z obchodních činností jako obchodování na vlastní účet a investice do strukturovaných produktů a prodá dceřiné společnosti, které nepatří k hlavnímu oboru činnosti. Spořitelna dále výrazně sníží svoje správní náklady.
4.1 Popis plánu restrukturalizace
(20)
Hlavním oborem činnosti spořitelny budou zákazníci usazení v hospodářském prostoru Kolín nad Rýnem - Bonn v segmentech soukromí zákazníci, privátní bankovnictví, MSP, firemní a institucionální zákazníci. V segmentu firemních zákazníků se spořitelna bude soustředit na zákazníky s ročním obratem nižším než 250 mil. EUR.
(21)
Spořitelna sníží svoje největší prvky úvěrové angažovanosti mj. zkrácením úvěrových linek, přijetím dodatečných záruk a převodem úvěrového rizika na jiné finanční instituce. V segmentu firemních zákazníků byla spořitelna již schopna snížit svoji úvěrovou angažovanost o 551,5 mil. EUR; do roku 2013 by mělo být dosaženo dalšího snížení původní úvěrové angažovanosti z 2,8 mld. EUR (stav 2008) o [0,9-1,1] mld. EUR. Kromě toho by do konce roku 2013 měla být snížena úvěrová angažovanost ve výši [0,8-0,9] mld. EUR vůči veřejným subjektů se sídlem mimo oblast Kolín nad Rýnem - Bonn, a to za pomoci stejných nástrojů vlastních prostředků (viz příloha I, bod 4).
(22)
Spořitelna již omezila obchodování na vlastní účet z původní hodnoty 550 mil. EUR na současnou hodnotu [20-23] mil. EUR a má v úmyslu je zcela ukončit. Spořitelna se v budoucnu vzdá veškerého obchodování na vlastní účet a zvažuje, že se vzdá svého statusu jakožto tzv. institutu obchodní knihy (Handelsbuchinstitut), takže zbývající a co do rozsahu omezené činnosti obchodování na vlastní účet budou vedeny jako obchody bankovní knihy. Budou omezeny na určité produkty a nebudou smět překročit určité denní úvěrové riziko (riziko tržní ceny [3-5] mil. EUR; viz příloha I, bod 2).
(23)
Jedna z hlavních příčin ztrát spořitelny v roce 2008 byly investice do tzv. ABS portfolií a Strategic Assets Allocation portfolií (dále též „SAA“). Nákupem ABS-portfolia nabyla spořitelna geograficky diverzifikovaná aktiva (5), mj. RMBS (6), CDO (7), CMBS (8), ABS (9) a CLO (10), která měla z velké části rating AAA. Na konci roku 2007 bylo ABS-portfolio uvedeno v účetní závěrce spořitelny s hodnotou 1,05 mld. EUR. U SAA-portfolia se jedná o diverzifikovaná aktiva ve formě cenných papírů řízená skrze zvláštní fond, která se skládají mj. z mezinárodních kapitálových podílů, REITs (11) a dluhopisů (včetně kategorií High Yield (cenné papíry s vysokým výnosem) a Emerging Markets). Na konci roku 2007 bylo toto portfolio uvedeno v účetní závěrce spořitelny s hodnotou 2,2 mld. EUR. I přes úsilí spořitelny o širokou diverzifikaci ABS a SAA-portfolií vedla finanční krize k citelnému snížení hodnoty těchto cenných papírů. V roce 2008 musela spořitelna provést odpisy ve výši 249 mil. EUR (12), které se týkaly hlavně obou portfolií; již v roce 2007 musela provést odpisy ve výši 108 mil. EUR.
(24)
Podle plánu restrukturalizace spořitelny neodpovídají investice do ABS a SAA rizikovému profilu tradiční spořitelny a jejímu novému strategickému zaměření na hlavní obor činnosti. Proto se spořitelna rozhodla tyto investice do roku 2014 zcela zcizit, resp. zredukovat. Spořitelna v březnu 2008 snížila svoje SAA investice o polovinu, aby redukovala svoje riziko. K dalším prodejům došlo v roce 2009 a tyto umožnily snížení portfolia SAA na 468 mil. EUR (stav k 30. září 2009). Dopady zbývajícího portfolia ABS (k rozhodnému dni 30. září 2009 o nominální hodnotě 970 mil. EUR) na účetní závěrku spořitelny budou v roce 2010 vyrovnány odpovídajícími opatřeními ke krytí rizik a zajišťovacími nástroji. V letech [2012-2014] by měl být prodán zbytek portfolia.
(25)
Spořitelna začala provádět rozsáhlý program zaměřený na snižování nákladů, který zahrnuje mj. snižování počtu pracovníků, optimalizaci vnitřních procesů a uzavření 22 poboček (z celkem 131) do poloviny roku 2011. Tímto způsobem by měly být správní náklady do roku 2014 postupně sníženy o [5-8] % (13).
(26)
Německo přislíbilo, že spořitelna dodrží omezení týkající se kuponových plateb (příloha I, bod 7) a reklamy (příloha I, bod 9), zákazu převzetí (příloha I, bod 8) jakož i zákazu cenového vůdcovství. Posledně uvedené omezení stanoví, že spořitelna do konce roku 2014 nebude pro vklady a financování bydlení nabízet nižší ceny než konkurent s nejlepšími cenami mezi deseti největšími konkurenty (u vkladové činnosti jsou rozhodné tržní podíly na relevantním trhu v hospodářské oblasti Kolín nad Rýnem/Bonn a u financování bydlení tržní podíly na nových obchodech ve Spolkové republice Německo; viz příloha I, bod 5).
4.2 Restrukturalizace dceřiných společností
(27)
Spořitelna chce snížit počet svých dceřiných společností o třetinu. Účetní hodnota dceřiných společností činila v účetní závěrce spořitelny k 31. prosinci 2008 činila 635 mil. EUR; do konce roku 2009 bylo [20-40] mil. EUR zcizeno, resp. likvidováno a je plánováno další zcizování v rozsahu [180-250] mil. EUR. Spořitelna tím podle druhu dceřiných společností sleduje dva cíle. Zaprvé má být zcizením dceřiných společností (14), které nepatří k hlavnímu oboru činnosti a které se podílejí na regionálních rozvojových projektech nebo na komunálních projektech anebo na záměrech výstavby sociálních bytů, sníženo úvěrové riziko a zranitelnost spořitelny. Zadruhé má být ze zisků z prodeje kapitálových účastí, které nemají bezprostřední vazbu na obchodní činnost spořitelny, financována její restrukturalizace (viz příloha I, bod 10). Úplný seznam dceřiných společností, které mají být zcizeny, se nalézá v příloze I, bodech 10 a 13.
(28)
K poslední skupině patří mj. účasti na podnicích RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG a neue leben Pensionsverwaltung AG. Tyto účasti byly již prodány a vynesly příjmy o celkové výši cca. [25-35] mil. EUR.
(29)
U některých dceřiných společností o prodejní hodnotě cca. [70-100] mil. EUR očekává spořitelna s ohledem na charakter těchto podniků jen malý zájem o koupi ze strany soukromých subjektů. Tento malý zájem je způsoben zejména skutečností, že se jedná především o malé podniky, které jsou ve spolupráci s městem Kolín nad Rýnem činné ve výstavbě sociálních bytů a regionálním rozvoji nebo jejichž vlastnická struktura je již v současnosti silně určována majetkovou účastí města Kolín nad Rýnem. Spořitelna proto zvažuje, že tyto činnosti prodá [městu Kolín nad Rýnem nebo určité společnosti provázané s městem Kolín nad Rýnem]. Převod by měl být proveden za tržní cenu, která bude stanovena nezávislým znalcem. Aktiva dceřiných společností, které mají být prodány městu Kolín nad Rýnem, se týkají zejména obchodů s nemovitostmi.
(30)
V důsledku provedení opatření restrukturalizace sníží spořitelna svoje rizikově vážená aktiva (RWA) o [2-5] mld. EUR na [15-20] mld. EUR (tj. o [15-20] %). (Přičemž není vzat v úvahu růst hlavní činnosti podniku během fáze restrukturalizace). Pokud by byl vzat v úvahu růst hlavní činnosti podniku, dosáhla by do roku 2014 redukce rizikově vážených aktiv [10-15] %. […]Sparkasse Köln se sníží o [4-6] mld. EUR na nominální hodnotu [20-30] mld. (tj. o [15-20] %). (Přičemž není vzat v úvahu růst hlavní činnosti podniku během fáze restrukturalizace). Pokud by byl vzat v úvahu růst hlavní činnosti podniku, dosahovalo by snížení aktiv v rámci restrukturalizačních opatření 5 %.
4.3 Obnovení rentability podle základního scénáře a podle pesimistického scénáře
(31)
Německo navrhlo základní scénář a pesimistický scénář, aby prokázalo, že spořitelna je schopna v dlouhém období opět dosahovat rentability.
(32)
Finanční prognosy uvedené v základním scénáři jsou založeny na prognosách uznávaných ekonomických institucí v Německu. Vychází se z předpokladu, že růst HDP se bude během celého období restrukturalizace pohybovat na stejné moderátní úrovni a že míra nezaměstnanosti bude dále růst do roku 2011 a poté bude pomalu klesat. Pro rok 2010 se očekává zlepšení obchodního klimatu, který je v současnosti nepříznivý a charakterizovaný nízkými úrokovými sazbami. Toto zlepšení má trvat během zbývajícího období restrukturalizace.
(33)
Podle tabulky 1 by spořitelna podle základního scénáře dosahovala v roce 2010 opět zisku a následně by zlepšovala svoje hospodářské výsledky postupně do roku 2014. Pro rok 2014 se udává rentabilita vlastního kapitálu (ROE) [9-10] %. Schéma 1 obsahuje nejdůležitější ukazatele pro spořitelnu pro roky 2008-2014.
Tabulka 1
Sparkasse KölnBonn - Zisk před zdaněním 2010-2014 (základní scénář)
Scénář
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Základní scénář
- 98,8
[5-10]
[80-100]
[125-150]
[150-175]
[200-225]
Schéma 1
Ukazatele Sparkasse KölnBonn pro období 2008-2014 (základní scénář)
Ukazatele
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
RVA (15) (v mld. EUR)
20,2
19,1
[17,5-20]
[…]
[…]
[…]
[15-20]
Kvóta Tier-1 (16)
6,4 %
(5,5 %)
6,9 %
(6,1 %)
[7-8] %
([6-7] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-10] %
([8-9] %)
ROE
- 13,5 %
- 6,5 %
[0-3] %
[4-6] %
[7-9] %
[7-9] %
[9-10] %
CIR
73,0 %
70,0 %
[65-75] %
[60-70] %
[55-65] %
[50-60] %
[50-60] %
FTE
3 824
3 672
[3 500-3 750]
[3 250-3 500]
[3 000-3 250]
[3 000-3 250]
[2 750-3 000]
(34)
V pesimistickém scénáři se u makroekonomických předpokladů vychází z trvání finanční krize až do roku 2011 a z mírného oživení v roce 2012. V pesimistickém scénáři se oproti základnímu scénáři vychází z předpokladu prostředí nepříznivých nízkých úrokových sazeb, které bude trvat o dva roky déle.
(35)
V pesimistickém scénáři se dále vychází ze skutečnosti, že spořitelna bude v roce 2012 opět zisková a následně bude až do roku 2014 svoje hospodářské výsledky postupně zlepšovat. Pro rok 2014 se udává rentabilita vlastního kapitálu (ROE) [10-12,5] %. Podle pesimistického scénáře budou ukazatele kapitálové přiměřenosti spořitelny a celé konsolidované skupiny po celé období restrukturalizace výrazně nad hodnotami stanovenými právními předpisy. Tabulka 2 a schema 2 obsahují nejdůležitější ukazatele Sparkasse KölnBonn pro roky 2008-2014 podle pesimistického scénáře.
Tabulka 2
Sparkasse KölnBonn - Zisk před zdaněním 2010-2014 (pesimistický scénář)
Scénář
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Pesimistický scénář
- 98,8
-[125-150]
-[25-50]
[50-75]
[125-150]
[175-200]
Schema 2
Ukazatele Sparkasse KölnBonn pro období 2008-2014 (pesimistický scénář)
Ukazatele
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
RVA (17) (v mld. EUR)
20,2
19,1
[17-20]
[17-19]
[17-19]
[17-19]
[16-18]
Kvóta Tier-1 (18)
6,4 %
(5,5 %)
6,9 %
(6,1 %)
[6-7] %
([5-6])
[6-7] %
([6-7])
[6-7] %
([6-7])
[6-7] %
([6-7])
[7-8] %
([6-7])
ROE
- 13,5 %
- 6,5 %
- [8-9] %
- [1-3] %
[3-5] %
[8-10] %
[10-12] %
CIR
73,0 %
70,0 %
[70-75] %
[65-70] %
[60-65] %
[55-60] %
[50-55] %
FTE
3 824
3 672
[3 500-3 750]
[3 250-3 500]
[3 000-3 250]
[3 000-3 250]
[2 750-3 000]
(36)
S ohledem na skutečnost, že příjmy spořitelny jsou nejsilněji zasaženy současnými nízkými úrokovými sazbami, byla provedena citlivostní analýza s ohledem na úrokové sazby (scénář 1: posun křivky úrokové sazby nahoru o 100 bazických bodů; scénář 2: posun dolů o 50 bazických bodů). Analýza potvrdila, že dále rostoucí úrokové sazby by pro rentabilitu spořitelny byly přínosné, zatímco klesající úrokové sazby by rentabilitu snížily; lineární snížení krátkodobých úrokových sazeb o 50 bazických bodů by vedl ke snížení zisku o [20-25] mil. EUR ročně. Celkově z citlivostní analýzy předané Německem vyplývá, že citlivost spořitelny na výraznější změny úrokových sazeb je omezená.
4.4 Správa a řízení společnosti
(37)
Z informací předaných Německem plyne, že o politicky motivovaných investicích, které přispěly k obtížím spořitelny, bylo rozhodnuto v období 1997-2004, tj. k těmto rozhodnutím došlo před sloučením podniku Stadtsparkasse Köln se Sparkasse Bonn do nynější Stadtsparkasse v roce 2005 a na jiném právním základě, který byl určován zejména zákonem o spořitelnách spolkové země Severní Porýní-Vestfálsko (19). V mezidobí se korporátní řízení spořitelny zlepšilo.
(38)
S ohledem na nezbytné strukturální změny u vlastníků po sloučení obou spořitelen v roce 2005 je pro důležitá rozhodnutí ve sdružení Zweckverband zapotřebí kvalifikovaná většina hlasů akcionářů; kvalifikovaná většina byla stanovena na 85 % a je tedy vyšší než majetková účast každého jednotlivého města.
(39)
Byl snížen počet a velikost orgánů spořitelny; mj. také výrazné zmenšení správní rady a představenstva (20). Výbor pro majetkové účasti, který se skládal ze třech členů představenstva a který byl u bývalé Stadtsparkasse Köln oprávněn činit předběžná rozhodnutí o investicích dceřiných společností, byl zrušen. Zodpovědnost za investiční politiku ve věcech kapitálových účastí, které je třeba hodnotit podle ekonomických kritérií, byla předána představenstvu. Veškeré nové investice spořitelny musejí být kromě toho schváleny správní radou.
(40)
Spořitelna musela vytvořit rizikový výbor a auditní výbor a dát těmto útvarům dalekosáhlé kontrolní pravomoci, aby splnila svoje povinnosti podle novelizovaného zákona o spořitelnách. Zákon kromě toho stanoví, že členové správní rady musejí mít odborné znalosti potřebné pro hodnocení a kontrolu obchodní činnosti spořitelny. Představenstvo nese výlučnou zodpovědnost za správu spořitelny a není vázáno pokyny správní rady nebo vlastníků.
(41)
Kromě již provedených zlepšení struktury řízení společnosti posílí spořitelna své podnikové řízení skrze navýšení počtu nezávislých (21) členů správní rady ze současných 2 na budoucí 4 z celkového počtu 18 členů. Po 1. lednu 2011 bude mít auditní výbor 7 členů namísto dosavadních 9 a rizikový výbor 6 členů namísto dosavadních 9. Výbor pro majetkové účasti musí být zrušen do konce roku 2011 a strategický výbor do konce roku 2010. Výbor pro majetkové účasti ztratí automaticky význam poté, co spořitelna zcizí většinu svých dceřiných společností. Pravomoci strategického výboru převezme představenstvo. Konečně budou postupy rozhodování v případech převzetí podniků změněny a následně bude představenstvo moci rozhodnout o majetkových účastech pouze jednomyslně a u účastí nad [2-5] mil. EUR nominální hodnoty pouze po předchozí prověrce due diligence nebo po ocenění podniku za účasti nezávislého znalce.
4.5 Hybridní kapitálové nástroje
(42)
Spořitelna má u nezávislých investorů hybridní kapitál (zákaznické požitkové listy) ve výši 224 mil. EUR. Podle informací, které předalo Německo, mají požitkové listy a zákaznické požitkové listy stejné pořadí. Tichý vklad je podřazen oběma druhům požitkových listů. Jak plyne z tabulky 3, nebyly již od roku 2008 na hybridní kapitál vypláceny žádné kuponové platby. V letech 2008 a 2009 se požitkové listy podílely na ztrátách ve výši 57,4 mil. EUR. Tichý vklad a zákaznické požitkové listy se podílely na ztrátách roku 2009. Od roku 2010 jsou hybridní kapitálové nástroje znovu doplňovány a od roku 2011 do roku 2012 budou provedeny kuponové platby, k nimž v minulosti nedošlo. V roce 2013 budou všechny hybridní kapitálové nástroje doplněny a provedeny všechny kuponové platby, které nebyly provedeny v minulosti, takže kuponové platby budou úplně provedeny u každého nástroje. S ohledem na skutečnost, že při pozitivním hospodářském výsledku za účetní období, resp. pozitivní bilanci musejí být kuponové platby provedeny, nemá spořitelna žádnou možnost uvážení, pokud jde o možné pozastavení kuponových plateb, v případě že dosahuje zisku a nominální kapitál je znovu doplněn o případná snížení.
Tabulka 3
Výplata zisku Sparkasse KölnBonn pro období 2009-2014 (základní scénář)
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Zisk před zdaněním
- 98,8
[5-10]
[80-100]
[125-150]
[150-175]
[200-225]
Výplata zisku podle kapitálových nástrojů
Požitkové listy společnosti Förderungsges
Účast na ztrátě
40,6
16,8
0
0
0
0
0
Znovudoplnění kapitálu
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kupón
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Zákaznické požitkové listy
Účast na ztrátě
0
12,5
0
0
0
0
0
Znovudoplnění kapitálu
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kupón
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Tichý vklad
Účast na ztrátě
0
19,5
0
0
0
0
0
Znovudoplnění kapitálu
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kupón
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(43)
Německo ujistilo, že spořitelna - s výjimkou smluvních závazků - nebude provádět žádné kuponové platby na hybridní kapitál soukromých investorů (viz příloha I, bod 7).
4.6 WestLB
(44)
Další příčinou finančních obtíží spořitelny byla její majetková účast na WestLB. Spořitelně vznikly ztráty v celkové výši […] mil. EUR, neboť jakožto členka Rýnského svazu spořitelen (RSGV) přispívala k doplnění rezervního fondu, který byl Svazem spořitelen zřízen jako bezpečnostní síť pro členy svazu a pro zemské banky. Rezervní fond byl využit při záchranných opatřeních ve prospěch WestLB v roce 2008. Zbývající riziková expozice trvá z důvodu nepřímé účasti spořitelny na WestLB a přetrvávajícím nepřímém ručení za tzv. „Bad Bank“ náležející k WestLB skrze RSGV.
(45)
Ačkoliv spořitelna do WestLB přímo neinvestovala, je vystavena riziku skrze majetkovou účast svazu RSGV, na kterém má spořitelna majetkovou účast ve výši 19 %. Podle informací Německa je riziko, že případné zhoršení účetní hodnoty RSGV ohledně WestLB bude mít na spořitelnu negativní dopad, nízké. Zaprvé byla WestLB údajně před nedávnem oceněna nezávislou třetí osobou a následně byla její účetní hodnota v bilanci RSGV k rozhodnému dni 31. prosince 2009 korigována z historické hodnoty […] mld. EUR na […] mil. EUR k rozhodnému dni 31. prosince 2009. Nepřímá majetková účast spořitelny na WestLB činí následně v současnosti zhruba […] EUR. S ohledem na skutečnost, že spořitelna nese riziko na WestLB pouze z důvodu svojí majetkové účasti na RSGV, má pro spořitelnu význam pouze vnitřní hodnota RSGV. Tato ovšem není stanovena pouze s ohledem na hodnotu WestLB, nýbrž rovněž s ohledem na hodnotu ostatních dceřiných společností a investic RSGV. Z ocenění ostatních dceřiných společností RSGV, které bylo provedeno na konci roku 2009, vyplynulo, že existují značné tiché rezervy, které by postačovaly k pokrytí nezbytného odpisu WestLB i v nejhorším případě.
(46)
Povinný příspěvek spořitelny [k …], kterým by měly být kryty případné ztráty nedávno vytvořené Bad Bank vlastněné WestLB, činí v období 25 let […] mil. EUR. Tento příspěvek ovšem nemá žádné negativní dopady na schopnost spořitelny plnit v budoucnosti regulatorní požadavky na kapitálovou přiměřenost, neboť příspěvek [k …], se má hradit výlučně z budoucích zisků.
4.7 Částečné dřívější ukončení majetkové účasti
(47)
Německo ujistilo, že spořitelna splatí část přijatého kapitálu dříve, než je pro kapitálové nástroje smluvně stanoveno (viz příloha I, bod 27). Splácení započne v roce 2011 a dojde k němu ve dvou etapách.
(48)
Nejprve nabude Zweckverband […] první tranši ve výši 150 mil. EUR požitkových listů od Förderungsgesellschaft. Skrze transakci a zejména výši kupní ceny nebude Förderungsgesellschaft ve výrazně lepší pozici, než pokud by nástroj nadále vlastnila (22). Zweckverband poté přemění požitkové listy, která v současnosti platí jako kapitál Tier-2 (doplňkový kapitál), na kapitálové nástroje Tier-1. U nového nástroje s nekumulativními kupony by se jednalo o podřízené závazky s dobou splatnosti alespoň 30 let. Tento krok by u spořitelny zlepšil kvótu Tier-1 o [0,8-1,0] %.
(49)
Lepší kvóta základního kapitálu je předpokladem pro druhý krok, tedy zpětný odkup druhé tranše požitkových listů (v nominální hodnotě 150 mil. EUR), které drží Förderungsgesellschaft, spořitelnou v roce 2011. Oba kroky budou mít za následek snížení kapitálu Tier-2 celkem o [0,5-1,0] %. Dále nabude RSGV nebo jiný člen sektoru spořitelen majetkové účasti spořitelny na […] a […] propojených se spořitelnou za tržní cenu (23). Skrze prodej nepřímých majetkových účastí na obou těchto podnicích by se bilanční suma spořitelny snížila o další [0,2-0,5] %. Prodej obou těchto podniků je v úzké souvislosti se zpětným odkupem druhé tranše požitkových listů, neboť RSGV hodlá uhradit nabytí obou společností z výnosu z prodeje požitkových listů.
5. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ PRO POSOUZENÍ OPATŘENÍ REKAPITALIZACE
(50)
Je třeba upozornit na skutečnost, že Komise v dané věci dne 4. listopadu 2009 zahájila formální vyšetřovací řízení pro posouzení slučitelnosti uvedených opatření rekapitalizace s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 SFEU (24).
(51)
Komise dále vyjádřila pochyby, zda je zaručeno přiměřené rozdělení nákladů a zda je omezeno narušování hospodářské soutěže, jak je stanoveno v právních předpisech o státní podpoře (viz bod 50 rozhodnutí o zahájení řízení).
(52)
S ohledem na skutečnost, že nebylo jasné, zda obtíže spořitelny byly zapříčiněny investičními rozhodnutími, která byla přijata dlouhou dobu před krizí, nebo zda byly skutečně zapříčiněny finanční krizí, Komise zatím nerozhodla, zda budou opatření rekapitalizace posuzována podle čl.107 odst. 3 písm. b) SFEU nebo podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Komise rozhodla, že za účelem rozhodnutí o použitelném právním základě provede důkladné přezkoumání skutkové podstaty a rozhodnutí proto přijme později.
6. STANOVISKA OSTATNÍCH ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(53)
Komise konstatuje, že nebyla doručena žádná stanoviska ostatních zúčastněných stran týkající se uvedeného opatření rekapitalizace.
7. STANOVISKO NĚMECKA
(54)
Německo prostudovalo rozhodnutí Komise ze dne 4. listopadu 2009 o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU. Spolková republika Německo sdělila Komisi, že je i nadále toho názoru, že uvedená opatření rekapitalizace ve prospěch spořitelny ve formě tichého vkladu a kapitálu požitkových listů nepředstavují podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Podle názoru Německa jsou opatření tak, jak byla popsána v rozhodnutí o zahájení řízení (srov. body 24 až 28 rozhodnutí o zahájení řízení), slučitelná se zásadou tržně jednajícího investora.
(55)
Německo nesouhlasí s posudkem Komise, že trh s hybridním kapitálem byl v okamžiku provedení opatření rekapitalizace (tj. na konci roku 2008/počátku roku 2009) úplně „zamrzlý“ (25) a s jejím závěrem, že k danému okamžiku by žádný tržně jednající investor nebo vlastník takovouto investici - ani za vyšší cenu - neprovedl (bod 38 rozhodnutí o zahájení řízení). Německo uvedlo, že spořitelna nebyla tímto tržním vývojem postižena a byla schopna v posledních čtyřech měsících roku 2008 emitovat podřízené závazky ve výši cca. [10-15] mil. EUR a v prvním kvartálu 2009 ve výši cca. [35-40] mil. EUR v tranších o rozsahu několika set tisíc EUR.
(56)
Německo dále uvedlo, že rekapitalizace Sparkasse KölnBonn ze strany Förderungsgesellschaft nebyla financována ze státních prostředků.
(57)
Pokud by však Komise potvrdila svůj předběžný závěr, že rekapitalizace spořitelny obsahuje prvek státní podpory, je Německo toho názoru, že tato státní podpora je slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
(58)
Německo uvedlo, že restrukturalizační plán splňuje všechny požadavky sdělení Komise o návratu k životaschopnosti a hodnocení restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru v současné krizi podle pravidel pro státní podporu (26) (dále jen „sdělení o restrukturalizaci“).
(59)
Podle názoru Německa restrukturalizační plán zaručí, že spořitelna znovu dosáhne svojí dlouhodobé rentability, že přinese dostatečný vlastní příspěvek k restrukturalizačním nákladům a že případná narušení hospodářské soutěže způsobená státní podporou budou omezena zásadními strukturálními opatřeními a pravidly pro účast v hospodářské soutěži.
(60)
Závazky Německa jsou obsaženy v přílohách I, II a III a jsou nedílnou součástí tohoto rozhodnutí. Aby se zajistilo, že závazky budou skutečně naplněny, bude ustanoven svěřenský správce pro kontrolu. Postup pro jeho jmenování, jakož i povinnosti svěřenského správce jsou stanoveny v příloze II. Německo se dále zavázalo k časovému rámci pro zcizení (příloha I, body 10 a 13). Pokud tento časový rámec nebude dodržen, bude ustanoven svěřenský správce pro zcizování. Postup pro jeho jmenování, jakož i povinnosti svěřenského správce pro zcizování jsou stanoveny v příloze III.
8. POSOUZENÍ
8.1 Existence státní podpory a částka podpory
(61)
Komise musí přezkoumat, zda se u uvedených opatření jedná o státní podporu. Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU podpory poskytované v jakékoli formě státy nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.
(62)
V rozhodnutí o zahájení řízení (oddíl 5.1) došla Komise k předběžnému závěru, že obě opatření rekapitalizace ve prospěch spořitelny představují státní podporu. Komise proto nemůže souhlasit s argumentací Německa, že opatření nepředstavují státní podporu, neboť podmínky pro oba nástroje byly údajně takové, že by je akceptoval i tržně jednající investor. I v tom případě, že by odměna za oba nástroje do začátku roku 2008 odpovídala úrokům placeným za srovnatelné nástroje, byla v daném případě s ohledem na vysoké riziko způsobené neexistující rentabilitou spořitelny příliš nízká. Kromě toho byl trh s hybridním kapitálem v okamžiku provedení rekapitalizace zcela zamrzlý. Komise proto nemohla s ohledem na rámcové podmínky a zejména s ohledem na situaci na trhu akceptovat argumentaci Německa, že tržně jednající investor by investici provedl - a dokonce za stejných podmínek.
(63)
Z důkladného přezkoumání neplynou žádné informace, které by toto zjištění změnily. Podřízené závazky emitované spořitelnou na konci roku 2008 a v prvním kvartálu 2009 nejsou s ohledem na nízkou hodnotu jednotlivých tranší spolehlivým důkazem pro to, že trhy s hybridními kapitálovými nástroji skutečně fungovaly. Riziko spojené s tranšemi hybridního kapitálu o hodnotě několika set tisíc EUR není srovnatelné s rizikem nástroje o nominální hodnotě 150 mil. EUR a toto riziko soukromé trhy podstoupí daleko snadněji. Komise proto trvá na svém závěru, že v danou dobu by žádný tržně jednající investor nenabyl půjčku hybridního kapitálu, která by byla rozsahem a podmínkami srovnatelná s rekapitalizačními opatřeními ve prospěch spořitelny.
(64)
Pokud jde o druh prostředků použitých ze strany Förderungsgesellschaft pro rekapitalizaci spořitelny, upozorňuje Komise na to, že již v jiných případech rozhodla, že se u prostředků Förderungsgesellschaft jedná o prostředky kontrolované přímo nebo nepřímo veřejnými orgány (27). Toto platí podle názoru Komise také pro Förderungsgesellschaft, u níž se jedná o 100 % dceřinou společnost RSGV. Proto je tyto prostředky třeba považovat za státní prostředky ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(65)
Z výše uvedených důvodů potvrzuje Komise svůj předběžný závěr uvedený v rozhodnutí o zahájení řízení, že opatření na rekapitalizaci ve prospěch spořitelny představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(66)
Dále je třeba uvést, že podpory na záchranu byly přeměněny na podpory na restrukturalizaci, což představuje pro spořitelnu další výhodu. Tato opatření umožnila spořitelně financování v okamžiku, kdy nebyla, zejména s ohledem na finanční a hospodářskou krizi, schopna získat na trhu kapitál. Toto poskytlo spořitelně hospodářskou výhodu a posílilo její pozici oproti soutěžitelům v Německu a jiných členských státech, jimž nebyla poskytnuta stejná podpora. Tato opatření proto mohou narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy.
(67)
Prvek podpory kapitálové injekce činí 650 mil. EUR a odpovídá 3,3 % rizikově vážených aktiv spořitelny (stav: konec roku 2008).
8.2 Slučitelnost podpory s vnitřním trhem
8.2.1 Právní základ pro posouzení slučitelnosti
(68)
V rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 4. listopadu 2009 Komise ještě nepřijala žádné rozhodnutí o právním základě použitelném pro posouzení opatření rekapitalizace. Podle tehdy dostupných informací se zdálo, že hlavní příčinou obtíží spořitelny byla rozhodnutí přijatá dlouhou dobu před počátkem krize, a to investovat do projektů regionálního rozvoje. S ohledem na skutečnost, že se zdálo, že finanční krize finanční problémy spořitelny pouze zhoršila, nebylo vyloučeno použití čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Avšak protože opatření rekapitalizace byla provedena na vrcholu finanční krize, přichází v úvahu - mj. s ohledem na rozhodovací praxi Komise v případech bank v tísni - také použití čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
(69)
I kdyby v dosavadních rozhodnutích byl uveden odkaz na pokyny společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (dále jen „pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci“) (28), upřesnila Komise ve svém sdělení o restrukturalizaci v bodě 49, že všechny státní podpory, které jí byly oznámeny do 31. prosince 2010 včetně budou prověřovány na základě sdělení o restrukturalizaci a ne na základě pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
(70)
S ohledem na trvající zranitelnost německého bankovního sektoru došla Komise k závěru, že možná likvidace jedné z největších spořitelen v Německu kvůli […] by bývala měla systémové následky a následně by ohrozila finanční stabilitu Německa.
(71)
Pro posouzení, zda finanční podpora spořitelny je, jakožto podpora na restrukturalizaci udržující finanční stabilitu, slučitelná s vnitřním trhem, se jako právní základ použije čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
8.2.2 Slučitelnost podpory na restrukturalizaci s vnitřním trhem
(72)
Podle ustanovení sdělení o restrukturalizaci zaprvé musí z restrukturalizačního plánu pro zvýhodněnou finanční instituci plynout, že je schopna obnovit svoji dlouhodobou rentabilitu. Zadruhé, podpora musí být omezena na nezbytné minimu; dále se musejí jak zvýhodněná finanční instituce, tak i její podílníci na restrukturalizaci co nejvíce podílet z vlastních zdrojů. Zatřetí musejí být přijata opatření, aby se omezila narušení hospodářské soutěže skrze umělou podporu tržní síly zvýhodněné finanční instituce a aby byla zaručena existence bankovního sektoru, jehož fungování je určováno hospodářskou soutěží. Dále je třeba zvážit otázky kontroly a procesní aspekty.
i) Obnovení dlouhodobé rentability
(73)
Německo předalo komplexní a podrobný plán restrukturalizace s kompletními údaji k obchodnímu modelu spořitelny, jak se stanoví v bodech odůvodnění 9 až 11 sdělení o restrukturalizaci. V plánu restrukturalizace jsou uvedeny také příčiny finančních obtíží spořitelny.
(74)
Obchodní model stanoví nové strategické zaměření na hlavní obor činnosti tradiční regionální spořitelny. Spořitelna se bude koncentrovat na služby typické pro maloobchodní finanční instituci pro své tradiční zákaznické segmenty v hospodářském prostoru Kolín nad Rýnem-Bonn, tj. soukromé zákazníky, MSP jakož i menší průmyslové zákazníky a institucionální zákazníky. Spořitelna se tudíž bude zaměřovat na oblasti obchodní činnosti podle stanov a svoje hlavní kompetence a stáhne se z oblastí, které způsobily její finanční obtíže. Spořitelna v budoucnosti nebude provádět žádné obchody na vlastní účet, zcizí dceřiné společnosti, které nepatří k hlavnímu oboru činnosti a nebude provádět žádné investice do SAA- a ABS-portfolií. Podle názoru Komise je nový obchodní model koherentní a dlouhodobě udržitelný.
(75)
Obtíže spořitelny plynou v zásadě ze třech oblastí: i) záměry regionálního rozvoje, ii) investice do SAA- a ABS-portfolií a iii) majetková účast spořitelny na WestLB.
(76)
Již v roce 2008 začala spořitelna zcizovat, resp. likvidovat dceřiné společnosti, které nepatřily k hlavnímu oboru činnosti a byly činné v oblasti regionálního rozvoje. Je zapotřebí úplné ukončení těchto obchodních činností a toto ukončení je zároveň způsobilé odstranit pochybnosti Komise týkající se oblasti hospodářské soutěže, neboť zcizením je možné vyloučit další ztráty nebo další rizikovou expozici související s dceřinými společnostmi. Dále se tím uvolní nejen kapitál, nýbrž i kapacity managementu, které bude možné využít pro hlavní obor činnosti spořitelny. Kromě toho povedou tato zcizení k redukci rozvahy spořitelny o cca [180-230] mil. EUR ([0-2] %) (29).
(77)
S ohledem na skutečnost, že se u obchodní činnosti dceřiných společností, které mají být prodány městu Kolín nad Rýnem, jedná zejména o výstavbu nemovitostí a služby v oblasti nemovitostí, není podle názoru Komise použití sdělení Komise o nakládání se znehodnocenými aktivy v bankovním sektoru Společenství (sdělení o znehodnocených aktivech) (30) ani nezbytné, ani vhodné. Účetní hodnota těchto dceřiných společností již byla v posledních letech výrazně upravena směrem dolů, aby se přiblížila jejich tržní hodnotě. Prodej dceřiných společností by proto pro spořitelnu neměl znamenat velké ztráty. Kromě toho je díky příslibu Německa, že spořitelna prodá dceřiné společnosti za tržní cenu, která bude též určena nezávislým znalcem, zaručeno, že prodeje nebudou spojeny s dalšími státními podporami.
(78)
Dalšími příčinami finančních obtíží spořitelny byla ABS- a SAA-portfolia. Tyto investice byly již výrazně sníženy. Spořitelna svoji účast v těchto portfoliích úplně ukončí do roku 2014. Exit z tohoto portfolia je nezbytným krokem pro realizaci nové strategie spořitelny, neboť tyto investice již neodpovídají novému obchodnímu modelu spořitelny. Současná účetní hodnota zbývajících aktiv v ABS- a SAA-portfoliu odpovídá celkově jejich tržní hodnotě, a proto je zbývající riziková expozice u těchto portfolií omezená a neohrožuje životaschopnost spořitelny.
(79)
Konečně je zbývající riziko spořitelny ve spojení s její majetkovou účastí na WestLB, která vedla ke ztrátám ve výši […] mil. EUR, omezené a zajištěné tichými rezervami v investičním portfoliu RSGV. Příspěvek spořitelny [k …] poplyne pouze z budoucích čistých příjmů, a proto tato příspěvková povinnost dlouhodobou rentabilitu spořitelny neohrozí. Kromě toho hodnotí Komise jako pozitivní, že příspěvky [k …] budou moci být placeny teprve poté, co bude vyplacena odměna státního kapitálu v souladu s podmínkami rekapitalizace.
(80)
Komise konstatuje, že slabiny vedení spořitelny již byly předmětem cílených zlepšovacích opatření ze strany spořitelny a bude tomu tak i nadále. Změna vlastnické struktury a zavedení hlasování kvalifikovanou většinou realizované v roce 2005 v souvislosti se sloučením Stadtsparkasse Köln a Sparkasse Bonn zaručují, že politické zájmy vlastníků nebudou kladeny nad hospodářské zájmy spořitelny. Dále budou umožněna zlepšení týkající se odpovědnosti vrcholového managementu a to skrze změny složení a počtu členů orgánů spořitelny a způsobu jejich usnášení. Silněji soustředěná odpovědnost a vyšší podíl [externích …] členů, kteří nepocházejí z politických kruhů, v orgánech spořitelny umožní větší transparenci a efektivnost při přijímání rozhodnutí. Tato opatření řeší - ve spojení se změněnou vlastnickou strukturou - příčiny obtíží spořitelny, takže riziko, že se spořitelna bude znovu účastnit politicky motivovaných záměrů, které jsou v rozporu s hospodářskými zájmy spořitelny, je minimální. Kromě toho se zdá, že novelizovaný zákon o spořitelnách dostatečně zaručuje nezávislost vedení spořitelny. Důkazy předložené spořitelnou, že se od roku 2004 již neúčastnila nových politicky motivovaných záměrů, ukazují, že provedená opatření fungují. Celkově je nový kodex Corporate Governance v souladu s výsledky, které byly dosaženy ve srovnatelných případech (31). Provedené a přislíbené změny Corporate Governance spořitelny, mohou proto být považovány za přiměřený a dostatečný příspěvek k znovuobnovení její dlouhodobé rentability.
(81)
Podle názoru Komise splňuje plán restrukturalizace spořitelny podmínky bodů 9 a 12 až 15 sdělení o restrukturalizaci: musí z něj být patrné, jak finanční instituce co nejdříve obnoví dlouhodobou rentabilitu bez státní podpory. Kromě toho musí být finanční instituce schopna vytvářet přiměřenou rentabilitu vlastního kapitálu a současně nést všechny náklady své běžné obchodní činnosti a splňovat příslušná regulatorní kriteria.
(82)
Spořitelna předala finanční projekce pro období 2008-2014 s údaji o jejích příjmech, nákladech, snižování hodnoty, ziscích a kapitálových pozicích. Podle názoru Komise vychází základní scénář z realistických makroekonomických předpokladů. Spořitelna vychází z toho, že od roku 2010 bude dosahovat zisků a od té doby bude po celé období restrukturalizace postupně zlepšovat svoje výsledky hospodaření za hospodářské období. Podle prognóz bude rentabilita vlastního kapitálu činit v roce 2014 zhruba [9-10] %, což je za normálních tržních podmínek přiměřený výsledek pro maloobchodní finanční instituci. Od roku 2013 bude kromě toho spořitelna platit plnou odměnu za opatření podpory. Kapitálové kvóty spořitelny budou i nadále výrazně nad minimálními kapitálovými požadavky; pro rok 2014 má kapitálová kvóta tier-1 činit [8-9] % (oproti 6,1 % v roce 2009).
(83)
Kromě toho spořitelna prokázala, že by byla schopna přežít i v pesimistickém scénáři. Předpoklady, na nichž je založen pesimistický scénář, byly přiměřené. Ze zátěžového testu vyplynulo, že výsledky spořitelny budou nad regulatorními kapitálovými kvótami, a proto tudíž plní i podmínky bodu 13 sdělení o restrukturalizaci. Z citlivostní analýzy dále plyne, že spořitelna by byla schopna překonat i možnou budoucí výraznou změnu úrokových sazeb.
(84)
Spořitelna kromě toho předložila strategii pro předčasné částečné splacení státních kapitálových injekcí. Toto částečné splacení by mělo být možné, aniž by byla dotčena kapitálová základna spořitelny, neboť kvóta tier-1 spořitelny se předpokládá ve výši [6-7] % pro rok 2010 a podle základního scénáře by v dalších letech měla být vyšší. I podle pesimistického scénáře by měla být nad regulatorními požadavky. Pro předčasné částečné splacení není ani pro spořitelnu ani pro jiné podniky, které se na transakci podílejí, zapotřebí dodatečné podpory. Zaprvé by Förderungsgesellschaft nebyla v lepší situaci s ohledem na stanovení kupní ceny za první tranší ve výši 150 mil. EUR požitkových listů, což v zásadě odpovídá cash flow společnosti Förderungsgesellschaft, které by obdržela, pokud by si kapitálový nástroj ponechala. Zadruhé k transferu dochází mezi dvěma veřejnými subjekty. Dále s ohledem na skutečnost, že nástroj, který má být přeměněn na kapitál tier-1, již byl kvalifikován jako státní podpora a že spořitelna po této přeměně zaplatí stejně vysokou odměnu Zweckverbandu, není podle názoru Komise s přeměnou spojena žádná další státní podpora. Konečně bude zpětný odkup druhé tranše ve výši 150 mil. EUR spořitelnou v zásadě také odpovídat cash flow Förderungsgesellschaft, který by získala, pokud by si nástroj ponechala.
(85)
Komise proto došla k závěru, že restrukturalizační plán předložený spořitelnou splňuje kritéria sdělení o restrukturalizaci ohledně obnovení dlouhodobé rentability, a tudíž odstraňuje všechny pochybnosti Komise uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení, které se týkaly soutěžního práva.
ii) Vlastní příspěvek/sdílení nákladů
(86)
Podle sdělení o restrukturalizaci by se finanční instituce a jejich vlastníci měli na restrukturalizaci co nejvíce podílet z vlastních zdrojů, aby se zajistilo omezení podpory na nezbytné minimum. Za tímto účelem mohou být např. prodána aktiva finanční instituce. Dále by vlastníci měli podle možnosti ztráty finanční instituce absorbovat. Díky závazkům, které podstoupila spořitelna, se dosáhne toho, že budou využity vlastní zdroje a že se soukromí investoři, kteří drží hybridní kapitál spořitelny, budou na restrukturalizaci podílet.
(87)
Z restrukturalizačního plánu neplyne, že by státní podpora šla nad rámec nákladů spojených s obnovením rentability. Poskytnutá podpora má zaručit, že spořitelna bude podle základního scénáře disponovat přiměřenými kapitálovými rezervami a podle pesimistického scénáře bude splňovat regulatorní požadavky na podíl vlastního kapitálu.
(88)
Komise poznamenává, že spořitelna provádí opatření zaměřená na snižování nákladů, a skrze takto získané interní prostředky sama přispívá k nákladům na restrukturalizaci. Tato opatření povedou na konci období restrukturalizace ke snížení ročních nákladů o [25-35] mil. EUR (zhruba [5-8] % celkových nákladů v roce 2009).
(89)
Kromě toho budou prodejem rentabilních dceřiných společností, které nepatří k hlavnímu oboru činnosti, získány výnosy, které budou moci být použity k financování nákladů na restrukturalizaci.
(90)
Spořitelna nemůže pozastavit nebo odložit výplatu kuponů hybridních kapitálových nástrojů, pokud v určitém roce dosáhne zisku. Avšak majitelé hybridních kapitálových nástrojů také absorbují ztráty spořitelny, pokud to bude možné, neboť výplata kuponů u hybridního kapitálu byla pozastavena, resp. nominální hodnota hybridního kapitálu byla snížena skrze účast na ztrátách spořitelny. Komise je proto názoru, že se po investorech do hybridního kapitálu žádá co největší sdílení nákladů, a tím jsou splněny požadavky sdělení o restrukturalizaci, pokud jde o příspěvek soukromých investorů k nákladům na restrukturalizaci.
(91)
Podle bodu 24 sdělení o restrukturalizaci může být přiměřené rozdělení nákladů zaručené také přiměřenou odměnou státní podpory. Podle názoru Komise je odměna stanovená v rámci opatření na rekapitalizaci ve spojení s jinými, již popsanými opatřeními k rozdělení nákladů, přiměřená. Díky očekávaným ziskům bude spořitelna schopna zaplatit odměnu za kapitál poskytnutý státem a vyplácet kupony podle ustanovení upravujících rekapitalizaci, a sice od roku 2011 u požitkových listů a od roku 2013 u tichého vkladu poté, co byl doplněn jmenovitý kapitál těchto nástrojů. Úroky u požitkových listů držených státem se budou kumulovat [2-6] let a kapitál snížený skrze účast na ztrátě bude u obou rekapitalizačních nástrojů znovu doplněn. Podle finančních projekcí obsažených v základním scénáři získá stát úroky nezaplacené u požitkových listů a sníženou jmenovitou hodnotu obou nástrojů později zpět.
(92)
Proto je třeba zastávat názor, že restrukturalizační plán předložený Německem stanoví dostatečný vlastní příspěvek k restrukturalizaci, a tím odstraňuje pochybnosti týkající se práva hospodářské soutěže uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení.
iii) Opatření omezující narušení hospodářské soutěže
(93)
Podle sdělení o restrukturalizaci musí restrukturalizační plán stanovit opatření k omezení narušení hospodářské soutěže a k zaručení finančního sektoru, který je charakterizován hospodářskou soutěží. Kromě toho musí vyřešit problém morálního hazardu a zaručit, že státní podpora nebude použita k financování protisoutěžního chování.
(94)
Soubor opatření dostatečným způsobem řeší problém morálního hazardu. Spořitelna se zavázala k rozsáhlému zcizení rentabilních podniků, které nesouvisejí s hlavním oborem podnikání. Mezi ně patří majetkové účasti na těchto velkých […] spořitelny: […], […], RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG a Neue Leben Pensionsverwaltung AG.
(95)
Německo předložilo podrobný časový plán pro plánovaná zcizení a zavázalo se jmenovat svěřenského správce, který má zaručit, že tyto závazky budou včas realizovány.
(96)
Při nedodržení přislíbeného časového plánu bude pro zcizení jmenován svěřenský správce pro zcizování. V rámci restrukturalizace spořitelny má být její činnost v určitých zákaznických segmentech omezena. Díky plánovaným opatřením získají soutěžitelé přístup k části velkých podnikových zákazníků a institucionálních zákazníků spořitelny. S ohledem na skutečnost, že se jedná o velké podniky, které v zásadě mají přístup ke kapitálovým trhům, pokládá Komise riziko negativního dopadu opatření na reálnou ekonomiku za zanedbatelné.
(97)
Spořitelna dále během provádění restrukturalizačních opatření nominálně sníží svoji bilanční sumu o [15-20] % rizikově vážených aktiv ([15-20] % bilanční sumy) a o [10-15] % při zohlednění budoucího růstu (5 % bilanční sumy). Tohoto snížení má být dosaženo zejména ukončením investic do SAA a ABS, ukončením obchodování na vlastní účet ([6-8] % rizikově vážených aktiv, [6-8] % bilanční sumy) a redukcí velkých úvěrů a zkrácením úvěrových linek institucionálních zákazníků ([5-7] % rizikově vážených aktiv, [5-7] % bilanční sumy).
(98)
S ohledem na výši podpor pro spořitelnu (3,3 % rizikově vážených aktiv) je tato opatření možné považovat s ohledem na redukci velikosti a rozsahu obchodních činností spořitelny za dostatečná. Spořitelna je činná pouze v hospodářském prostoru Kolín nad Rýnem-Bonn, kde má podstatné ([18-23] - [30-35] % podle produktu), nikoliv však dominantní postavení. Kromě toho nebyla spořitelna ve svých klíčových obchodních segmentech nikdy cenovým vůdcem. Dodatečná opatření, jejichž cílem by byla další redukce tržního podílu spořitelny v hlavním oboru činnosti, tj. segmentu soukromých zákazníků, se proto z následujících důvodů nezdají být smysluplná. Hlavní obor činnosti nevedl k problémům spořitelny. Dále Německo dostatečným způsobem prokázalo, že provedení takovýchto dostatečných opatření by bylo obtížné a spojené s nepřiměřeně vysokými náklady, které by negativně ovlivnily ziskovost spořitelny a ohrozily její dlouhodobou rentabilitu. Takováto opatření by měla dále negativní dopad na hlavní obchodní segmenty spořitelny, tedy obchodní činnost s malými a středními podniky a soukromými zákazníky, které však nebyly příčinou obtíží spořitelny. S ohledem na omezené alternativní možnosti financování u těchto skupin zákazníků a na rozhodovací praxi Komise, která je zaměřena na zachování úvěrování reálné ekonomiky, zastává Komise názor, že další omezení obchodní činnosti spořitelny by poškodila její hlavní obchodní činnost, a tím by poškodila jak spořitelnu, tak i trhy, které obsluhuje.
(99)
Komise dále bere na vědomí závazky týkající se chování předložené spořitelnou a Německem. Tyto závazky zahrnují zákaz cenového vůdcovství a zákaz využívat státní podporu pro reklamu, takže spořitelna nemůže využít podporu pro financování protisoutěžního tržního chování. V souladu s bodem 40 sdělení o restrukturalizaci zaručuje dále zákaz převzetí, že státní podpora nebude použita pro převzetí soutěžitelů.
(100)
Je možné dojít k závěru, že druh a rozsah opatření navrhovaných spořitelnou je dostatečný a přiměřený, aby zamezil případným narušením hospodářské soutěže. Restrukturalizační plán spořitelny proto splňuje ustanovení sdělení o restrukturalizaci týkající se rentability, sdílení nákladů a opatření k zmírnění narušení hospodářské soutěže a odstraňuje pochybnosti uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení.
8.2.3 Kontrola
(101)
Podle oddílu 5 sdělení o restrukturalizaci musejí být pravidelně předkládány zprávy, aby Komise mohla zkontrolovat, zda je restrukturalizační plán řádně prováděn. Německo jmenuje svěřenského správce pro kontrolou, který bude každých šest měsíců předkládat kontrolní zprávu. První zprávu je třeba předložit v únoru 2011. Podle názoru Komise je tedy zaručena řádná kontrola provádění restrukturalizačního plánu.
(102)
Restrukturalizační plán popsaný v oddíle 4 tohoto rozhodnutí je v souladu s čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
9. ZÁVĚR
(103)
Restrukturalizační opatření jsou způsobilá umožnit spořitelně znovuobnovení její dlouhodobé rentability, jsou dostatečná, pokud jde o sdílení nákladů, a vhodným způsobem a přiměřeně brání účinkům uvedených opatření podpory, která by poškozovala hospodářskou soutěž. Z tohoto důvodu odpovídá restrukturalizační plán podle názoru Komise kritériím sdělení o restrukturalizaci, takže opatření restrukturalizace mohou být považována za slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU. Kapitálové injekce proto mohou být povoleny v souladu s restrukturalizačním plánem,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Podpora na restrukturalizaci poskytnutá společnosti Sparkasse KölnBonn jejími veřejnými podílníky je státní podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
S výhradou provedení restrukturalizačního plánu a dodržení závazků uvedených v přílohách I, II a III je podpora slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.
V Bruselu dne 29. září 2010.
KOMISIJAS LĒMUMS
(2010. gada 29. septembris)
par valsts atbalstu C 32/09 (ex NN 50/09), ko Vācija īstenojusi Sparkasse KölnBonn pārstrukturēšanai
(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 6470)
(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2011/526/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
uzaicinājusi dalībvalstis un citas ieinteresētās personas iesniegt piezīmes saskaņā ar šiem noteikumiem (1),
tā kā:
1. PROCEDŪRA
(1)
Vācija paziņoja par pasākumiem 2009. gada 21. oktobrī.
(2)
Savā 2009. gada 4. novembra lēmumā (2) (turpmāk “lēmums sākt procedūru”) Komisija sākotnēji secināja, ka rekapitalizācijas pasākumi attiecībā uz Sparkasse KölnBonn (turpmāk “banka”) uzskatāmi par valsts atbalstu, un pauda bažas, vai pasākumi, kas īstenoti attiecībā uz Sparkasse KölnBonn, uzskatāmi par saderīgiem ar iekšējo tirgu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punktu. Komisija arī pieprasīja, lai Vācija iesniedz pārstrukturēšanas plānu.
(3)
Lēmums sākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2010. gada 6. janvārī, un ieinteresētās personas tika lūgtas iesniegt apsvērumus.
(4)
Vācija iesniedza pārstrukturēšanas plānu 2010. gada 11. februārī, un tas tika apspriests vairākās sanāksmēs un telekonferencēs laikā no 2009. gada decembra līdz 2010. gada septembrim.
(5)
Vācija iesniedza papildinformāciju un atjauninātus pārstrukturēšanas plāna datus 2010. gada 15. janvārī, 10., 12. un 24. februārī, 10. un 26. martā, 21. un 28. maijā, 8. un 11. jūnijā, 23. jūlijā un 10. un 23. augustā. Pārstrukturēšanas plāna galīgais teksts tika iesniegts 2010. gada 1. septembrī.
2. ATBALSTA SAŅĒMĒJAS KREDĪTIESTĀDES RAKSTUROJUMS
(6)
Sparkasse KölnBonn ir Vācijas krājbanka. Pašreizējā veidolā tā tika izveidota 2005. gadā, apvienojoties uzņēmumiem Stadtsparkasse Köln un Sparkasse Bonn, kuru īpašnieki (Träger jeb atbildīgās valsts iestādes, turpmāk “īpašnieks”) bija attiecīgi Ķelnes un Bonnas pilsēta. Ķelnes pilsētas netiešā turējumā esošā daļa jaunajā bankā ir 70 %, Bonnas pilsētas - 30 %. Pēc apvienošanas Sparkasse KölnBonn īpašnieks ir apvienība Zweckverband Sparkasse KölnBonn (turpmāk “Zweckverband”). Zweckverband ir reģistrēta atbilstīgi publiskajām tiesībām, un tā ir īpašam mērķim izveidota apvienība. Zweckverband vienīgie dalībnieki ir Ķelnes pilsēta (70 %) un Bonnas pilsēta (30 %).
(7)
Sparkasse KölnBonn 2008. gada beigās bija otra lielākā Vācijas krājbanka, kuras bilances vērtība bija EUR 31 miljards. Tolaik Moody’s piešķirtais kredītvērtējums Sparkasse KölnBonn bija Aa2. Tas tika pazemināts uz A1 2010. gada 15. martā.
(8)
Sparkasse KölnBonn sniedz bankas pakalpojumus privātpersonām (Privatkundengeschäft) un korporatīviem klientiem (Firmenkundengeschäft). Reģionālā līmenī banka aktīvi darbojas projektu finansēšanā un kapitāla tirgū (Kapitalmarktgeschäft), kā arī veic citas finanšu operācijas, piem., aktīvu pārvaldību.
(9)
Banka aktīvi darbojas tikai Ķelnes un Bonnas reģionā, un tās tirgus daļa 2008. gadā bija apmēram [30-35] (3) % attiecībā uz privātpersonu noguldījumiem, apmēram [20-25] % attiecībā uz aizdevumiem privātpersonām un [15-20] % attiecībā uz aizdevumiem korporatīviem klientiem (4).
3. ATBALSTA PASĀKUMI
(10)
Sparkasse KölnBonn kapitālā kopumā tika ieguldīti EUR 650 miljoni,
i)
2008. gada beigās emitējot līdzdalības sertifikātus (Genussrechte);
ii)
2009. gada sākumā izmantojot daļas bez balsstiesībām (Stille Einlage).
3.1. Līdzdalības sertifikāti (Genussrechte)
(11)
Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaft (turpmāk “Förderungsgesellschaft”) 2008. gada decembrī veica parakstīšanos uz Sparkasse KölnBonn nominālajiem līdzdalības sertifikātiem EUR 300 miljonu apmērā divos laidienos, katru EUR 150 miljonu apmērā.
(12)
Förderungsgesellschaft ir Rheinischer Sparkassen- und Giroverband (Reinas krājbanku apvienība, turpmāk “RSGV”) pilnībā piederošs meitasuzņēmums. RSGV ir publisko tiesību apvienība (“Körperschaft des öffentlichen Rechts”) attiecībā uz visām krājbankām un to publiskajiem īpašniekiem, kuri atrodas Reinzemē (Rheinland), un tā pārstāv Sparkassen (krājbankas) un to (publiskos) īpašniekus. Saskaņā ar statūtiem Förderungsgesellschaft mērķis ir popularizēt RSGV piederīgās krājbankas. Förderungsgesellschaft var veikt iemaksas krājbanku kapitālā - šādu iemaksu vienīgais mērķis ir turpināt attīstīt kreditēšanas darbību, un tā var saņemt aizdevumus.
(13)
Sertifikātu kuponu likme ir 8 %. Sertifikātu dzēšanas termiņš ir 2013. gada 31. decembris. No regulējuma viedokļa līdzdalības sertifikāti ir 2. līmeņa kapitāls.
(14)
Līdzdalības sertifikāti tiek izmantoti gada zaudējumu segšanai proporcionāli to daļai kopējā pašu kapitālā zaudējumu segšanai; līdzdalības sertifikātos ietverta maksājumu saglabāšana uzskaites ierakstos […] apmērā, t. i., iepriekšējie maksājumi attiecībā uz līdzdalības sertifikātiem jāveic ne vēlāk kā [2-6] gadu laikā pēc to samaksas termiņa. Tas pats attiecas uz maksājumiem, kurus veic, lai papildinātu līdzdalības sertifikātu nominālvērtību, ja tā samazinājusies zaudējumu segšanas rezultātā.
(15)
Sertifikātu finansēšanai Förderungsgesellschaft veica parakstīšanos uz diviem aizņēmumiem […] apmērā. Šiem aizņēmumiem ir nemainīga procentu likme [4-5] % līdz līdzdalības sertifikātu termiņa beigām. Aizņēmumu, kas izsniegts […], garantē RSGV, kas no Förderungsgesellschaft saņems garantijas atlīdzību [1,8-2,5] % apmērā.
3.2. Daļas bez balsstiesībām
(16)
Sparkasse KölnBonn un Zweckverband2009. gada 2. janvārī un 2009. gada 27. februārī noslēdza līgumus par daļām bez balsstiesībām, izveidojot “Stille Gesellschaft” EUR 350 miljonu apmērā, ko izmaksāja divos laidienos: vienu EUR 300 miljonu apmērā - 2009. gada 2. janvārī, otru EUR 50 miljonu apmērā - 2009. gada 1. aprīlī. Daļas bez balsstiesībām ir mehānisms, saskaņā ar kuru ieguldītājs neiegūst balsstiesības, bet saņem atlīdzību. Šis instruments ir nebeidzams, un to ietver 1. līmeņa pamatkapitālā. Zweckverband ir daļu bez balsstiesībām turētājs.
(17)
Daļu bez balsstiesībām pirmā laidiena finansēšanai Zweckverband noslēdza līgumu par aizņēmumu EUR 300 miljonu apmērā. 50 % no aizņēmuma nodrošina […], un atlikušos 50 % nodrošina […]. Par aizņēmumu Zweckverband maksās atlīdzību, ko veido 12 mēnešu EURIBOR plus [0,7-1,1] %. Otrais laidiens EUR 50 miljonu apmērā tika refinansēts, izmantojot […] izsniegtu aizdevumu, par kuru atlīdzība bija EURIBOR plus [0,7-1,1] %. Lai gan ne Ķelne, ne Bonna nesniedz īpašas garantijas, saskaņā ar Zweckverband statūtiem abām pilsētām ir neierobežota atbildība attiecībā uz visām Zweckverband saistībām.
(18)
Attiecībā uz daļām bez balsstiesībām Sparkasse KölnBonn maksā atlīdzību, ko veido 12 mēnešu EURIBOR plus 7,25 %. Šāda atlīdzība tika noteikta atbilstīgi Deutsche Bank t. s. “atzinumam par godīgumu”. Atlīdzības maksājums ir atkarīgs no bilancē uzrādītās peļņas, un šo maksājumu neveic, ja Sparkasse KölnBonn neuzrāda peļņu attiecīgajā gadā. Maksājumu neveic arī tad, ja tā veikšanas laikā kapitāla koeficients ir zemāks par 9 % un ciktāl tā veikšana radītu vai palielinātu zaudējumus attiecīgajā pārskata gadā. Ja maksājums tiek atlikts, nav pienākuma to saglabāt uzskaites ierakstos un vēlāk veikt maksājumu, kura veikšanu banka ir apturējusi. Turklāt daļas bez balsstiesībām sedz bilances zaudējumus proporcionāli to daļai kopējā kapitālā zaudējumu segšanai.
4. PĀRSTRUKTURĒŠANAS PLĀNS
(19)
Saskaņā ar pārstrukturēšanas plānu Sparkasse KölnBonn darbosies kā reģionāla krājbanka atbilstīgi tās statūtos noteiktajam uzņēmējdarbības modelim. Bankas darbība būs koncentrēta uz parastiem neliela apjoma bankas pakalpojumiem, ko tā sniegs klientiem - privātpersonām un MVU - tās tradicionālajos segmentos, un tā vairs neveiks citas darbības, piem., nekustamā īpašuma tirdzniecību vai ieguldījumus strukturētos produktos, un pārdos blakusdarbībā iesaistītus meitasuzņēmumus. Turklāt banka ievērojami samazinās administratīvos izdevumus.
4.1. Pārstrukturēšanas plāna raksturojums
(20)
Sparkasse KölnBonn galvenokārt sniegs pakalpojumus klientiem Ķelnes un Bonnas reģionā tādos segmentos kā pakalpojumi privātpersonām, privāti sniegti bankas pakalpojumi privātpersonām, kas veic apjomīgus aktīvu ieguldījumus, pakalpojumi MVU, korporatīviem un institucionāliem klientiem. Banka koncentrēsies uz korporatīviem klientiem, kuru gada apgrozījums ir mazāks par EUR 250 miljoniem.
(21)
Sparkasse KölnBonn samazinās savus lielākos ar kreditēšanu saistītos riska darījumus, ierobežojot kredītlīnijas, pieprasot papildu nodrošinājumu vai nododot riskus citām kredītiestādēm. Segmentā “pakalpojumi korporatīviem klientiem”Sparkasse KölnBonn jau panākusi riska darījumu samazinājumu EUR 551,5 miljonu apmērā, bet līdz 2013. gada beigām tā vēl samazinās savus riska darījumus par EUR [900-1 100] miljoniem; to sākotnējais līmenis 2008. gadā bija EUR 2,8 miljardi. Turklāt ar kreditēšanu saistītie riska darījumi EUR [800-900] miljonu apmērā ar iestādēm, kas nav saistītas ar Ķelnes un Bonnas reģionu, tiks samazināti līdz 2013. gada beigām, izmantojot tādus pašus instrumentus (skatīt I pielikuma 4. punktu).
(22)
Sparkasse KölnBonn jau samazinājusi savu nekustamā īpašuma tirdzniecības portfeli, kas sākotnēji bija EUR 550 miljoni, līdz EUR [20-23] miljoniem patlaban, un turpmāk tas tiks samazināts līdz nullei. Banka nākotnē neveiks nekustamā īpašuma tirdzniecības operācijas, un tā apsver iespēju atteikties no tādas iestādes statusa, kam ir tirdzniecības portfelis, līdz ar to tā atlikušās ierobežotās tirdzniecības operācijas iekļaus netirdzniecības portfelī. Šādiem darījumiem būs kvalitatīvs ierobežojums: tie attieksies uz noteiktiem produktiem un tiem piemēros kvantitatīvu ikdienas ierobežojumu attiecībā uz riska darījumiem (tirgus risks EUR [3-5] miljoniem, skatīt I pielikuma 2. punktu).
(23)
Viens no galvenajiem Sparkasse KölnBonn zaudējumu iemesliem 2008. gadā bija tās ieguldījumi tā saucamajos ABS un stratēģiski asignētu aktīvu (turpmāk “SAA”) portfeļos. Laikā, kad Sparkasse KölnBonn veica ieguldījumus ABS portfeļos, tā iegādājās no ģeogrāfiskā viedokļa diversificētus (5) aktīvus, kam galvenokārt piešķirts AAA kredītnovērtējums, tostarp RMBS (6), CDO (7), CMBS (8), ABS (9) un CLO (10). 2007. gada beigās ABS portfelis Sparkasse KölnBonn kontos bija EUR 1,05 miljardi. SAA ir ieguldījumi specializētos fondos, ar kuru starpniecību Sparkasse KölnBonn turējumā bija diversificēts portfelis, ko cita starpā veidoja starptautisku uzņēmumu kapitāla vērtspapīri, REIT (11) un obligācijas, tostarp fondos ar augstu ienesīgumu un attīstības valstu fondos. 2007. gada beigās šī portfeļa uzskaites vērtība Sparkasse KölnBonn bilancē bija EUR 2,2 miljardi. Kaut gan Sparkasse KölnBonn mērķis bija plaši diversificēt ABS un SAA portfeļus, tos nozīmīgi ietekmēja finanšu krīze. 2008. gadā vajadzēja daļēji norakstīt EUR 249 miljonus (12), galvenokārt abu portfeļu dēļ, šo summu Sparkasse KölnBonn vajadzēja atzīt kā zaudējumus saistībā ar saviem ieguldījumu portfeļiem papildus EUR 108 miljoniem, ko tā iegrāmatoja kā zaudējumus jau 2007. gadā.
(24)
Pārstrukturēšanas plānā Sparkasse KölnBonn norādīja ABS un SAA ieguldījumus kā neatbilstīgus riska profilam un stratēģijas pārorientēšanai, kļūstot par tradicionālu krājbanku. Rezultātā banka pieņēma lēmumu pilnībā izpārdot vai izbeigt šādas saistības līdz 2014. gadam. Lai ierobežotu savu riska pozīciju saistībā ar kapitāla vērtspapīriem, Sparkasse KölnBonn 2008. gada martā uz pusi samazināja SAA ieguldījumus. 2009. gadā tā īstenoja citus pārdevumus, un rezultātā 2009. gada 30. septembrīSAA portfelis tika samazināts līdz EUR 468 miljoniem. Atlikušo riska darījumu ar ABS radīto ietekmi (nomināli EUR 970 miljoni 2009. gada 30. septembrī) uz Sparkasse KölnBonn kontiem segs izveidotie uzkrājumi un riska ierobežošana 2010. gadā. Visbeidzot [2012.-2014.] gadā tiks pārdots viss atlikušais portfelis.
(25)
Sparkasse KölnBonn sākusi īstenot plašu programmu izmaksu samazināšanai, tostarp darbinieku skaita samazināšanai, bankas iekšējo procesu optimizēšanai un 22 filiāļu slēgšanai no esošajām filiālēm (kopskaitā 131 filiāle) līdz 2011. gada vidum. Rezultātā bankas administratīvie izdevumi tiks pakāpeniski samazināti par [5-8] % līdz 2014. gadam (13).
(26)
Vācija apsolījusi, ka banka ievēros ierobežojumus attiecībā uz kuponu maksājumiem (I pielikuma 7. punkts), aizliegumu attiecībā uz reklāmu (I pielikuma 9. punkts) un iegādi (I pielikuma 8. punkts) un aizliegumu būt cenu līderim, saskaņā ar kuru līdz 2014. gada beigām Sparkasse KölnBonn noguldījumiem un hipotēkām nedrīkst piedāvāt labākas likmes salīdzinājumā ar labākajiem no desmit lielākajiem konkurentiem (attiecībā uz noguldījumiem to konkurentu tirgus daļas izteiksmē, kuri aktīvi darbojas attiecīgajā tirgū Ķelnes un Bonnas reģionā, un attiecībā uz hipotēkām tirgus daļas jaunās ražotnēs Vācijā izteiksmē, skatīt I pielikuma 5. punktu).
4.2. Meitasuzņēmumu pārstrukturēšana
(27)
Sparkasse KölnBonn plāno samazināt savu meitasuzņēmumu skaitu par vienu trešdaļu. No meitasuzņēmumu portfeļa, kas bankas kontos bija EUR 635 miljoni 2008. gada 31. decembrī, EUR [20-40] miljoni tika atsavināt vai likvidēti līdz 2009. gada beigām un turpmāk plāno atsavināt vēl EUR [180-250] miljonus. Īstenojot šo pasākumu, Sparkasse KölnBonn plāno sasniegt divus mērķus, kas atkarīgi no meitasuzņēmuma veida. Pirmkārt, pārdot blakusdarbībā iesaistītos meitasuzņēmumus (14), kuri aktīvi darbojas reģionālos attīstības projektos vai komunālo un sociālo mājokļu jomā, tādējādi samazinot Sparkasse KölnBonn riska pozīciju un ievainojamību. Otrkārt, pārdot daļas uzņēmumos, kuri ir tikai netieši saistīti ar Sparkasse KölnBonn darbību, tādējādi radot peļņu Sparkasse KölnBonn pārstrukturēšanas finansēšanai. Visu pārdodamo meitasuzņēmumu saraksts dots I pielikuma 10. un 13. punktā.
(28)
Piemēram, pārdošana, ko veiks otrajā grupā, attiecas uz daļām tādās sabiedrībās kā RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG un neue leben Pensionsverwaltung AG. Šī pārdošana ir jau pabeigta, un iegūtie ieņēmumi ir apmēram EUR [25-35] miljoni.
(29)
Attiecībā uz dažiem meitasuzņēmumiem, kuri kopsummā veido apmēram EUR [70-100] miljonus, Sparkasse KölnBonn paredz, ka privātie pircēji izrādīs mazu ieinteresētību. Interese būs neliela galvenokārt šo uzņēmumu rakstura dēļ - šie uzņēmumi ir mazi, darbojas sociālo mājokļu jomā un reģionālajā attīstībā sadarbībā ar Ķelnes pilsētu - vai to īpašumtiesību struktūras dēļ, kurā dominē Ķelnes pilsēta. Tāpēc banka apsver iespēju pārdot šīs darbības [Ķelnes pilsētai vai sabiedrībai, kas ir saistīta ar Ķelnes pilsētu]. Nodošanai tiktu izmantota neatkarīga eksperta noteikta tirgus vērtība. To meitasuzņēmumu aktīvi, kurus pārdos Ķelnes pilsētai, ir galvenokārt saistīti ar nekustamā īpašuma operācijām.
(30)
Pārstrukturēšanas pasākumu īstenošanas rezultātā banka samazinās savus riska svērtos aktīvus (RSA) par EUR [2-5] miljardiem un to apjoms būs EUR [15-20] miljardi (t. i., tie tiks samazināti par [15-20] %) (neņemot vērā pamatdarbības turpmāko pieaugumu pārstrukturēšanas perioda laikā). Ja ņemtu vērā pamatdarbības pieaugumu, RSA samazinājums būtu [10-15] % līdz 2014. gadam. Sparkasse KölnBonn […] tiktu samazināti par EUR [4-6] miljardiem, un to apjoms būtu [20-30] miljardi (t. i., par [15-20] %) (neņemot vērā pamatdarbības turpmāko pieaugumu pārstrukturēšanas perioda laikā). Ja ņemtu vērā pamatdarbības pieaugumu, pārstrukturēšanas pasākumu rezultātā kopējie aktīvi samazinātos par 5 %.
4.3. Spēja atgūt dzīvotspēju saskaņā ar pamatscenāriju un stresa scenāriju
(31)
Vācija iesniegusi pamatscenāriju un stresa scenāriju, lai pierādītu Sparkasse KölnBonn spēju atgūt ilgtermiņa dzīvotspēju.
(32)
Saskaņā ar pamatscenāriju iesniegto finanšu prognožu pamatā ir pieņēmumi, kuri atbilst atzītu ekonomikas institūtu publicētajām prognozēm saistībā ar Vāciju. Pieņem, ka IKP izaugsme saglabāsies tādā pašā vidējā līmenī visā pārstrukturēšanas perioda laikā. Paredz, ka bezdarba līmenis turpinās paaugstināties līdz 2011. gadam un tad sāks palēnām samazināties. Visbeidzot paredz, ka patlaban vērojamā nelabvēlīgā situācija, kad procentu likmes ir zemā līmenī, uzlabosies 2010. gadā un tad paliks nemainīga visā pārstrukturēšanas periodā.
(33)
Kā redzams 1. tabulā, saskaņā ar pamatscenāriju Sparkasse KölnBonn atgūs rentabilitāti 2010. gadā un pakāpeniski uzlabos savus darbības rezultātus līdz 2014. gadam. 2014. gadā bankas sasniegtā kapitāla atdeve (ROE) būs [9-10] %. 1. attēlā parādīti svarīgākie Sparkasse KölnBonn finanšu darbības rādītāji 2008.-2014. gadā.
1. tabula
Sparkasse KölnBonn peļņa pirms nodokļu nomaksas 2010.-2014. gadā saskaņā ar pamatscenāriju
Scenārijs
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Pamatscenārijs
- 98,8
[5-10]
[80-100]
[125-150]
[150-175]
[200-225]
1. attēls
Sparkasse KölnBonn svarīgākie finanšu darbības rādītāji 2008.-2014. gadā saskaņā ar pamatscenāriju
Rādītāji
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
RSA (15) (mljrd. EUR)
20,2
19,1
[17,5-20]
(…)
(…)
(…)
[15-20]
1. līmeņa koeficients (16)
6,4 %
(5,5 %)
6,9 %
(6,1 %)
[7-8] %
([6-7] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-10] %
([8-9] %)
ROE
- 13,5 %
- 6,5 %
[0-3] %
[4-6] %
[7-9] %
[7-9] %
[9-10] %
CIR
73,0 %
70,0 %
[65-75] %
[60-70] %
[55-65] %
[50-60] %
[50-60] %
FTE
3 824
3 672
[3 500-3 750]
[3 250-3 500]
[3 000-3 250]
[3 000-3 250]
[2 750-3 000]
(34)
Saskaņā ar stresa scenārija makroekonomikas pieņēmumiem krīze turpināsies līdz 2011. gadam un lēna atlabšana sāksies 2012. gadā. Salīdzinājumā ar pamatscenāriju stresa scenārijā izmantots pieņēmums, ka būs vēl divi gadi ar nelabvēlīgām un zemām procentu likmēm.
(35)
Saskaņā ar stresa scenāriju Sparkasse KölnBonn atgūs rentabilitāti 2012. gadā un turpinās uzlabot savus darbības rezultātus līdz 2014. gadam. 2014. gadā bankas sasniegtā kapitāla atdeve (ROE) būs [10-12,5] %. Saskaņā ar stresa scenāriju gan Sparkasse KölnBonn, gan visas konsolidācijas grupas kapitāla koeficienti saglabāsies virs regulējumā noteiktā minimālā līmeņa visā pārstrukturēšanas perioda laikā. 2. tabulā un 2. attēlā parādīti svarīgākie Sparkasse KölnBonn finanšu darbības rādītāji 2008.-2014. gadā saskaņā ar stresa scenāriju.
2. tabula
Sparkasse KölnBonn peļņa pirms nodokļu nomaksas 2010.-2014. gadā saskaņā ar stresa scenāriju
Scenārijs
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Stresa scenārijs
- 98,8
- [125-150]
- [25-50]
[50-75]
[125-150]
[175-200]
2. attēls
Sparkasse KölnBonn svarīgākie finanšu darbības rādītāji 2008.-2014. gadā saskaņā ar stresa scenāriju
Rādītāji
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
RSA (17) (mljrd. EUR)
20,2
19,1
[17-20]
[17-19]
[17-19]
[17-19]
[16-18]
1. līmeņa koeficients (18)
6,4 %
(5,5 %)
6,9 %
(6,1 %)
[6-7] %
([5-6])
[6-7] %
([6-7])
[6-7] %
([6-7])
[6-7] %
([6-7])
[7-8] %
([6-7])
ROE
- 13,5 %
- 6,5 %
- [8-9] %
- [1-3] %
[3-5] %
[8-10] %
[10-12] %
CIR
73,0 %
70,0 %
[70-75] %
[65-70] %
[60-65] %
[55-60] %
[50-55] %
FTE
3 824
3 672
[3 500-3 750]
[3 250-3 500]
[3 000-3 250]
[3 000-3 250]
[2 750-3 000]
(36)
Tā kā patlaban vērojamais īstermiņa procentu likmju zemais līmenis ir galvenais iemesls, kas ierobežo bankas peļņu, tika veikta papildu jutīguma analīze procentu likmēm (saskaņā ar 1. scenāriju procentu likmju līknes augšupvērstā virzība par 100 bāzes punktiem, saskaņā ar 2. scenāriju lejupvērsta virzība par 50 bāzes punktiem). Analīze apstiprināja, ka, procentu likmēm turpinot palielināties, Sparkasse KölnBonn rentabilitāte uzlabotos, savukārt, procentu likmēm samazinoties, bankas rentabilitāte pasliktinātos, t. i., īstermiņa procentu likmju lineārs samazinājums par 50 bāzes punktiem samazinātu peļņu par EUR [20-25] miljoniem gadā. Kopumā Vācijas nodrošinātā jutīguma analīze apliecināja, ka Sparkasse KölnBonn ievainojamība attiecībā uz nozīmīgiem procentu likmju satricinājumiem ir ierobežota.
4.4. Korporatīvā pārvaldība
(37)
Vācijas iesniegtā informācija liecināja, ka lēmumi veikt politiski virzītus ieguldījumus, kas vairoja Sparkasse KölnBonn problēmas, tika pieņemti laikā no 1997. gada līdz 2004. gadam, t. i., pirms Stadtsparkasse Köln un Sparkasse Bonn apvienošanas 2005. gadā, kuras rezultātā tika izveidota Sparkasse KölnBonn tās pašreizējā veidolā. Turklāt šie lēmumi tika pieņemti, pastāvot citādam tiesiskajam regulējumam, kurā galvenokārt dominēja Ziemeļreinas-Vestfālenes krājbanku likums (19). Kopš tā laika veikti uzlabojumi Sparkasse KölnBonn korporatīvajā pārvaldībā.
(38)
Ņemot vērā pārmaiņas bankas atbildīgās valsts iestādes (Träger) struktūrā pēc apvienošanas 2005. gadā, svarīgi lēmumi apvienībā Zweckverband tiek pieņemti ar akcionāru kvalificētu balsu vairākumu, kas noteikts vismaz 85 % apmērā, un šis līmenis ir augstāks nekā katras pilsētas dalība bankā.
(39)
Ir samazināts iestādes struktūru skaits un apjoms, tostarp nozīmīgi samazināts Uzraudzības padomes un Valdes apjoms (20). Tika likvidēta Dalības komiteja, kuras sastāvā bija trīs Valdes locekļi un kura iepriekšējā Stadtsparkasse Köln bija tiesīga pieņemt sākotnējus lēmumus par ieguldījumu veikšanu meitasuzņēmumos. Valde pārņēma atbildību par ieguldījumu politiku attiecībā uz pašu kapitāla iesaistīšanu, un šādi ieguldījumi jāvērtē atbilstīgi ekonomikas kritērijiem. Turklāt ikvienam jaunam Sparkasse KölnBonn ieguldījumam nepieciešama Uzraudzības padomes piekrišana.
(40)
Saskaņā ar grozījumiem likumā par krājbankām bankai bija pienākums izveidot Riska komiteju un Grāmatvedības komiteju un piešķirt tām plašas kontroles pilnvaras. Turklāt saskaņā ar likumu Uzraudzības padomes locekļiem jābūt nepieciešamai kvalifikācijai, lai novērtētu un kontrolētu krājbankas darbību. Valde ir pilnībā atbildīga par bankas pārvaldību, un tai nav saistoši ne Uzraudzības padomes, ne akcionāru norādījumi.
(41)
Papildus jau īstenotajiem uzlabojumiem Sparkasse KölnBonn korporatīvās pārvaldības struktūrā banka turpinās stiprināt pārvaldību, palielinot neatkarīgo (21) Uzraudzības padomes locekļu skaitu no diviem patlaban līdz četriem no 18 locekļiem. Grāmatvedības komitejas locekļu skaits tiks samazināts no deviņiem līdz septiņiem, un Riska komitejas locekļu skaits tiks samazināts no deviņiem līdz sešiem, sākot no 2011. gada 1. janvāra. Dalības komiteja un Stratēģijas komiteja tiks likvidētas attiecīgi līdz 2011. gada un 2010. gada beigām. Dalības komiteja automātiski zaudēs savu nozīmīgumu, kad Sparkasse KölnBonn būs pārdevusi lielāko daļu savu meitas-uzņēmumu. Stratēģijas komitejas pienākumus veiks Valde. Visbeidzot, tiks grozīti lēmumu pieņemšanas procesi attiecībā uz sabiedrību iegādi, nosakot vienprātīgu lēmumu pieņemšanu Valdē un paredzot prasību, ka attiecībā uz ieguldījumiem, kas pārsniedz EUR [2-5] miljonus, jābūt neatkarīga eksperta pozitīvam vērtējumam, ko tas sniedz, veicot izpēti vai uzņēmējdarbības vērtēšanu.
4.5. Hibrīdinstrumenti
(42)
Sparkasse KölnBonn turējumā ir hibrīdkapitāls, kurš izvietots pie ieguldītājiem, kas ir trešās personas (privāti līdzdalības sertifikāti), un kura apjoms ir EUR 224 miljoni. Vācijas sniegtā informācija liecina, ka Genussrechte un privātie līdzdalības sertifikāti tiek iedalīti vienā kategorijā. Daļas bez balsstiesībām ir otrās kārtas kategorijā salīdzinājumā ar abu veidu sertifikātiem. Kā parādīts 3. tabulā, kopš 2008. gada nav veikti kuponu maksājumi par hibrīdinstrumentiem. 2008. gadā un 2009. gadā Genussrechte piedalījās zaudējumu segšanā EUR 57,4 miljonu apmērā. Daļas bez balsstiesībām un privātie līdzdalības sertifikāti tika izmantoti zaudējumu segšanā 2009. gadā. Kopš 2010. gada hibrīdinstrumentu vērtība tiek papildināta, un, sākot no 2011. gada, tiks atsākti atceltie uzkrātie kuponu maksājumi un to izmaksa tiks pabeigta līdz 2012. gadam. 2013. gadā būs pabeigta visu hibrīdinstrumentu vērtības papildināšana, veikti visu atcelto uzkrāto kuponu maksājumi un par katru instrumentu tiks maksāta pilnā kupona vērtība. Tā kā kuponu maksājumus veicina vai nu pozitīvs peļņas/zaudējumu aprēķins, vai bilances rezultāts, Sparkasse KölnBonn nav iespēju apturēt kuponu maksājumus, ja banka strādā ar peļņu un, kapitālam samazinoties, tas ikreiz tiek atjaunots.
3. tabula
Sparkasse KölnBonn peļņas sadale 2009.-2014. gadā (saskaņā ar pamatscenāriju)
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Peļņa pirms nodokļu nomaksas
- 98,8
[5-10]
[80-100]
[125-150]
[150-175]
[200-225]
Peļņas sadale atbilstīgi kapitāla instrumentiem
Valsts līdzdalības sertifikāti
Zaudējumu segšanai
40,6
16,8
0
0
0
0
0
Pamatsummas atjaunošanai
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kuponu maksājumiem
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…
Privātie līdzdalības sertifikāti
Zaudējumu segšanai
0
12,5
0
0
0
0
0
Pamatsummas atjaunošanai
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kuponu maksājumiem
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Daļas bez balsstiesībām
Zaudējumu segšanai
0
19,5
0
0
0
0
0
Pamatsummas atjaunošanai
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kuponu maksājumiem
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(43)
Vācija apsolījusi, ka banka neturpinās veikt kuponu maksājumus attiecībā uz hibrīdkapitālu, kuru tur privātie ieguldītāji, izņemot tādus instrumentus, attiecībā uz kuriem tai ir līgumiskas saistības veikt kuponu maksājumus (skatīt I pielikuma 7. punktu).
4.6. WestLB
(44)
Vēl viens Sparkasse KölnBonn problēmu iemesls bija tās dalība WestLB. Iepriekš Sparkasse KölnBonn cieta zaudējumus EUR […] miljonu apmērā, jo kā reģionālo krājbanku asociācijas biedrs tā veica iemaksas rezervju fondā, ko izveidoja krājbanku asociācija kā drošības tīklu saviem biedriem un federālajām zemes bankām (Landesbanks). Fonda līdzekļus vajadzēja izmantot 2008. gadā WestLB glābšanai. Atlikusī riska pozīcija ir saistīta ar Sparkasse KölnBonn netiešo līdzdalību WestLB un atlikušajām netiešajām saistībām attiecībā uz WestLB sliktās bankas aktīviem, ko tā tur ar RSGV starpniecību.
(45)
Kaut gan Sparkasse KölnBonn nebija veikusi tiešus ieguldījumus WestLB, tās riska pozīciju rada daļa, kādu WestLB tur RSGV, kurā Sparkasse KölnBonn tur daļu aptuveni 19 % apmērā. Vācijas iesniegtā informācija liecina: risks, ka ikviena RSGV bilances vērtības samazināšanās, kas ietekmēs WestLB, savukārt ietekmēs Sparkasse KölnBonn, ir ierobežots. Pirmkārt, WestLB vērtējumu nesen veica neatkarīgs uzņēmums, un tās bilances vērtība RSGV kontos tika attiecīgi samazināta 2009. gada 31. decembrī no vēsturiskās vērtības EUR […] miljardiem līdz EUR […] miljoniem 2009. gada 31. decembrī. Tādējādi Sparkasse KölnBonn netiešā daļa WestLB patlaban veido apmēram EUR […] miljonus. Turklāt, tā kā Sparkasse KölnBonn riska pozīciju saistībā ar WestLB rada tikai tās daļa RSGV, Sparkasse KölnBonn ir svarīga tikai būtiskā RSGV vērtība. To ietekmē ne tikai WestLB vērtība, bet arī citi meitasuzņēmumi un RSGV ieguldījumi. Citu RSGV meitasuzņēmumu vērtējums, ko veica 2009. gada beigās, norādīja uz ievērojamām slēptām rezervēm, ar kurām pietiktu, lai nosegtu pat iespējami slikta iznākuma scenārijā paredzēto WestLB daļējo norakstīšanu līdz 0.
(46)
Sparkasse KölnBonn saistības veikt iemaksu [kam …], kas dibināta nesen izveidotās WestLB“sliktās bankas” iespējamo zaudējumu segšanai, ir EUR […] miljoni 25 gadu laikā. Tomēr šīs saistības neietekmē bankas spēju pildīt regulējumā noteiktās prasības nākotnē, jo iemaksa [kam …] veicama tikai no nākamo periodu peļņas.
4.7. Atbalsta priekšlaicīga un pakāpeniska samazināšana
(47)
Vācija apsolījusi, ka Sparkasse KölnBonn atmaksās daļu no saņemtā kapitāla agrāk, nekā noteikts instrumenta nosacījumos (skatīt I pielikuma 27. punktu). Atmaksa tiks uzsākta 2011. gadā, un to veidos divi soļi.
(48)
Pirmais solis būs laidiena […] EUR 150 miljonu apmērā pārdošana Zweckverband. Darījums un īpaši pirkšanas cena neuzlabos Förderungsgesellschaft finanšu stāvokli salīdzinājumā ar tās iespējamo stāvokli instrumenta paturēšanas gadījumā (22). Tad Zweckverband konvertēs Genussrechte, ko patlaban atzīst kā 2. līmeņa kapitālu, 1. līmeņa kapitāla instrumentos. Tas nozīmē, ka jaunais instruments būtu subordinēts, netiktu atmaksāts vismaz 30 gadus un tā kuponu maksājumi netiktu uzkrāti. Šis solis uzlabos Sparkasse KölnBonn 1. līmeņa kapitāla koeficientu par [0,8-1,0] %.
(49)
Palielinoties 1. līmeņa kapitāla koeficientam, var veikt otro soli, kad Sparkasse KölnBonn 2011. gadā atpērk no Förderungsgesellschaft tās turējumā esošo atlikušo Genussrechte laidienu, kura nominālvērtība ir EUR 150 miljoni. Vispārīgi runājot, abi soļi samazinās 2. līmeņa kapitāla koeficientu par [0,5-1,0] %. Turklāt RSGV vai cits krājbanku nozares pārstāvis par tirgus cenu nopirks Sparkasse KölnBonn daļas divos ar krājbankām saistītos uzņēmumos […] (23) un […]. Pārdodot netieši turēto daļu abos minētajos uzņēmumos, bankas kopējie aktīvi samazinātos vēl par [0,2-0,5] %. Abu uzņēmumu pārdošana ir cieši saistīta ar Genussrechte otrā laidiena atmaksu, jo RSGV nopirks abus uzņēmumus, izmantojot ieņēmumus no Genussrechte pārdošanas.
5. PAMATOJUMS PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAI SAISTĪBĀ AR REKAPITALIZĀCIJAS PASĀKUMU
(50)
Komisija atgādina, ka šajā lietā 2009. gada 4. novembrī tā uzsāka formālu izmeklēšanas procedūru saistībā ar rekapitalizācijas pasākuma kā pārstrukturēšanas atbalsta saderību ar iekšējo tirgu atbilstīgi LESD 107. panta 3. punktam (24).
(51)
Turklāt Komisija pauda bažas par to, vai tika nodrošināta atbilstīga apgrūtinājuma sadale un vai konkurences kropļošana bija ierobežota, kā to nosaka valsts atbalsta noteikumi (lēmuma sākt procedūru 50. punkts).
(52)
Visbeidzot, tā kā nebija skaidrs, vai Sparkasse KölnBonn grūtības radīja ieguldījumu lēmumi, kuri tika pieņemti ievērojamu laiku pirms krīzes, vai drīzāk krīze kā tāda, Komisija nenonāca pie secinājuma, ka rekapitalizācijas pasākumi atbilst LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam vai 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam. Komisija nolēma turpināt faktu izmeklēšanu, lai noteiktu pienācīgu piemērojamo juridisko pamatu, un pieņems lēmumu procesa vēlākā posmā.
6. IEINTERESĒTO PERSONU APSVĒRUMI
(53)
Komisija norāda, ka attiecībā uz lēmumu sākt procedūru saistībā ar rekapitalizācijas pasākumu netika saņemts neviens ieinteresēto personu apsvērums.
7. VĀCIJAS APSVĒRUMI
(54)
Vācija norādīja, ka tā izskatījusi Komisijas 2009. gada 4. novembra lēmumu, saskaņā ar kuru Komisija nolēma sākt LESD 108. panta 2. punktā noteikto procedūru. Vācija informēja Komisiju, ka tā uzskata, ka rekapitalizācijas pasākumi, kurus Sparkasse KölnBonn 2008. gada beigās un 2009. gada sākumā saņēma daļu bez balsstiesībām un līdzdalības sertifikātu veidā, nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. Vācija uzskatīja, ka pasākumi atbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam saskaņā ar apsvērumiem, kurus tā sniedza pirms lēmuma sākt procedūru (skatīt lēmuma sākt procedūru 24.-28. punktu).
(55)
Vācija nepiekrita Komisijas novērtējumam, ka rekapitalizācijas pasākumu īstenošanas laikā, t. i., 2008. gada beigās un 2009. gada sākumā, hibrīdinstrumentu tirgus bija pilnībā izsīcis (25). Konkrēti, tā nepiekrita Komisijas secinājumam, ka neviens tirgus ekonomikas ieguldītājs vai īpašnieks tolaik nebūtu veicis šādu ieguldījumu, pat ne par augstāku cenu (skatīt lēmuma sākt procedūru 38. punktu). Vācija iebilda, ka tirgus tendences neietekmēja Sparkasse KölnBonn un tā varēja emitēt otrās kārtas parāda vērtspapīrus gan 2008. gada pēdējos četros mēnešos (kopumā EUR [10-15] miljonu apmērā), gan 2009. gada pirmajā ceturksnī (kopumā EUR [35-40] miljonu apmērā) laidienos, kuru apjoms sasniegtu vairākus simtus tūkstošus euro.
(56)
Vācija arī apstrīdēja, ka Sparkasse KölnBonn rekapitalizācijā, ko veica Förderungsgesellschaft, bija ietverti valsts līdzekļi.
(57)
Tomēr Vācija pauda pārliecību, ka gadījumā, ja Komisijai vajadzētu apstiprināt savu sākotnējo novērtējumu par valsts atbalsta iezīmēm Sparkasse KölnBonn rekapitalizācijā, pasākumi būtu saderīgi ar iekšējo tirgu atbilstīgi LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam.
(58)
Vācija iebilda, ka pārstrukturēšanas plāns atbilst visiem nosacījumiem Komisijas 2009. gada 23. jūlija paziņojumā par finanšu nozares dzīvotspējas atjaunošanu un tās pārstrukturēšanas pasākumu novērtējumu pašreizējās krīzes apstākļos atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem (26) (turpmāk tekstā - “pārstrukturēšanas paziņojums”).
(59)
Vācija uzskatīja, ka pārstrukturēšanas plāns nodrošinās Sparkasse KölnBonn ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, Sparkasse KölnBonn nodrošina pietiekamu pašas ieguldījumu pārstrukturēšanas izmaksās un konkurences izkropļojumus ierobežo ievērojami strukturālie un uzvedības pasākumi.
(60)
Vācijas saistības ir norādītas I-III pielikumā, un tās ir šī lēmuma neatņemama daļa. Lai nodrošinātu šo saistību izpildi, tiks iecelts uzraudzības pilnvarnieks. Uzraudzības pilnvarnieka iecelšanas kārtība un tā atbildība noteikta II pielikumā. Turklāt Vācija apsolījusi ievērot pārdošanas grafiku (skatīt I pielikuma 10. un 13. punktu). Ja solījums attiecībā uz noteiktā pārdošanas grafika ievērošanu netiks pildīts, tiks iecelts pārdošanas pilnvarnieks, kas veiks savus pienākumus, kā noteikts III pielikumā.
8. NOVĒRTĒJUMS
8.1. Atbalsta pastāvēšana un atbalsta apjoms
(61)
Komisijai jānovērtē, vai attiecīgie pasākumi ir valsts atbalsts. Saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.
(62)
Lēmumā sākt procedūru (5.1. iedaļā) Komisija sākotnēji secināja, ka Sparkasse KölnBonn rekapitalizācijas pasākumi ir valsts atbalsts. Komisija nevar piekrist Vācijas apsvērumiem, saskaņā ar kuriem pasākumi nav atbalsts, jo abu instrumentu nosacījumi atbilst nosacījumiem, kādus pieņemtu tirgus ekonomikas ieguldītājs. Pat ja abu instrumentu atlīdzība atbilst procentiem, ko maksāja par salīdzināmiem instrumentiem līdz 2008. gada sākumam, procenti bija pārāk zemi Sparkasse KölnBonn gadījumā, ņemot vērā augsto risku, ko radīja fakts, ka banka bija nerentabla. Rekapitalizācijas laikā hibrīdinstrumentu tirgus bija pilnībā izsīcis. Tādējādi lietas un īpaši tirgus situācijas kontekstā Komisija nevarēja pieņemt iebildi, ka tirgus ekonomikas ieguldītājs tolaik būtu veicis šādu ieguldījumu, nemaz nerunājot par ieguldījumu veikšanu ar līdzvērtīgiem noteikumiem.
(63)
Izmeklēšanas laikā netika atklāta informācija, kas mainītu šo novērtējumu. Tas, ka 2008. gada beigās un 2009. gada pirmajā ceturksnī Sparkasse KölnBonn emitēja otrās kārtas parāda vērtspapīrus, nav pārliecinošs pierādījums tam, ka hibrīdinstrumentu tirgus bija aktīvs, jo atsevišķu iesaistīto laidienu apjoms bija ļoti ierobežots. Hibrīd- instrumentu laidieni vairāku simtu tūkstošu euro vērtībā ir saistīti ar ievērojami atšķirīgāku riska līmeni nekā instrumentiem, kuru nominālvērtība ir EUR 150 miljoni, un tādēļ tos ir vieglāk absorbēt privātā tirgū. Tādējādi Komisija pauž viedokli, ka neviens tirgus ekonomikas ieguldītājs neiegādātos hibrīdinstrumentus, kuru emisijas apjoms un raksturs līdzinās Sparkasse KölnBonn rekapitalizācijas pasākumiem attiecīgajā laikā.
(64)
Attiecībā uz to resursu raksturu, kurus Förderungsgesellschaft izmantoja Sparkasse KölnBonn rekapitalizācijai, Komisija atgādina, ka tās izskatītajās lietās jau tika noteikts, ka RSGV nodrošinātie līdzekļi ir resursi, kurus tieši vai netieši kontrolē valsts iestādes (27). Komisija uzskata, ka tas attiecas arī uz Förderungsgesellschaft, kas ir RSGV pilnībā piederošs meitasuzņēmums. Tādējādi tās resursi ir valsts līdzekļi LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.
(65)
Ņemot vērā iepriekšteikto, Komisija apstiprina savu sākotnējo secinājumu, ko tā norādījusi lēmumā sākt procedūru, par to, ka rekapitalizācijas pasākumi par labu Sparkasse KölnBonn ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.
(66)
Komisija arī atzīmē, ka glābšanas atbalsta pasākumi tika konvertēti pārstrukturēšanas atbalstā, kas joprojām nodrošina bankai priekšrocību. Pasākumi ļāva bankai iegūt finansējumu situācijā, kad tā nevarēja piesaistīt kapitālu tirgū, īpaši finanšu un ekonomikas krīzes apstākļos. Tādējādi bankai ir ekonomiska priekšrocība un bankas pozīcija ir stiprāka nekā tās konkurentiem Vācijā un citās dalībvalstīs, kuri nesaņem tādu pašu atbalstu. Tādējādi jāuzskata, ka pasākumi kropļo konkurenci un ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm.
(67)
Atbalsta elements bankā iepludinātajā kapitālā ir EUR 650 miljoni, un tas veido 3,3 % attiecībā pret bankas riska svērtajiem aktīviem (2008. gada beigās).
8.2. Atbalsta saderīgums ar iekšējo tirgu
8.2.1. Juridiskais pamats saderīguma novērtējumam
(68)
Savā 2009. gada 4. novembra lēmumā sākt procedūru Komisija vēl nenoteica, kāds būtu atbilstīgais juridiskais pamats rekapitalizācijas pasākumu analizēšanai. Saskaņā ar tolaik pieejamo informāciju lēmumi veikt ieguldījumus reģionālos attīstības projektos, kuri tika pieņemti ievērojamu laiku pirms finanšu krīzes, varētu būt lielākais Sparkasse KölnBonn grūtību iemesls. Tā kā krīze tikai saasināja bankas esošās problēmas, netika izslēgta LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta piemērošana. Tajā pašā laikā rekapitalizācijas pasākumu īstenošana finanšu krīzes augstākajā punktā un Komisijas finanšu krīzes laikā izskatīto banku lietu prakse norādīja uz LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunkta piemērošanu.
(69)
Turklāt, pat ja iepriekšējos lēmumos bija atsauce uz Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (28) (turpmāk “pārstrukturēšanas pamatnostādnes”), pārstrukturēšanas paziņojuma 49. punktā Komisija paskaidro, ka visu veidu atbalsts, par kuru Komisijai paziņots līdz 2010. gada 31. decembrim, tiks vērtēts kā pārstrukturēšanas atbalsts bankām atbilstīgi pārstrukturēšanas paziņojumam, nevis pārstrukturēšanas pamatnostādnēm.
(70)
Ņemot vērā to, ka Vācijas banku sektors joprojām ir jutīgs, Komisija secina, ka vienas no lielākajām Vācijas krājbankām iespējamā likvidācija […] dēļ izraisītu sistēmiskas sekas un tādējādi apdraudētu finanšu stabilitāti Vācijā.
(71)
Tādējādi LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunkts ir atbilstīgs juridiskais pamats, lai novērtētu, vai Sparkasse KölnBonn saņemtais atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu kā pārstrukturēšanas atbalsts, lai saglabātu finanšu stabilitāti.
8.2.2. Pārstrukturēšanas atbalsta saderīgums ar iekšējo tirgu
(72)
Pārstrukturēšanas paziņojumā noteikts, ka, pirmkārt, pārstrukturēšanas plānam jāparāda, ka pārstrukturēšanas process, kurš tiek veikts valsts atbalsta saņēmēja iestādē, ir piemērots tā ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanai. Otrkārt, atbalsta apjomam jābūt ierobežotam līdz nepieciešamajam minimālajam apjomam, un gan saņēmējam, gan kapitāla turētājiem jāveicina pārstrukturēšana, pēc iespējas izmantojot pašu resursus. Treškārt, jāveic pasākumi tādu konkurences izkropļojumu ierobežošanai, kuri tiek mākslīgi radīti, atbalstot saņēmēja tirgus spēju, un jānodrošina konkurētspējīga banku nozare. Visbeidzot jārisina tādi jautājumi kā uzraudzība un procedūras.
i) Ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana
(73)
Atbilstīgi pārstrukturēšanas paziņojuma 9.-11. punktam Vācija iesniedza plašu un sīki izstrādātu pārstrukturēšanas plānu, kurā tika sniegta pilnīga informācija par uzņēmējdarbības modeli. Plānā arī nosaukti bankas problēmu iemesli.
(74)
Attiecībā uz uzņēmējdarbības modeli Sparkasse KölnBonn plāno mainīt savu darbības fokusu un kļūt par tradicionālu reģionālu krājbanku. Tā sniegs pilnu pakalpojumu spektru maza apjoma darījumu jomā klientiem tās pamatsegmentos Ķelnes un Bonnas reģionā: maza apjoma darījumus privātpersonām, MVU, nelieliem korporatīviem un institucionāliem klientiem reģionā. Tādējādi Sparkasse KölnBonn koncentrēsies uz statūtos noteiktajām operācijām, kapitalizēs savu pamatkompetenci un pārtrauks veikt darbības jomās, kuras izraisīja tās finanšu problēmas. Konkrēti, Sparkasse KölnBonn pārtrauks veikt nekustamā īpašuma tirdzniecību, pārdos visus blakusdarbībā iesaistītos meitasuzņēmumus un ieguldījumus SAA un ABS portfeļos. Komisija uzskata, ka bankas jaunais uzņēmējdarbības modelis ir reālistisks un ilgtspējīgs.
(75)
Sparkasse KölnBonn problēmas galvenokārt bija saistītas ar trīs darbības veidiem: i) reģionālās attīstības projektiem, ii) ieguldījumiem ABS un SAA portfeļos un iii) bankas ieguldījumiem WestLB.
(76)
Jau 2008. gadā Sparkasse KölnBonn sāka pārdot vai likvidēt ar reģionālo attīstību saistītus blakusdarbībā iesaistītus meitasuzņēmumus. Pilnīga šo darbību izbeigšana ir nepieciešams un atbilstīgs pasākums, lai kliedētu Komisijas bažas, jo līdz ar pārdošanu pilnībā tiks novērsti meitasuzņēmumu iespējamie zaudējumi no riska darījumiem. Turklāt pasākumi atbrīvo kapitālu un pārvaldības kapacitāti, ko var izmantot bankas pamatdarbībā. Turklāt pārdošana arī samazina bankas bilanci par apmēram EUR [180-230] miljoniem ([0-2] %) (29).
(77)
Tā kā Ķelnes pilsētai pārdodamo meitasuzņēmumu darbība galvenokārt saistīta ar nekustamā īpašuma attīstību un ar nekustamo īpašumu saistītiem pakalpojumiem, Komisija neuzskata, ka šajā gadījumā jāpiemēro paziņojums par samazinātas vērtības aktīviem piemērojamo režīmu Kopienas banku nozarē (30) (turpmāk “samazinātas vērtības aktīvu paziņojums”) vai ka paziņojuma piemērošana būtu atbilstīga. Šo meitasuzņēmumu bilances vērtība pēdējos gados ir ievērojami mazināta (daļēji norakstot), lai tā atbilstu tirgus vērtībai. Tādējādi neparedz, ka bankai radīsies ievērojami turpmāki zaudējumi no meitasuzņēmumu pārdošanas. Turklāt Vācijas saistības, ka banka veiks pārdošanu par tirgus vērtību, kuru noteiks neatkarīgs eksperts, nodrošinās darījumu veikšanu bez papildu valsts atbalsta iesaistīšanas.
(78)
Vēl viens bankas problēmu iemesls bija ABS un SAA portfeļi. Šie ieguldījumi jau tikuši ievērojami samazināti. Sparkasse KölnBonn pilnībā izbeigs darbības ar šiem portfeļiem līdz 2014. gada beigām. Tā kā bankas jaunā uzņēmējdarbības modeļa darbības joma neattiecas uz šiem ieguldījumiem, darbības izbeigšana saistībā ar šiem portfeļiem ir nepieciešams pasākums Sparkasse KölnBonn stratēģijas īstenošanā. Kopumā ABS un SAA portfeļos atlikušo aktīvu pašreizējā bilances vērtība atbilst to tirgus vērtībai. Tādējādi atlikusī riska pozīcija, ko rada šie portfeļi, ir ierobežota un neietekmē bankas dzīvotspēju.
(79)
Visbeidzot, bankas atlikusī riska pozīcija saistībā ar WestLB, kura iepriekš radīja bankai zaudējumus EUR […] miljonu apmērā, ir ierobežota apjomā, un to kompensē rezerves RSGV ieguldījumu portfelī. Turklāt bankas ieguldījums [kam …] veicams tikai no nākamo periodu tīrās peļņas. Tādējādi Sparkasse KölnBonn saistības veikt ieguldījumu [kam …] neapdraudēs Sparkasse KölnBonn ilgtermiņa dzīvotspēju. Bez tam, Komisija pozitīvi raugās uz to, ka banka varēs veikt ieguldījumus tikai tad, kad būs veikta atlīdzība par valsts kapitālu atbilstīgi rekapitalizācijas nosacījumiem.
(80)
Komisija atzīmē, ka banka jau sākusi risināt un arī turpmāk risinās nepilnības savā korporatīvajā pārvaldībā. Pārmaiņas, kas tika ieviestas akcionāru sastāvā un balsošanā ar kvalificētu balsu vairākumu, ņemot vērā Stadtsparkasse Köln un Sparkasse Bonn apvienošanu 2005. gadā, nodrošina, ka īpašnieku politiskās intereses nedominē pār bankas ekonomiskajām interesēm. Turklāt, veicot pārmaiņas Sparkasse KölnBonn institūciju struktūrā un apmērā, un lēmumu pieņemšanas procesā, tika uzlabota augstākā līmeņa vadības atbildība. Mazāks dalītas atbildības apjoms un lielāks tādu darbinieku īpatsvars, kuru darbība nav politiski virzīta un kuri ir [ārējie …] eksperti bankas institūcijās, veicinās lēmumu pieņemšanas procesa caurskatāmību pārredzamību un efektivitāti. Līdz ar pārmaiņām akcionāru sastāvā šie pasākumi mazina Sparkasse KölnBonn problēmu cēloņus, jo tiek samazināts risks, ka Sparkasse KölnBonn iesaistīsies politiski virzītos projektos, kuri ir pretrunā bankas ekonomiskajām interesēm. Turklāt bankas vadības neatkarību pietiekamā mērā pamato pastāvošie tiesību akti. Tas, ka Sparkasse KölnBonn sniedza pierādījumus tam, ka kopš 2004. gada banka nav iesaistījusies jaunos politiski virzītos projektos, liecina, ka īstenotie pasākumi ir efektīvi. Vispārīgi runājot, jaunais korporatīvās pārvaldības kodekss atbilst sasniegtajam salīdzināmās lietās (31). Tādējādi var uzskatīt, ka īstenotās un saistošās pārmaiņas Sparkasse KölnBonn korporatīvajā pārvaldībā ir atbilstīgas un pietiekamas, lai veicinātu bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu.
(81)
Komisija uzskata, ka Sparkasse KölnBonn pārstrukturēšanas plāns atbilst pārstrukturēšanas paziņojuma 9. un 12.-15. punktā noteiktajām prasībām, t. i., ka pārstrukturēšanas plāns arī parāda, kā banka pēc iespējas drīz atjaunos savu ilgtermiņa dzīvotspēju bez valsts atbalsta. Īpaši bankai jāspēj radīt atbilstīgu kapitāla atdevi, tajā pašā laikā sedzot visas parastās darbības izmaksas un nodrošinot atbilstību attiecīgajām regulējošajām prasībām.
(82)
Pirmkārt, Sparkasse KölnBonn iesniegusi finanšu prognozes 2008.-2014. gadam, norādot informāciju par bankas ieņēmumiem, izmaksām, vērtības samazinājumiem, peļņu un kapitāla pozīciju. Komisija uzskata, ka iesniegto pamatscenārija prognožu pamatā ir saprātīgi bāzes makroekonomikas pieņēmumi. Banka plāno atsākt strādāt ar peļņu 2010. gadā un pakāpeniski uzlabot savus gada rezultātus visā pārstrukturēšanas perioda laikā. Turklāt 2014. gadā kapitāla atdeve (ROE) sasniegs [9-10] % līmeni, kas šķiet atbilstīgs atlīdzības līmenis bankai, kura sniedz maza apjoma pakalpojumus parastos tirgus apstākļos. Sākot no 2013. gada, Sparkasse KölnBonn pilnībā atlīdzinās atbalsta pasākumus. Bankas kapitāla koeficients joprojām ir virs minimālajām regulējumā noteiktajām prasībām, un 1. līmeņa kapitāla koeficients palielināsies no 6,1 % 2009. gadā līdz [8-9] % 2014. gadā.
(83)
Otrkārt, Sparkasse KölnBonn parādījusi, ka tā spēj darboties stresa scenārija apstākļos. Stresa scenārija pieņēmumi tika novērtēti kā saprātīgi. Tā kā saskaņā ar stresa scenāriju Sparkasse KölnBonn pārsniegs regulējumā noteiktās kapitāla prasības, var uzskatīt, ka banka izpilda pārstrukturēšanas paziņojuma 13. punkta prasības. Turklāt jutīguma analīze liecina, ka banka spēs darboties, ja nākotnē ievērojami mainīsies procentu likmes.
(84)
Visbeidzot, Sparkasse KölnBonn iesniedza stratēģiju atbalsta priekšlaicīgai un pakāpeniskai samazināšanai. Valsts kapitāla daļēja atmaksa jāveic, neizmantojot iestādes kapitāla bāzi, jo Sparkasse KölnBonn 1. līmeņa kapitāla koeficienta plānotais līmenis 2010. gadā ir [6-7] %, banka šo līmeni pārsniegs arī turpmāk saskaņā ar pamatscenāriju un arī saskaņā ar pārstrukturēšanas plānā doto stresa scenāriju tā pārsniegs regulējumā noteikto minimālo līmeni. Atbalsta priekšlaicīga un pakāpeniska samazināšana nenozīmē papildu atbalstu ne Sparkasse KölnBonn, ne citiem darījumā iesaistītajiem uzņēmumiem. Pirmkārt, pirkšanas cena, kuru maksās par pirmo Genussrechte laidienu EUR 150 miljonu apmērā, veidota tā, ka tā lielā mērā ir līdzīga naudas plūsmai, kādu saņemtu Förderungsgesellschaft, ja tā būtu paturējusi instrumentu, un Förderungsgesellschaft finanšu stāvoklis neuzlabotos. Otrkārt, darījums notiek starp diviem valsts uzņēmumiem. Turklāt, tā kā instruments, kuru plāno konvertēt 1. līmeņa kapitālā, jau atbilst atbalstam un Sparkasse KölnBonn maksās Zweckverband tādu pašu atlīdzību arī pēc konvertēšanas, Komisija nesaskata, ka konvertēšanā būtu iesaistīts papildu atbalsts. Visbeidzot, Sparkasse KölnBonn atpirktais otrais laidiens EUR 150 miljonu apmērā arī lielā mērā simulēs naudas plūsmu, kādu Förderungsgesellschaft saņemtu, ja tā būtu paturējusi instrumentu.
(85)
Tādējādi Komisija uzskata, ka Sparkasse KölnBonn iesniegtais pārstrukturēšanas plāns atbilst pārstrukturēšanas paziņojuma prasībām attiecībā uz ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, un tādējādi tiek kliedētas tās lēmumā sākt procedūru paustās bažas.
ii) Pašu ieguldījums/apgrūtinājuma sadale
(86)
Pārstrukturēšanas paziņojumā noteikts, ka bankām un to daļu turētājiem pēc iespējas jāveic ieguldījums pārstrukturēšanā, lai nodrošinātu atbalsta ierobežošanu līdz nepieciešamajam minimālajam līmenim. Tas nozīmē, ka pārstrukturēšanas finansēšanai bankas izmanto pašu resursus, piem., pārdod aktīvus, savukārt daļu turētāji nepieciešamības gadījumā sedz bankas zaudējumus. Pasākumi, kurus Sparkasse KölnBonn apsolījusi veikt, nodrošina pašu resursu izmantošanu un privāto hibrīdkapitāla turētāju ieguldījumu pārstrukturēšanā.
(87)
Pārstrukturēšanas plānā nav elementu, kuri liecinātu, ka atbalsts pārsniedz dzīvotspējas atjaunošanas radīto izmaksu segšanai nepieciešamos līdzekļus. Saņemtais atbalsts ir nepieciešams, lai Sparkasse KölnBonn būtu saprātīga kapitāla rezerve saskaņā ar pamatscenāriju un tā varētu nodrošināt atbilstību regulējumā noteiktajām kapitāla prasībām stresa scenārija apstākļos.
(88)
Attiecībā uz ieguldījumu pārstrukturēšanas izmaksās, izmantojot Sparkasse KölnBonn radītos iekšējos resursus, Komisija atzīmē, ka banka īsteno pasākumus izmaksu samazināšanai. Šo pasākumu rezultātā gada izmaksas tiks samazinātas par EUR [25-35] miljoniem līdz pārstrukturēšanas perioda beigām, kas ir apmēram [5-8] % no kopējām izmaksām 2009. gadā.
(89)
Turklāt, pārdodot rentablus blakusdarbībā iesaistītus meitasuzņēmumus, tiks gūti ieņēmumi, kurus varēs izmantot pārstrukturēšanas izmaksu finansēšanai.
(90)
Bankai nav iespēju apturēt vai atlikt kuponu maksājumus par hibrīdinstrumentiem, ja tā strādā ar peļņu attiecīgajā gadā. Tomēr hibrīdinstrumentu turētāji pēc iespējas sedza Sparkasse KölnBonn radušos zaudējumus, jo gan hibrīdkapitāla kuponu, gan pamatsummas maksājumi tika apturēti vai tika izmantoti Sparkasse KölnBonn zaudējumu segšanā. Tādējādi Komisija uzskata, ka ir nodrošināta maksimālā iespējamā apgrūtinājuma sadale ar privātajiem hibrīdinstrumentu ieguldītājiem un tādējādi ir izpildītas pārstrukturēšanas paziņojumā noteiktās prasības attiecībā uz privāto ieguldītāju ieguldījumu pārstrukturēšanas izmaksās.
(91)
Pārstrukturēšanas paziņojuma 24. punktā noteikts, ka atbilstīga atlīdzība par valsts kapitālu arī ir līdzeklis apgrūtinājuma sadales panākšanai. Attiecībā uz šo Komisija uzskata, ka rekapitalizācijas pasākumos noteiktais atlīdzības līmenis ir atbilstīgs saistībā ar iepriekš aprakstītajiem apgrūtinājuma sadales pasākumiem. Plānotā peļņa ļaus bankai izmaksāt atlīdzību par valsts kapitālu un veikt apturētos kuponu maksājumus atbilstīgi rekapitalizācijas nosacījumiem (attiecībā uz Genussrechte no 2011. gada un attiecībā uz daļām bez balsstiesībām - no 2013. gada) pēc tam, kad būs papildināts instrumentu nominālais kapitāls. Jāatzīmē, ka procenti par valsts turētajiem Genussrechte tiek uzkrāti [2-6] gadu laikā un zaudējumu segšanai izmantotais kapitāls tiek papildināts abu rekapitalizācijas instrumentu gadījumā. Tādējādi saskaņā ar pamatscenārija finanšu prognozēm valsts vēlāk atgūs gan nesamaksātos procentus par Genussrechte, gan abu instrumentu izlietoto pamatsummu.
(92)
Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka Vācijas iesniegtajā pārstrukturēšanas plānā noteikts pietiekams pašu ieguldījums pārstrukturēšanā un tādējādi tiek kliedētas Komisijas lēmumā sākt procedūru paustās bažas.
iii) Pasākumi, kuri ierobežo konkurences izkropļojumus
(93)
Pārstrukturēšanas paziņojumā noteikts, ka pārstrukturēšanas plānā jāiesaka pasākumi, kuri ierobežo konkurences izkropļojumus, un jānodrošina konkurētspējīga banku nozare. Turklāt šiem pasākumiem jārisina morālā kaitējuma jautājumi un jānodrošina, lai valsts atbalsts netiktu izmantots konkurenci kropļojošas tirgus darbības finansēšanai.
(94)
Pasākumu pakete pietiekamā mērā risina morālā kaitējuma jautājumu. Sparkasse KölnBonn apsolījusi īstenot plašu rentablo blakusdarbībā iesaistīto uzņēmumu pārdošanu. Pārdošana attieksies uz daļām tādos uzņēmumos kā […], […], RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG un Neue Leben Pensionsverwaltung AG, kuri ir nozīmīgs Sparkasse KölnBonn […].
(95)
Vācija iesniegusi sīki izstrādātu plānotās pārdošanas grafiku un apsolījusi iecelt uzraudzības pilnvarnieku, lai nodrošinātu saistību savlaicīgu izpildi. Pārdošanas pilnvarnieks tiks iecelts, ja netiks ievērots pārdošanas grafiks.
(96)
Bankas pārstrukturēšanā ietverta Sparkasse KölnBonn pārstāvības samazināšana dažos klientu segmentos. Šie pasākumi ļaus konkurentiem piekļūt daļai no bankas lielajiem korporatīvajiem un institucionālajiem klientiem. Tā kā tas attiecas galvenokārt uz lieliem uzņēmumiem, kam kopumā ir pieeja kapitāla tirgiem, Komisija uzskata, ka risks, ka šis pasākums negatīvi ietekmēs reālo ekonomiku, ir nenozīmīgs.
(97)
Turklāt pārstrukturēšanas pasākumu īstenošanas rezultātā Sparkasse KölnBonn provizoriski samazinās kopējos aktīvus par [15-20] % RSA izteiksmē ([15-20] % kopējo aktīvu izteiksmē) un par [10-15] %, ieskaitot nākotnes izaugsmi (5 % kopējo aktīvu izteiksmē). Samazinājumu galvenokārt izraisīs SAA un ABS ieguldījumu izbeigšana, nekustamā īpašuma pārdošanas izbeigšana ([6-8] % RSA izteiksmē, [6-8] % kopējo aktīvu izteiksmē) un ar institucionāliem klientiem saistīto lielu riska darījumu un kredītlīniju samazināšana (RSA: [5-7] %, kopējie aktīvi: [5-7] %).
(98)
Ņemot vērā atbalsta apjomu šajā lietā (3,3 % no RSA), var uzskatīt, ka šie pasākumi ir pietiekami un proporcionāli bankas apjoma un darbību apjoma samazināšanas izteiksmē. Sparkasse KölnBonn aktīvi darbojas tikai Ķelnes un Bonnas reģionā, kur tai ir nozīmīga tirgus pozīcija (no [18-23] % līdz [30-35] % atkarībā no produkta), bet tā nav dominējoša. Turklāt banka nav cenu līderis savos pamatdarbības segmentos. Šī iemesla dēļ Sparkasse KölnBonn gadījumā nešķiet piemēroti tādi papildu pasākumi, kuru mērķis ir vēl vairāk samazināt bankas tirgus daļu tās pamatdarbības, kas ir neliela apjoma darījumi, tirgū. Pirmkārt, Komisija atzīmē, ka pamatdarbība neradīja bankai problēmas. Turklāt Vācija sniedza pietiekamus pierādījumus tam, ka šādus pasākumus būtu grūti īstenot un to īstenošana būtu nesamērīgi dārga, un tie negatīvi ietekmētu bankas pelnītspēju un apdraudētu Sparkasse KölnBonn ilgtermiņa dzīvotspēju. Turklāt šādi pasākumi negatīvi ietekmētu Sparkasse KölnBonn pamatdarbības segmentus, MVU un privātos klientus, kuri arī neradīja bankai problēmas. Visbeidzot, ņemot vērā ierobežotos alternatīvos finansēšanas avotus šādām klientu grupām un lietas Komisijas praksē, kuru mērķis ir uzturēt reālās ekonomikas kreditēšanu, Komisija konstatē, ka turpmāki Sparkasse KölnBonn darbības jomas ierobežojumi ietekmētu tās pamatdarbību un tādējādi būtu kaitīgi gan bankai, gan tirgum, kurā tā strādā.
(99)
Komisija arī atzīmē Sparkasse KölnBonn un Vācijas saistības attiecībā uz rīcību. Šīs saistības attiecas uz aizliegumu būt cenu līderim un aizliegumu popularizēt valsts atbalstu, tādējādi Sparkasse KölnBonn ir aizliegts izmantot atbalstu konkurenci kropļojošas tirgus darbības finansēšanai. Atbilstīgi pārstrukturēšanas paziņojuma 40. punktam aizliegums iegūt uzņēmumus arī nodrošina, ka valsts atbalsts netiek izmantots konkurējošu uzņēmumu iegūšanai.
(100)
Pamatojoties uz iepriekš teikto, Komisija uzskata, ka Sparkasse KölnBonn ierosināto pasākumu apjoms un raksturs ir pietiekams un atbilstīgs konkurences izkropļojumu novēršanai. Tādējādi Sparkasse KölnBonn pārstrukturēšanas plāns atbilst pārstrukturēšanas paziņojumā noteiktajām prasībām attiecībā uz dzīvotspēju, apgrūtinājuma sadali un pasākumiem konkurences izkropļojumu mazināšanai, un tiek kliedētas Komisijas lēmumā sākt procedūru paustās bažas.
8.2.3. Uzraudzība
(101)
Atbilstīgi pārstrukturēšanas paziņojuma 5. iedaļai jāsniedz regulāri ziņojumi, lai Komisija varētu pārliecināties par pārstrukturēšanas plāna pienācīgu īstenošanu. Vācija iecels uzraudzības pilnvarnieku, kurš sniegs pusgada uzraudzības ziņojumus. Pirmais ziņojums jāiesniedz 2011. gada februārī. Tādējādi Komisija uzskata, ka ir nodrošināta pārstrukturēšanas plāna īstenošanas pienācīga uzraudzība.
(102)
Komisija uzskata, ka šā lēmuma 4. nodaļā noteiktais pārstrukturēšanas plāns ir saderīgs ar LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu.
9. SECINĀJUMS
(103)
Komisija secina, ka pārstrukturēšanas pasākumi var nodrošināt Sparkasse KölnBonn iespēju atjaunot tās ilgtermiņa dzīvotspēju, tie ir pietiekami attiecībā uz apgrūtinājuma sadali un atbilstīgi un proporcionāli, lai kompensētu konkurenci kropļojošo ietekmi, kādu rada attiecīgie atbalsta pasākumi. Tādējādi Komisija uzskata, ka iesniegtais pārstrukturēšanas plāns atbilst pārstrukturēšanas paziņojumā noteiktajiem kritērijiem, un var uzskatīt, ka pārstrukturēšanas pasākumi ir saderīgi ar iekšējo tirgu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu. Tādējādi kapitāla papildināšanas pasākumus var apstiprināt atbilstīgi pārstrukturēšanas plānam,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Pārstrukturēšanas atbalsts, kuru Sparkasse KölnBonn saņēma no saviem valsts akcionāriem, ir valsts atbalsts Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta nozīmē.
Atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu, ja tiek īstenots pārstrukturēšanas plāns un izpildītas I, II un III pielikumā noteiktās saistības.
2. pants
Šis lēmums ir adresēts Vācijas Federatīvajai Republikai.
Briselē, 2010. gada 29. septembrī