NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 821/2011
ze dne 16. srpna 2011
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz vinylacetátu pocházejícího ze Spojených států amerických
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (dále jen „Unie“),
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) informovala Komise dne 4. prosince 2010 o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu vinylacetátu pocházejícího ze Spojených států amerických (dále jen „USA“ nebo „dotčená země“) do Unie.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu podaného dne 22. října 2010 společností Ineos Oxide Ltd (dále jen „žadatel“) představující významný podíl, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby vinylacetátu v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, které byly považovány za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v dotčené zemi, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a sdružení, o kterých je známo, že se jich to týká, a zástupce Spojených států amerických. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Všem zúčastněným stranám, které požádaly o slyšení a doložily zvláštní důvody pro takové slyšení, bylo vyhověno.
(5)
Komise rozeslala dotazníky čtyřem známým vyvážejícím výrobcům v dotčené zemi. Vyplněný dotazník vrátili tři z těchto vyvážejících výrobců. Čtvrtý vyvážející výrobce odmítl v rámci šetření spolupracovat a byl následně informován, že s ním bude zacházeno jako s nespolupracující společností podle článku 18 základního nařízení.
(6)
Komise zaslala dotazníky také žadateli a dalšímu výrobci v Unii uvedenému v podnětu.
(7)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení a jichž se toto šetření potenciálně týká, se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku podle článku 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a uvedli informace v souladu s oznámením o zahájení řízení. Avšak vzhledem k tomu, že se ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení přihlásili pouze dva dovozci, bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný. Dva dovozci v Unii řádně vyplnili dotazník a u jednoho z nich byla provedena inspekce na místě.
(8)
Na druhé straně se řada zúčastněných stran přihlásila jako uživatelé. Těmto stranám byl zaslán dotazník určený konkrétně uživatelům. Dotazník vyplnilo dvanáct společností a u dvou z nich byla provedena inspekce na místě.
(9)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné, aby mohla předběžně rozhodnout o dumpingu, výsledné újmě a zájmu Unie, a provedla inspekce na místě u těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
Ineos Oxide Ltd, Spojené království
Wacker Chemie AG, Německo
b)
Vyvážející výrobci v dotčené zemi
Celanese Ltd.
The Dow Chemical Company
LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC
c)
Společnosti v dotčené zemi, které nejsou ve spojení
Terminal, Spojené státy [jméno strany a přesné umístění - důvěrné]
d)
Společnosti v Unii, které jsou ve spojení a které ve spojení nejsou
Celanese Chemicals Europe GmbH, Německo
Lyondell Chemie Nederland B.V., Nizozemsko
Terminal, Unie [jméno strany a přesné umístění - důvěrné]
e)
Společnosti ve spojení, které nejsou v Unii ani ve Spojených státech amerických
Dow Europe GmbH, Švýcarsko
f)
Dovozci
Gantrade Ltd, Spojené království
g)
Uživatelé
Vinavil, Mapei, Itálie
Synthomer, Spojené království
3. Období šetření
(10)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2009 do 30. září 2010 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání vývoje významného pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(11)
Dotčený výrobek je definován jako vinylacetát pocházející ze Spojených států amerických, v současnosti kódu KN 2915 32 00.
(12)
Vinylacetát (dále také „VAM“ nebo „dotčený výrobek“) je komoditní chemikálie získaná z kyseliny octové.
(13)
Vinylacetát má širokou škálu použití. Používá se většinou jako vstupní surovina pro dva navazující výrobky, a to polyvinylacetát a polyvinylalkohol. Tyto navazující výrobky jsou důležitými polymery v různých výrobních odvětvích. Polymery vinylacetátu se běžně používají při výrobě barev, lepidel, nátěrových hmot a pro povrchovou úpravu textilních materiálů.
(14)
Šetření odhalilo, že existuje pouze jeden typ dotčeného výrobku.
2. Obdobný výrobek
(15)
Šetření odhalilo, že vinylacetát vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie a vinylacetát vyráběný v dotčené zemi a vyvážený do Unie mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a způsoby použití. Proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považují tyto výrobky předběžně za obdobné.
C. DUMPING
1. Běžná hodnota
(16)
Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo pro stanovení běžné hodnoty nejprve zjištěno, že domácí prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům příslušných vyvážejících výrobců v dotčené zemi byl reprezentativní, tj. že celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz do Unie.
(17)
Komise následně přezkoumala, zda by se domácí prodej každého vyvážejícího výrobce mohl považovat za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Bylo tak učiněno zjištěním poměru ziskového domácího prodeje nezávislým odběratelům v období šetření.
(18)
Transakce v rámci domácího prodeje byly považovány za ziskové v případě, že se jednotková cena rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší. Proto byly stanoveny výrobní náklady na domácím trhu v období šetření.
(19)
V případě, že více než 80 % objemu domácího prodeje přesahovalo náklady a vážená průměrná prodejní cena se rovnala váženým průměrným výrobním nákladům nebo byla vyšší, se běžná hodnota vypočítala jako vážený průměr všech cen domácího prodeje bez ohledu na to, zda byly ziskové či nikoliv. Avšak v případě, že objem ziskového prodeje představoval 80 % nebo méně celkového objemu prodeje nebo že vážená průměrná prodejní cena byla nižší než vážené průměrné výrobní náklady, byla běžná hodnota vypočtena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje.
2. Vývozní cena
(20)
Z šetření vyplynulo, že vinylacetát byl vyvážen z dotčené země do Unie buď i) prostřednictvím obchodních společností ve spojení, které se nacházejí v Unii, nebo ii) v případě jednoho vyvážejícího výrobce prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení, která se nachází mimo Unii.
(21)
V obou případech byly podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení vývozní ceny stanoveny na základě cen dalšího prodeje prvním nezávislým odběratelům v Unii, přičemž byly náležitě upraveny o všechny náklady vzniklé v období mezi dovozem a dalším prodejem a o zisky.
3. Srovnání
(22)
Běžná hodnota byla porovnána s vývozní cenou příslušných vyvážejících výrobců na základě cen ze závodu.
(23)
Pro účely zajištění spravedlivého porovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou byl proveden náležitý odpočet ve formě úprav u rozdílů majících vliv na ceny a cenovou porovnatelnost v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. V případě, kdy to bylo použitelné a odůvodněné, byly provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na manipulaci a skladování, dopravu a pojištění, úvěrových nákladech, rabatech, provizích a dovozním clu.
4. Dumpingové rozpětí
(24)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí u spolupracujících vyvážejících výrobců ve Spojených státech amerických stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(25)
Aby bylo možno stanovit dumpingové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce, byla nejprve stanovena úroveň nedostatečné spolupráce. Proto byl srovnán objem vývozu do Unie, který uváděli spolupracující vyvážející výrobci, s příslušnými dovozními statistikami Eurostatu.
(26)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce ve Spojených státech amerických (nad 90 %) bylo předběžně považováno za vhodné stanovit zbytkové dumpingové rozpětí u všech nespolupracujících vyvážejících výrobců v této zemi na úrovni nejvyššího cla uloženého spolupracujícímu vývozci. Tato záležitost může být následně přehodnocena v závěrečné fázi.
(27)
Na základě výše uvedené metodiky jsou prozatímní dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procento dovozní ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, tato:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Celanese Ltd.
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13,0 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
Všechny ostatní společnosti
13,8 %
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(28)
Podnět podala společnost Ineos Oxide Ltd (dále jen „žadatel“), výrobce vinylacetátu v Unii, představující významný podíl celkové výroby vinylacetátu v Unii. Zahájení řízení podpořil druhý výrobce v Unii, společnost Wacker GmbH. Podnět tedy podpořili výrobci v Unii, kteří představují více než 25 % celkové výroby vinylacetátu výrobním odvětvím Unie. Proto bylo řízení zahájeno podle ustanovení čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(29)
U třetího výrobce působícího v Unii (Celanese Europe GmbH) bylo zjištěno spojení s vyvážejícím výrobcem působícím v dotčené zemi. Podle informací získaných v průběhu šetření bylo předběžně zjištěno, že tento výrobce je zcela pod kontrolou společnosti Celanese Corporation se sídlem v USA, která má rozhodující úlohu v klíčových evropských obchodních operacích, jako je plánování činnosti, kontrola výroby, nákup a prodej.
(30)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se mělo za to, že postavení společnosti Celanese Europe GmbH v rámci skupiny je takové, že mohlo vyvolat chování odlišné od chování ostatních výrobců, kteří nejsou ve spojení, ve smyslu čl. 4 odst. 2 základního nařízení. Dále se mělo za to, že díky tomuto postavení by mohla být společnost chráněna před negativními důsledky škodlivého dumpingu. Kromě toho by začlenění takovéto společnosti do zjištění o újmě zkreslilo souhrnné údaje o struktuře výrobního odvětví Unie.
(31)
Na základě toho bylo předběžně stanoveno, že by společnost Celanese Europe GmbH měla být z definice výrobního odvětví Unie vyloučena.
(32)
Proto výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení tvoří dva výrobci, Ineos Oxide Ltd a Wacker GmbH, představující 100 % výroby v Unii. Dále budou označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
2. Určení příslušného trhu Unie
(33)
Pro určení toho, zda výrobní odvětví Unie vymezené v 28. a následujících bodech odůvodnění utrpělo podstatnou újmu, bylo zkoumáno, do jaké míry je třeba při analýze zohlednit výrobu dotčeného výrobku výrobním odvětvím Unie pro vlastní potřebu.
(34)
Dotčený výrobek totiž prodává výrobní odvětví Unie na a) volném i b) závislém trhu (v rámci téže skupiny společností). Na závislém trhu se dotčený výrobek používá jako surovina pro různé výrobky používané v barvách, lepidlech, nátěrových hmotách atd.
(35)
V této souvislosti je prodej dotčeného výrobku jako suroviny pro další výrobky společnostem ve stejné skupině považován za „použití pro vlastní potřebu“, je-li splněna alespoň jedna z těchto dvou podmínek: i) prodej se neuskutečňuje za tržní ceny nebo ii) odběratel nemá v rámci téže skupiny společností možnost volného výběru dodavatele. V průběhu šetření bylo předběžně zjištěno, že prodej subjektům ve spojení, které nakupují dotčený výrobek jako surovinu na výrobu odlišného výrobku, musí být považován za prodej pro vlastní potřebu; bylo zjištěno, že podle obchodní politiky společností tyto subjekty ve spojení neměly volný výběr dodavatele.
(36)
Tento rozdíl má význam pro analýzu újmy. Bylo zjištěno, že vinylacetát určený pro vlastní potřebu nebyl vystaven přímé hospodářské soutěži s dovozem z dotčené země. Naproti tomu bylo zjištěno, že výroba určená na prodej na volném trhu přímé hospodářské soutěži s tímto dovozem vystavena byla, protože tento prodej se uskutečnil za běžných tržních podmínek, tj. s možností volného výběru dodavatele. To zaručilo rozlišení závislého a volného trhu v rámci analýzy některých ukazatelů újmy.
(37)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že by mohly být přiměřeně přezkoumány následující ekonomické ukazatele týkající se výrobního odvětví Unie vztažením k celé činnosti, tj. včetně použití pro vlastní potřebu výrobního odvětví Unie, výroby, kapacity, využití kapacity, investic, zásob, zaměstnanosti, produktivity, mezd a rozsahu dumpingového rozpětí. Důvodem je skutečnost, že tyto ukazatele jsou ovlivněny bez ohledu na to, zda je výrobek dále použit v rámci společnosti nebo skupiny společností pro účely dalšího zpracování nebo zda je prodán na volném trhu.
(38)
Pokud jde o ziskovost, peněžní tok, návratnost investic a schopnost získat kapitál, byla provedena analýza pouze na úrovni volného trhu, protože skutečnost, že ceny na závislých trzích nejsou reprezentativní z hlediska běžných tržních podmínek, má vliv na spolehlivost těchto ukazatelů.
(39)
Ostatní ekonomické ukazatele týkající se výrobního odvětví Unie, a to spotřeba, prodej, podíl na trhu a ceny na trhu Unie, byly analyzovány a hodnoceny hlavně ve vztahu k situaci převládající na volném trhu, zejména tam, kde existují měřitelné tržní podmínky a kde se transakce provádějí za běžných tržních podmínek s možností volného výběru dodavatele.
(40)
U těchto ukazatelů byl však vzat v úvahu také závislý trh a srovnán s údaji pro volný trh, aby bylo možno stanovit, zda situace na závislém trhu mohla pravděpodobně změnit zjištění vyplývající z analýzy samotného volného trhu.
3. Spotřeba v Unii
(41)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě součtu celkového objemu dovozu vinylacetátu podle údajů Eurostatu, zkontrolovaných porovnáním s ověřenými údaji poskytnutými vyvážejícími výrobci o dovozu z dotčené země, a celkového objemu prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie a druhým výrobcem působícím v Unii na trhu Unie.
(42)
S ohledem na malý počet dodavatelů a potřebu chránit důvěrné obchodní údaje podle článku 19 základního nařízení je vývoj spotřeby uveden v indexované podobě.
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Celková spotřeba
100
90
87
99
Závislý trh
100
96
100
104
Volný trh
100
88
82
97
(43)
V posuzovaném období spotřeba mírně klesla, a to o 1 % na celkovém trhu Unie a o 3 % na volném trhu. Naopak 4% nárůst byl ve stejném období zaznamenán na závislém trhu.
4. Dovoz z dotčené země
4.1. Objem a podíl na trhu
(44)
Vývoj dovozu z dotčené země z hlediska objemu a podílu na trhu byl následující:
Tabulka 2
Dovoz ze Spojených států amerických
Objem dovozu (mt)
2007
2008
2009
OŠ
Spojené státy americké
103 192
146 800
133 763
152 445
(Index 2007 = 100)
100
142
130
148
Podíl na celkovém trhu
(Index 2007 = 100)
100
159
150
149
Podíl na volném trhu
(Index 2007 = 100)
100
162
157
152
Zdroj: Eurostat a informace získané od zúčastněných stran na základě vyplněného dotazníku.
(45)
V průběhu posuzovaného období se dovoz na celkový (závislý a volný) trh Unie z dotčené země zvýšil o 48 %. V důsledku toho došlo ve stejném období ke zvýšení podílu na trhu o 49 %. Podíl na volném trhu se zvýšil o 52 %.
4.2. Ceny dovozu a cenové podbízení
(46)
Průměrné ceny dovozu z dotčené země se vyvíjely takto:
Tabulka 3
Cena dovozu ze Spojených států amerických
Dovozní ceny (EUR/mt)
2007
2008
2009
OŠ
Spojené státy americké
774
814
541
573
(Index 2007 = 100)
100
105
70
74
Zdroj: Eurostat
(47)
V období šetření došlo sice k mírnému nárůstu, ale celkové průměrné dovozní ceny z dotčené země v období mezi rokem 2007 a obdobím šetření klesly o 26 %.
(48)
Bylo provedeno srovnání prodejních cen na trhu Unie mezi průměrnými cenami výrobního odvětví Unie účtovanými na volném trhu a průměrnými dovozními cenami z dotčené země. Příslušné prodejní ceny výrobního odvětví Unie byly v případě potřeby upraveny na úroveň ze závodu, tj. bez přepravních nákladů v Unii a po odečtu slev a rabatů.
(49)
Tyto ceny byly srovnány s cenami účtovanými spolupracujícími vyvážejícími výrobci v USA po očištění o slevy a v případě potřeby upravenými na ceny CIF s dodáním na hranice Unie s příslušnou úpravou o náklady na proclení a náklady vzniklé po dovozu.
(50)
Ze srovnání vyplynulo, že během období šetření byl dotčený výrobek dovezený od všech spolupracujících vývozců v Unii prodáván za ceny, které se podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Na základě ověřených údajů předložených spolupracujícími vyvážejícími výrobci průměrná úroveň cenového podbízení, vyjádřená jako procento cen výrobního odvětví Unie, činila 17,9 %. Tato úroveň cenového podbízení se vyskytovala v kombinaci s nepříznivým vývojem cen a podstatným snížením cen.
5. Dovoz z ostatních třetích zemí
(51)
Následující tabulka ukazuje vývoj dovozu z ostatních třetích zemí.
Tabulka 4
Objem dovozu z ostatních třetích zemí
Objem dovozu (mt)
2007
2008
2009
OŠ
Spojené státy americké
103 192
146 800
133 763
152 445
(Index 2007 = 100)
100
142
130
148
Saúdská Arábie
0
0
0
73 156
Ostatní
88 138
52 414
15 937
8 198
Index 2007 = 100
100
59
18
9
Podíl na celkovém trhu
(Index 2007 = 100)
100
66
21
9
Podíl na volném trhu
(Index 2007 = 100)
100
68
22
10
Zdroj: Eurostat
(52)
Na počátku posuzovaného období dovoz z dotčené země konkuroval ostatním zemím, včetně Tchaj-wanu, Ukrajiny a Ruska. Na konci posuzovaného období se dovoz z těchto tradičních zdrojů snížil téměř na nulu.
(53)
Nová vyvážející země, Saúdská Arábie, která vstoupila na trh Unie v průběhu období šetření, vyvezla v období šetření přibližně 73 000 tun. Dopad tohoto vývoje na výrobní odvětví Unie je uveden v 91. a následujících bodech odůvodnění.
6. Situace ve výrobním odvětví Unie
6.1. Obecně
(54)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie hodnocení všech hospodářských činitelů a ukazatelů týkajících se stavu výrobního odvětví Unie od roku 2007 do konce období šetření.
(55)
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, mzdy a rozsah dumpingových rozpětí), jakož i mikroekonomické ukazatele (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok a návratnost investic, schopnost získat kapitál a investice, výrobní náklady) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie. Posouzení bylo založeno na informacích vycházejících z ověřených dotazníků předložených výrobním odvětvím Unie.
(56)
Je nutno podotknout, že žadatel zřídil svá výrobní zařízení až během roku 2007; v důsledku toho nebylo možno získat pro rok 2007 údaje o některých ukazatelích újmy (o ziskovosti, mzdách, investicích, návratnosti investic, peněžním toku). Proto se u těchto ukazatelů analýza týká období od roku 2008 do období šetření. U zbývajících ukazatelů jsou údaje pro rok 2007 k dispozici. Jejich analýza se tedy týká celého posuzovaného období (od roku 2007 do období šetření).
(57)
Žadatel se zcela zaměřuje na dodávání dotčeného výrobku na volný trh, zatímco druhý výrobce v Unii je zaměřen hlavně na závislý trh a pouze malý zlomek je určen pro volný trh. S ohledem na skutečnost, že údaje pro analýzu újmy většinou pocházejí pouze ze dvou zdrojů, z nichž jeden je zaměřen hlavně na závislý trh, a vzhledem k tomu, že se ukázalo, že je třeba u řady ukazatelů újmy rozlišovat mezi celkovým a volným trhem, musely být údaje týkající se výrobního odvětví Unie indexovány v zájmu zachování důvěrnosti informací podle článku 19 základního nařízení.
6.2. Makroekonomické ukazatele
6.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(58)
Níže uvedená tabulka uvádí vývoj výroby, výrobní kapacity a využití kapacity celého výrobního odvětví Unie:
Tabulka 5
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity Unie
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Výroba celkem
100
105
102
92
Výrobní kapacita celkem
100
121
126
143
Využití kapacity celkem
100
87
81
64
(59)
Jak ukazuje tabulka výše, v průběhu posuzovaného období se celková výroba v Unii snížila o 8 %.
(60)
Výrobní kapacita se ve stejném období zvýšila o 43 %. K tomuto nárůstu kapacity však nedošlo v důsledku zavedení nových výrobních linek, ale díky účinnějšímu využití stávající kapacity.
(61)
Kombinace těchto dvou faktorů, tj. snížení objemu výroby a zvýšení výrobní kapacity ve stejném období, vedla k významnému poklesu využití kapacity o 36 % v průběhu posuzovaného období.
6.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(62)
Údaje v tabulce níže představují objem prodeje, podíl na trhu a průměrné jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie rozdělené mezi celkový, závislý a volný trh.
Tabulka 6
Objem prodeje a podíl na trhu
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Prodej celkem
100
99
96
88
Podíl na trhu (%)
100
110
111
88
Prodej na závislém trhu
100
111
109
113
Podíl na trhu (%)
100
115
108
109
Prodej na volném trhu
100
89
86
67
Podíl na trhu (%)
100
102
104
69
(63)
Celkový objem prodeje se v posuzovaném období snížil o 12 %. Tento pokles byl ještě strmější na volném trhu, kde došlo mezi rokem 2007 a obdobím šetření ke snížení o 33 %. Opačný vývoj zaznamenal závislý trh, kde se objem prodeje ve stejném období zvýšil o 13 %.
(64)
Pokles objemu prodeje se odrazil na podílu na trhu, který se snížil mezi rokem 2007 a obdobím šetření o 11 % u celkového trhu a o 31 % u volného trhu. Závislý trh opět zaznamenal opačný vývoj a vykázal v průběhu téhož období nárůst o 9 %.
6.2.3. Zaměstnanost, produktivita a mzdy
Tabulka 7
Zaměstnanost, produktivita a mzdy
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Počet zaměstnanců celkem
100
96
98
100
Produktivita celkem (jednotka/zaměstnanec)
100
109
104
92
Roční mzdy celkem
0
100
95
88
(65)
Celková zaměstnanost zůstala mezi rokem 2007 a obdobím šetření stabilní. Je třeba poznamenat, že výroba vinylacetátu není náročná na práci, a údaje o zaměstnanosti nejsou proto úzce vázány na údaje o výrobě. Zaměstnanost tedy v tomto výrobním odvětví není významným ukazatelem.
(66)
V průběhu posuzovaného období se mezi rokem 2007 a obdobím šetření celková produktivita na jednoho zaměstnance snížila o 8 %. K tomu došlo po snížení výroby a zvýšení výrobní kapacity, jak je vysvětleno v 58. a následujících bodech odůvodnění.
6.2.4. Rozsah skutečného dumpingového rozpětí
(67)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Všechna stanovená rozpětí byla vyšší než minimální. Navíc vzhledem k objemu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí považovat za zanedbatelný.
6.3. Mikroekonomické ukazatele
6.3.1. Obecné poznámky
(68)
Analýza mikroekonomických ukazatelů (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost získat kapitál a investice, výrobní náklady) byla provedena na úrovni celého výrobního odvětví Unie, jak je stanoveno v 28. a následujících bodech odůvodnění.
(69)
Z výše uvedených ukazatelů muselo být posouzení ziskovosti, mezd, investic, návratnosti investic a peněžního toku zaměřeno na volný trh, což znamená, že odráží hlavně údaje poskytnuté žadatelem. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem nemohl být vývoj ukazatelů zisku a peněžního toku uveden v indexované podobě z důvodu zachování důvěrnosti informací.
(70)
Kromě toho, jak je vysvětleno v 56. bodě odůvodnění, nemohl žadatel poskytnout údaje týkající se určitých ukazatelů újmy pro rok 2007; proto byla analýza těchto ukazatelů provedena pro období od roku 2008 do období šetření.
6.3.2. Zásoby
(71)
Údaje níže představují vývoj zásob výrobního odvětví Unie během každého dotčeného období:
Tabulka 8
Zásoby
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Zásoby celkem
100
86
49
69
(72)
Zásoby se v posuzovaném období snížily o 31 %. Tento ukazatel však nelze považovat v tomto výrobním odvětví za významný, neboť výrobci vinylacetátu vyrábějí na objednávku a většinou udržují omezené zásoby. Zásoby v podstatě pokrývají pouze několikatýdenní spotřebu.
6.3.3. Prodejní ceny
(73)
Níže uvedená tabulka představuje vývoj cen výrobního odvětví Unie na celkovém, závislém a volném trhu.
Tabulka 9
Prodejní ceny
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Průměrná jednotková prodejní cena na celkovém trhu
100
107
74
84
Průměrná jednotková prodejní cena na závislém trhu
100
115
82
92
Průměrná jednotková prodejní cena na volném trhu
100
102
69
77
(74)
V posuzovaném období se prodejní ceny u celkového trhu Unie snížily o 16 %. Prodejní ceny klesly na obou trzích, i když na volném trhu byl pokles výraznější (-23 %) než na závislém trhu (-8 %).
6.3.4. Ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost získat kapitál a investice
(75)
Ziskovost obdobného výrobku na volném trhu byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku výrobním odvětvím Unie byl vyjádřen jako procentní podíl obratu z tohoto prodeje.
(76)
Ziskovost na volném trhu se v průběhu posuzovaného období snížila. V průběhu období šetření byly každý měsíc vykazovány ztráty. To bylo důsledkem silného poklesu objemu prodeje i prodejních cen.
(77)
Níže uvedená tabulka ukazuje, že výrobní odvětví Unie zvýšilo své investice do dotčeného výrobku i přes klesající ziskovost. Investice se týkaly především zdokonalování a udržování výrobní technologie a procesu v zájmu zvýšení efektivnosti.
Tabulka 10
Investice
Index 2008 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Investice celkem
není k dispozici
100
129
127
(78)
Investice se v průběhu posuzovaného období zvýšily o 27 %.
(79)
Navzdory zvýšení investic návratnost investic ve vztahu k dotčenému výrobku nedosáhla očekávané úrovně a mezi rokem 2008 a obdobím šetření poklesla.
(80)
Snížení bylo patrné mezi rokem 2008 a obdobím šetření též u peněžního toku, což ukazuje na stále menší schopnost výrobního odvětví Unie vytvářet hotovost a následně na oslabování finanční situace výrobního odvětví Unie.
(81)
Zvyšováním investic tedy výrobní odvětví stále ukazovalo schopnost získat kapitál, nicméně tato schopnost je omezována klesajícím prodejem a rostoucími obtížemi při vytváření peněžního toku.
7. Závěr o újmě
(82)
Analýza situace ve výrobním odvětví Unie ukazuje klesající vývoj u všech hlavních ukazatelů újmy. Na rozdíl od poměrně stálé spotřeby klesla v posuzovaném období celková výroba o 8 %. Během téhož období ztratilo výrobní odvětví Unie 11 % podílu na celkovém trhu a 33 % podílu na volném trhu. Využití kapacity se snížilo o 36 %. Během stejného období se dovoz z dotčené země zvýšil o 48 %.
(83)
Během posuzovaného období se celkový objem prodeje výrobního odvětví Unie snížil o 12 %. Výraznější klesající vývoj v objemu prodeje lze pozorovat u vývoje týkajícího se volného trhu, kde v posuzovaném období došlo k poklesu o 33 %.
(84)
Pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie byl doprovázen celkovým snížením cen o 16 %. Stejně jako v případě objemu prodeje byla situace ještě horší na volném trhu, kde bylo zaznamenáno snížení cen o 23 %. Ztráta objemu prodeje spolu se snížením cen měla dopad na úroveň zisku a vedla ke ztrátám v každém měsíci období šetření.
(85)
Jedinými ukazateli vykazujícími pozitivní vývoj byly investice, které se zvýšily o 27 %, a schopnost získat kapitál. Investice však nedosáhly očekávané návratnosti a mezi rokem 2008 a obdobím šetření poklesly.
(86)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti šetření potvrdilo, že pokud bude tato situace pokračovat, přeruší pravděpodobně výrobní odvětví Unie v důsledku ztrát zaznamenaných v průběhu šetření rozsáhlejší výrobu vinylacetátu určeného pro volný trh.
(87)
Vzhledem k výše uvedeným okolnostem utrpělo výrobní odvětví Unie v průběhu období šetření podstatnou újmu.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(88)
Podle čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení se zkoumalo, zda byla podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobena dumpingovým dovozem z dotčené země. Dále byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby bylo zajištěno, že jakákoliv újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dumpingovému dovozu.
2. Dopad dovozu z USA
2.1. Obecně
(89)
Existuje zřejmá časová shoda mezi nárůstem dumpingového dovozu od roku 2007 do období šetření a souběžnou ztrátou podílu výrobního odvětví Unie na trhu v tomtéž období. Při šetření byly také zjištěny nepříznivé cenové účinky dumpingového dovozu, který se neustále cenově podbízel cenám výrobního odvětví Unie a v důsledku toho snižoval jeho ziskovost.
(90)
Některé strany tvrdily, že zvýšení dovozu pouze nahrazovalo dovoz zajišťovaný dříve jinými dovážejícími zeměmi a/ nebo pokrývalo zvýšenou poptávku na trhu EU. Avšak údaje o dovozu (viz tabulka 2) ani o spotřebě (viz tabulka 1) toto tvrzení nepotvrzují. V této souvislosti se připomíná, jak vyplývá z 43. bodu odůvodnění, že spotřeba byla relativně stabilní a dokonce se v posuzovaném období mírně snížila, zatímco dovoz z USA se zvýšil o 48 %.
3. Účinky jiných činitelů
3.1. Dopad dovozu z jiných třetích zemí
3.1.1. Dopad dovozu ze Saúdské Arábie
(91)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že příčinou újmy výrobního odvětví Unie je dovoz VAM ze Saúdské Arábie.
(92)
Saúdská Arábie je, jak je uvedeno v 53. bodě odůvodnění výše, skutečně po USA druhým největším vývozcem VAM do Unie. Dovoz ze Saúdské Arábie na trh Unie byl zahájen až v průběhu období šetření.
(93)
Údaje Eurostatu uvedené níže v tabulce 11 ukazují ceny dovozu ze Saúdské Arábie a ostatních třetích zemí.
Tabulka 11
Prodejní ceny vývozu z ostatních třetích zemí
EUR/mt
2007
2008
2009
OŠ
Saúdská Arábie
není k dispozici
není k dispozici
není k dispozici
636
(Index IP = 100)
0
0
0
100
Ostatní
878
919
473
633
(Index 2007 = 100)
100
105
54
72
(94)
Tabulka ukazuje, že průměrná cena dovozu ze Saúdské Arábie ve výši 636 EUR byla srovnatelná s cenami dovozu z ostatních třetích zemí, které byly průměrně ve výši 633 EUR, ale o 11 % vyšší než průměrná cena dovozu z USA ve výši 573 EUR.
(95)
Skutečnost, že dovozci ze Saúdské Arábie působí ve stejném cenovém segmentu jako ostatní dovozci, který je cenově významně odlišný od vývozu z USA, ukazuje, že se vyvážející výrobci ze Saúdské Arábie chovají odlišně od USA z hlediska stanovení cen a z hlediska možného dopadu na výrobce v Unii.
(96)
Na tomto základě lze učinit předběžný závěr, že dovoz ze Saúdské Arábie nenarušuje příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z USA a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.2. Dopad hospodářské krize
(97)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že snížení výroby a objemu prodeje výrobního odvětví Unie by mělo být přičítáno snižující se spotřebě. Tyto zúčastněné strany také tvrdily, že klesající vývoj v průměrných prodejních cenách byl způsoben celosvětovou hospodářskou krizí.
(98)
Jiné zúčastněné strany tvrdily, že během hospodářské krize utrpěli vážné ztráty všichni výrobci petrochemických produktů, včetně výrobců VAM, a proto by neměly být ztráty, které utrpělo výrobní odvětví Unie, připisovány dumpingovému dovozu z dotčené země.
(99)
Avšak současné šetření, jak je uvedeno v 41. až 43. bodě odůvodnění, ukázalo, že snížení spotřeby v Unii na volném trhu bylo v průběhu posuzovaného období zanedbatelné. Proto dopad hospodářské krize nemůže být z hlediska snížení spotřeby důvodem prudkého poklesu objemu prodeje, jak je uvedeno v 62. až 64. bodě odůvodnění.
(100)
Analýza údajů o ziskovosti volného trhu výrobního odvětví Unie odhalila, že odvětví VAM utrpělo ztráty zejména ve srovnání s ostatními vyráběnými podobnými chemickými výrobky. Kromě toho, ziskovost těchto ostatních výrobků se po krizi obnovila, kdežto v případě VAM se nadále zhoršovala. To vede k předběžnému závěru, že ačkoli je velmi pravděpodobné, že odvětví VAM bylo postiženo hospodářskou krizí, mělo by být odlišeno od ostatních odvětví petrochemické výroby z důvodu neustálých ztrát vykazovaných žadatelem, které pokračovaly i po krizi, což bylo v přímé souvislosti s levným dovozem z USA. Proto se toto tvrzení předběžně zamítá.
(101)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti lze učinit předběžný závěr, že hospodářská krize nepřispěla k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, do té míry, že by byla narušena příčinná souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z USA.
3.3. Újma, kterou si výrobce v Unii sám přivodil
(102)
Několik zúčastněných stran tvrdilo, že žadatel přispěl ke své nepříznivé situaci tím, že si obstaral během hospodářského poklesu další výrobní kapacity. Snížení prodeje a zisku bylo tedy údajně způsobeno kombinací hospodářského poklesu a špatného obchodního rozhodnutí ze strany žadatele.
(103)
Několik zúčastněných stran dále tvrdilo, že hlavní příčinou újmy je technologie používaná v závodě žadatele. V průběhu posuzovaného období došlo u žadatele několikrát k přerušení výroby a případům vyšší moci a bylo požadováno, aby bylo snížení prodeje žadatele přičteno četným případům zastavení výroby a nikoli dumpingovému dovozu z USA. Podobné argumenty byly vzneseny ohledně ziskovosti žadatele.
(104)
Pokud jde o tvrzení, že žadatel neměl rozšiřovat výrobní kapacitu v průběhu celosvětového hospodářského poklesu, je třeba připomenout, že si žadatel neobstaral žádné nové kapacity, ale pouze rozšířil svoji výrobní kapacitu prostřednictvím optimalizace stávajících procesů. To je třeba pokládat za smysluplné obchodní rozhodnutí na trhu, kde je celková spotřeba stabilní, ale klesá prodej z důvodu konkurence levného dovozu. Proto se toto tvrzení předběžně zamítá.
(105)
Pokud jde o tvrzení, že újmu žadateli způsobily hlavně výpadky způsobené technickými problémy žadatele, ukázalo šetření, že proces výroby VAM vyžaduje cyklickou údržbu a odstávky závodu v pravidelných, plánovaných intervalech. Proto tři z pěti případů zastavení výroby musí být považovány za součást pravidelného provozu závodu na výrobu VAM.
(106)
Dále bylo zjištěno, že všechna tři plánovaná přerušení výroby byla na základě záměrného rozhodnutí žadatele zastavit výrobu v době, kdy byl cenový tlak způsobený dumpingovým dovozem tak silný, že žadatel nebyl schopen uskutečňovat dodávky při udržitelných cenových hladinách. V průběhu těchto přerušení výroby měl žadatel dostatek zásob pro dodávky poptávaných nízkých objemů, které byly buď smluvně dojednány nebo získány prostřednictvím spotového prodeje. Kromě toho snižující se zásoby, jak je uvedeno v 72. bodě odůvodnění, potvrzují, že v průběhu posuzovaného období byly dodávky stále uskutečňovány.
(107)
Na tomto základě bylo zjištěno, že celkový dopad výpadků výroby u žadatele nebyl tak významný, aby narušil příčinnou souvislost. Proto argumenty vznesené zúčastněnými stranami ohledně újmy, kterou si výrobce v Unii sám přivodil, byly zamítnuty.
3.4. Přístup k surovinám: Přirozená konkurenční výhoda výrobců v dotčené zemi
(108)
Několik zúčastněných stran tvrdilo, že spíše než dumpingový dovoz by měla být za jeden z hlavních zdrojů problémů žadatele považována jeho závislost na externích zdrojích surovin. Dále se vyskytla tvrzení, že vývozci v USA mají přirozenou konkurenční výhodu, neboť mají přístup k levnějším surovinám, tj. ethylenu a kyselině octové.
(109)
Z hlediska údajných problémů ohledně zdrojů surovin dostupných žadateli nelze vznesený argument podpořit, neboť bylo zjištěno, že žadatel také těží z výhody preferenčních kanálů, materiálů dodávaných ze závodu jeho dodavatele v místě i ze sesterské společnosti. Ceny hlavních surovin byly tedy srovnatelné s cenami na trhu v dotčené zemi.
(110)
Z toho vyplývá, že i když ceny hlavní suroviny používané pro výrobu VAM byly obecně možná skutečně nižší v USA než na trhu Unie, nemělo to dopad na náklady žadatele.
(111)
Skutečnost, že rozdíl v ceně surovin mohl mít pouze částečný dopad na problémy žadatele, byla dále podpořena faktem, že významně lepší údaje o ziskovosti byly zaznamenány u ostatních výrobků žadatele, které obsahovaly stejné suroviny.
(112)
Na tomto základě se vyvozuje předběžný závěr, že dopad cen surovin nebyl tak významný, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z USA a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
4. Závěr o příčinných souvislostech
(113)
Byl tedy učiněn závěr, že existuje příčinná souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z USA. Analyzovány byly i další možné příčiny újmy, tj. dopad dovozu z ostatních třetích zemí, dopad hospodářské krize, přirozená konkurenční výhoda vyvážejících výrobců týkající se suroviny a újma, kterou si výrobce v Unii sám přivodil, a žádná z nich neměla takový dopad na situaci výrobního odvětví Unie, který by narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z USA a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(114)
Na základě uvedené analýzy účinků všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie byl vyvozen předběžný závěr, že existuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem z USA a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie v průběhu období šetření.
F. ZÁJEM UNIE
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(115)
Šetření ukázalo, že výrobnímu odvětví Unie je působena podstatná újma z důvodu účinků dumpingového dovozu, který se podbízí jeho cenám, jak je podrobně uvedeno v 48. a následujících bodech odůvodnění.
(116)
Výrobní odvětví Unie investuje do zvýšení své efektivnosti a postupně racionalizuje svůj výrobní proces. Lze očekávat, že opatření by zabránila další nekalé konkurenci ze strany dumpingového, levného dovozu, a tedy umožnila zlepšení situace výrobního odvětví Unie.
(117)
Na druhé straně, pokud by opatření nebyla uložena, nebude současná finanční situace a ziskovost výrobního odvětví Unie, jak je analyzováno v současném šetření v 54. a následujících bodech odůvodnění, dostatečně silná, aby odolala dalšímu tlaku ze strany dumpingového dovozu. V důsledku toho by pravděpodobně došlo k přerušení nebo významnému snížení výroby výrobního odvětví Unie pro volný trh.
(118)
Vzhledem k výše uvedené analýze se předpokládá, že by výrobní odvětví Unie z uložení prozatímních opatření mělo prospěch.
2. Zájem dovozců
(119)
Komise zaslala dotazníky dvěma známým dovozcům, kteří nejsou ve spojení a kteří se přihlásili ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(120)
Šetření ukázalo, že významný podíl celkového obratu jednoho z nich se týká dotčeného výrobku.
(121)
Byl analyzován dopad cel na ziskovost dovozce. Analýza ukázala, že zisk a přirážka k ceně jeho dovozu jsou v takové výši, že uložení opatření by skutečně mohlo vést ke snížení jeho ziskovosti. Z hlediska nákladů je tedy zřejmé, že pokud by byla opatření uložena, měla by se vší pravděpodobností dopad na podnikání dovozce. Nicméně, dovozce potvrdil, že by byl schopen převést alespoň část zvýšení nákladů na své odběratele s ohledem na současnou situaci na trhu, kde se očekává, že poptávka zůstane stabilní. Navíc šetření odhalilo, že dovozce může přejít na odebírání výrobku od výrobců, kteří nepodléhají clu, například od vývozců z Tchaj-wanu nebo výrobců v Unii.
(122)
Vzhledem k výše uvedenému se vyvozuje závěr, že vliv uložení opatření na dovozce by byl omezený.
3. Zájem uživatelů
(123)
Uživatelé projevili o tento případ velký zájem. Při šetření spolupracovalo dvanáct uživatelů. Dva z těchto uživatelů byli ověřeni na základě jejich objemu dovozu z dotčené země. Tyto společnosti jsou rozmístěny po celé Unii a působí v odvětví průmyslových aplikací, například nátěrových hmot, barev a lepidel.
(124)
Podle údajů Eurostatu tvoří dovoz spolupracujících uživatelů zhruba jednu třetinu celkového dovozu z USA. Šetření ukázalo, že spolupracující uživatelé nakupují 30 % VAM z USA a 57 % v EU.
(125)
Šetření ukázalo, že VAM představoval v průměru zhruba jednu třetinu výrobních nákladů dvou ověřovaných uživatelů.
(126)
Někteří uživatelé tvrdili, že uložení opatření by zvýšilo jejich výrobní náklady a že by bylo obtížné převést toto zvýšení nákladů na jejich odběratele z důvodu ostré cenové konkurence na trhu. Tento problém může mít údajně za následek snížení podílu uživatelů na trhu ve prospěch jejich konkurentů vně Unie, nebo změnu jejich současného výrobní procesu na jiné procesy, které nezahrnují dotčený výrobek. Konečným důsledkem opatření by údajně bylo významné snížení ziskového rozpětí uživatelů.
(127)
Dva z těchto uživatelů tvrdili, že snížené ziskové rozpětí by vedlo ke snížení investic do jejich výroby a mělo by tedy dopad na zaměstnanost.
(128)
Pokud jde o tvrzení týkající se snížení ziskového rozpětí, s ohledem na dobrou úroveň ziskovosti uživatelů se předpokládá, že kdyby uživatelé nebyli schopni převést zvýšení nákladů na své odběratele, uložení cla by pouze mírně snížilo jejich ziskové rozpětí. Proto by investice do výroby nebyly pravděpodobně narušeny a nepříznivý dopad na zaměstnanost by byl nevýznamný. Na základě výše uvedených skutečností se dané tvrzení zamítá.
(129)
Pokud jde o tvrzení, že by opatření týkající se dovozu dotčeného výrobku poškodila konkurenceschopnost uživatelů v Unii, neboť by zvýšila jejich výrobní náklady a zvýhodňovala dovoz navazujících výrobků z jiných třetích zemí, se připomíná, že cílem cla není zastavit dovoz a že úroveň opatření nebude bránit uživatelům v dovozu z USA. Účelem antidumpingového cla je obnovit spravedlivé podmínky na trhu Unie pro dotčený výrobek. Na základě výše uvedených skutečností a s ohledem na to, že pouze jedna třetina spotřeby VAM ze strany uživatelů pochází z USA, se dané tvrzení zamítá.
(130)
Kromě výše uvedeného je třeba také zdůraznit, že mnoho uživatelů uvádělo, že vzhledem k omezenému počtu zdrojů VAM je dostatečná nabídka VAM pocházejícího z Unie prioritou. V tomto ohledu se připomíná, že šetření ukázalo, že je pravděpodobné, že výrobní odvětví Unie prakticky přeruší dodávky VAM určeného pro volný trh, pokud nebudou opatření uložena. Z hlediska různorodosti nabídky by tak uložení opatření bylo také v zájmu uživatelů v Unii.
(131)
Na základě výše uvedených skutečností byl učiněn předběžný závěr, že veškeré negativní dopady opatření na uživatele by byly omezené.
4. Závěr týkající se zájmu Unie
(132)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se předběžně konstatuje, že na základě dostupných informací ohledně zájmu Unie nelze učinit jednoznačný závěr, že by uložení prozatímních opatření na dovoz vinylacetátu pocházejícího z USA nebylo v zájmu Unie.
G. NÁVRH POZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(133)
Vzhledem k přijatým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie by měla být uložena antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy výrobnímu odvětví Unie způsobené dumpingovým dovozem.
1. Úroveň pro odstranění újmy
(134)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která je působena výrobnímu odvětví Unie.
(135)
Při výpočtu výše cla nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého by mohlo výrobní odvětví tohoto druhu v dané oblasti přiměřeně dosáhnout v běžných podmínkách hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, z prodeje obdobného výrobku v Unii.
(136)
Proto byla úroveň pro odstranění újmy vypočítána na základě srovnání průměrné ceny dumpingového dovozu a cílové ceny výrobního odvětví Unie. Cílová cena byla stanovena na základě součtu cílového ziskového rozpětí a výrobních nákladů výrobního odvětví Unie. Cílové ziskové rozpětí bylo předběžně stanoveno ve výši 9,9 %. Toto ziskové rozpětí bylo stanoveno odkazem na ziskovost na základě průměrného výnosu (měřeného jako EBITDA/tržby), který petrochemické společnosti působící v odvětví podobném odvětví VAM vytvořily v období 2007-2009.
(137)
Výsledná rozpětí cenového podbízení jsou přes 30 %.
2. Prozatímní opatření
(138)
Na základě výše uvedeného a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se má za to, že na dovoz pocházející z dotčené země by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by tedy měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěných dumpingových rozpětí.
(139)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby se tedy (na rozdíl od celostátního cla platného pro „všechny ostatní společnosti“) vztahují výlučně na dovoz výrobků pocházejících ze Spojených států amerických a vyrobených těmito společnostmi, a tedy vyjmenovanými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě platné pro „všechny ostatní společnosti“.
(140)
S veškerými žádostmi o použití těchto sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím prodejem a prodejem na vývoz, která je spojena například s takovou změnou názvu nebo takovou změnou výrobních či prodejních subjektů. Komise v případě potřeby nařízení po konzultaci s poradním výborem odpovídajícím způsobem pozmění aktualizací seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(141)
Na základě výše uvedených skutečností jsou navrhované sazby antidumpingového cla, vyjádřené jako cena CIF s dodáním na hranice Unie, předběžně stanoveny takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Sazby prozatímního cla
Celanese Ltd.
12,1 %
38,4 %
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
65,8 %
13 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
66,2 %
13,8 %
Všechny ostatní společnosti
13,8 %
66,2 %
13,8 %
H. POSKYTOVÁNÍ INFORMACÍ
(142)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou předběžná a za účelem konečného zjištění mohou být znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz vinylacetátu, v současnosti kódu KN 2915 32 00, pocházejícího ze Spojených států amerických.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je stanovena pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi takto:
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Celanese Ltd.
12,1 %
B233
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
B234
The Dow Chemical Company
13,8 %
B235
Všechny ostatní společnosti
13,8 %
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Pokud není uvedeno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. srpna 2011.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 821/2011
(2011. gada 16. augusts),
ar ko nosaka antidempinga pagaidu maksājumu Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes vinilacetāta importam
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības (“Savienība”) darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), un jo īpaši tās 7. pantu,
pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Procedūras sākšana
(1)
Komisija 2010. gada 4. decembrī paziņojumā, ko tā publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2) darīja zināmu par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Amerikas Savienoto Valstu (“ASV” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes vinilacetāta importu Savienībā.
(2)
Procedūru sāka pēc tam, kad 2010. gada 22. oktobrīIneos Oxide Ltd. (“sūdzības iesniedzējs”), kurš ražo nozīmīgu daļu - šajā gadījumā vairāk nekā 25 % - no Savienības ražošanas nozares saražotā vinilacetāta kopapjoma, iesniedza sūdzību. Sūdzībā bija ietverti pirmšķietami pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, ko uzskatīja par pietiekamiem, lai pamatotu procedūras sākšanu.
2. Procedūrā iesaistītās personas
(3)
Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli informēja sūdzības iesniedzēju, citus ražotājus Savienībā, par kuriem tai bija zināms, ražotājus eksportētājus attiecīgajā valstī, importētājus, tirgotājus, lietotājus, piegādātājus un iesaistītās apvienības, par kurām tai bija zināms, kā arī Amerikas Savienoto Valstu pārstāvjus. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausītu.
(4)
Uzklausītas tika visas ieinteresētās personas, kuras to lūdza un pierādīja, ka ir īpaši iemesli, kāpēc tās jāuzklausa.
(5)
Komisija nosūtīja anketas četriem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem attiecīgajā valstī. Trīs no šiem ražotājiem eksportētājiem sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Ceturtais ražotājs eksportētājs atteicās sadarboties, un tam pēc tam paziņoja, ka to saskaņā ar pamatregulas 18. pantu uzskatīs par uzņēmumu, kurš izmeklēšanā nesadarbojas.
(6)
Komisija nosūtīja anketas arī sūdzības iesniedzējam un otram sūdzībā minētajam Savienības ražotājam.
(7)
Ņemot vērā lielo skaitu nesaistīto importētāju, kurus izmeklēšana varētu potenciāli skart, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta pārbaude izlases veidā saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Lai Komisija varētu lemt, vai jāizmanto pārbaude izlases veidā, un vajadzības gadījumā veikt atlasi, visiem nesaistītajiem importētājiem lūdza pieteikties Komisijai un sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Tomēr, tā kā līdz termiņam, kas bija norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, pieteicās tikai divi importētāji, tika izlemts, ka pārbaude izlases veidā nav vajadzīga. Divi importētāji Savienībā atbildēja uz anketas jautājumiem, un vienā no šiem uzņēmumiem tika veikts pārbaudes apmeklējums.
(8)
No otras puses, vairākas ieinteresētās personas pieteicās, norādot, ka ir lietotāji. Šīm personām tika nosūtītas anketas, kas īpaši paredzētas lietotājiem. Uz anketas jautājumiem atbildēja divpadsmit uzņēmumi, un divos no tiem tika veikti pārbaudes apmeklējumi.
(9)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā izraisīto kaitējumu un Savienības intereses, un veica pārbaudes turpmāk uzskaitītajos uzņēmumos:
(a)
ražotāji Savienībā:
Ineos Oxide Ltd., Apvienotā Karaliste,
Wacker Chemie AG, Vācija;
(b)
ražotāji eksportētāji attiecīgajā valstī:
Celanese Ltd.,
The Dow Chemical Company,
LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC;
(c)
nesaistītie uzņēmumi attiecīgajā valstī:
Terminal, Amerikas Savienotās Valstis [nosaukums un precīza atrašanās vieta konfidenciāla];
(d)
saistītie un nesaistītie uzņēmumi Savienībā:
Celanese Chemicals Europe GmbH, Vācija,
Lyondell Chemie Nederland B. V., Nīderlande,
Terminal, Savienība [nosaukums un precīza atrašanās vieta konfidenciāla];
(e)
saistītie uzņēmumi, kas atrodas gan ārpus Savienības, gan ārpus Amerikas Savienotajām Valstīm:
Dow Europe GmbH., Šveice;
(f)
importētāji:
Gantrade Ltd., Apvienotā Karaliste;
(g)
lietotāji:
Vinavil, Mapei, Itālija,
Synthomer, Apvienotā Karaliste.
3. Izmeklēšanas periods
(10)
Dempinga un kaitējuma izmeklēšanu veica laikā no 2009. gada 1. oktobra līdz 2010. gada 30. septembrim“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laika posmu no 2007. gada 1. janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”).
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
1. Attiecīgais ražojums
(11)
Attiecīgais ražojums ir Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes vinilacetāts, ko pašlaik apzīmē ar KN kodu 2915 32 00.
(12)
Vinilacetāts (turpmāk - “vinilacetāta monomēri (VAM)” jeb “attiecīgais ražojums”) ir no etiķskābes atvasināts plaša patēriņa ķīmisks produkts.
(13)
Vinilacetātu plaši izmanto dažādām vajadzībām. Lielāko daļu ražotā vinilacetāta izmanto kā izejvielu divu pakārtotu ražojumu - polivinilacetāta un polivinilspirta - ražošanā. Šie divi pakārtotie ražojumi ir svarīgs polimērs, ko izmanto dažādās rūpniecības nozarēs. Vinilacetāta polimērus bieži izmanto krāsu, adhezīvu materiālu, pārklājumu un tekstilmateriālu apdares materiālu ražošanā.
(14)
Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka ir tikai viens attiecīgā ražojuma veids.
2. Līdzīgais ražojums
(15)
Izmeklēšana parādīja, ka vinilacetātam, kuru Savienībā ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare, un attiecīgajā valstī ražotajam vinilacetātam, kuru eksportē uz Savienību, ir vienas un tās pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības un lietojums. Tādēļ visus šos ražojumus provizoriski uzskata par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
C. DEMPINGS
1. Normālā vērtība
(16)
Lai noteiktu normālo vērtību, vispirms tika noskaidrots, ka attiecīgās valsts ražotāju eksportētāju līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms neatkarīgiem klientiem iekšzemes tirgū ir reprezentatīvs, t. i., vai šis kopējais pārdošanas apjoms ir vismaz 5 % no tā attiecīgā ražojuma pārdošanas apjoma, kas tiek eksportēts uz Savienību, kā noteikts pamatregulas 2. panta 2. punktā.
(17)
Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai katra ražotāja eksportētāja pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir radies parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. Tas tika darīts, nosakot rentablā pārdošanas apjoma īpatsvaru neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā.
(18)
Iekšzemes tirgū veiktus pārdošanas darījumus uzskatīja par rentabliem, ja vienības cena bija vienāda ar ražošanas izmaksām vai pārsniedza tās. Tāpēc tika noteiktas ražošanas izmaksas iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā.
(19)
Ja 80 % no kopējā pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū pārdeva par cenu, kas bija virs vienas vienības pašizmaksas, un vidējā svērtā pārdošanas cena bija vienāda ar vidējām svērtajām ražošanas izmaksām vai pārsniedza tās, produkcijas normālo vērtību aprēķināja kā visu iekšzemes tirgus pārdošanas cenu vidējo svērto lielumu, neatkarīgi no tā, vai pārdošana bija ar peļņu. Tomēr, ja ar peļņu pārdeva 80 % vai mazāk no kopējā pārdošanas apjoma vai ja vidējā svērtā pārdošanas cena bija zem vidējām svērtajām ražošanas izmaksām, normālo vērtību aprēķināja, balstoties uz vidējo svērto cenu tikai iekšzemes pārdevumiem ar peļņu.
2. Eksporta cena
(20)
Izmeklēšanā noskaidrojās, ka vinilacetātu no attiecīgās valsts uz Savienību eksportē i) ar saistītu Savienībā esošu tirdzniecības uzņēmumu starpniecību vai ii) viena ražotāja eksportētāja gadījumā - ar saistīta tirdzniecības uzņēmuma starpniecību ārpus Savienības.
(21)
Abos gadījumos eksporta cenas noteica, pamatojoties uz tālākpārdošanas cenām pirmajiem neatkarīgajiem pircējiem Savienībā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, pienācīgi koriģējot ar visām izmaksām, kas radušās laikā starp importēšanu un tālākpārdošanu, un peļņu.
3. Salīdzinājums
(22)
Normālo vērtību un attiecīgo ražotāju eksportētāju eksporta cenas salīdzināja, pamatojoties uz ražotāju (EXW) cenām.
(23)
Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu veica atbilstošu korekciju, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Vajadzības gadījumos, ja tas bija pamatoti, veica korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirīgās pārkraušanas un glabāšanas izmaksas, transporta un apdrošināšanas izmaksas, kreditēšanas izmaksas, rabatus, komisijas maksas, ievedmuitas nodokļus.
4. Dempinga starpība
(24)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpību tiem Amerikas Savienoto Valstu ražotājiem eksportētājiem, kas izmeklēšanā sadarbojās, noteica, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību ar vidējo svērto eksporta cenu.
(25)
Lai noteiktu dempinga starpību ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, vispirms noteica nesadarbošanās līmeni. Šim nolūkam ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, norādīto eksporta apjomu uz Savienību salīdzināja ar attiecīgo Eiropas Savienības Statistikas biroja statistiku par importu.
(26)
Tā kā sadarbības līmenis Amerikas Savienotajās Valstīs bija augsts (virs 90 %), tika provizoriski pieņemts, ka atlikušo dempinga starpības daļu visiem šīs valsts ražotājiem eksportētājiem, kuri izmeklēšanā nesadarbojās, var noteikt tādā līmenī, kas vienāds ar lielāko maksājumu, kāds uzlikts eksportētājam, kurš izmeklēšanā sadarbojās. Galīgā maksājuma noteikšanas stadijā šo jautājumu var vēl pārskatīt.
(27)
Ņemot vērā iepriekš minēto metodiku, provizoriskās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF importa cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:
Uzņēmums
Provizoriski noteiktā dempinga starpība
Celanese Ltd.
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13,0 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
Visi citi uzņēmumi
13,8 %
D. KAITĒJUMS
1. Savienības produkcija un Savienības ražošanas nozare
(28)
Sūdzību iesniedza Ineos Oxide Ltd., turpmāk - “sūdzības iesniedzējs”, vinilacetāta ražotājs Savienībā, kas ražo nozīmīgu daļu no Savienībā saražotās produkcijas kopapjoma. Vēl viens Savienības ražotājs, Wacker GmbH., atbalstīja procedūras sākšanu. Tādējādi sūdzību atbalstīja Savienības ražotāji, kas ražo vairāk nekā 25 % no Savienības ražošanas nozares saražotā vinilacetāta kopapjoma. Tādēļ procedūru sāka saskaņā ar pamatregulas 5. panta 4. punkta noteikumiem.
(29)
Vēl trešais Savienībā esošais ražotājs (Celanese Europe GmbH) izrādījās saistīts ar kādu ražotāju eksportētāju attiecīgajā valstī. Atbilstīgi izmeklēšanas gaitā gūtajai informācijai tika provizoriski konstatēts, ka šo ražotāju pilnībā kontrolē ASV reģistrētais uzņēmums Celanese Corporation, kam ir izšķiroša loma Eiropā veiktajā uzņēmējdarbībā, piemēram, uzņēmējdarbības plānošanā, kontrolē pār ražošanu, iepirkumu un pārdošanas darījumos.
(30)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tika pieņemts, ka uzņēmuma Celanese Europe GmbH stāvoklis grupā izraisīja darbību, kas atšķīrās no citiem nesaistītajiem ražotājiem pamatregulas 4. panta 2. punkta nozīmē. Tika arī pieņemts, ka ar šo stāvokli uzņēmums varēja būt pasargāts no kaitējošā dempinga negatīvajām sekām. Pie tam, iekļaujot šādu uzņēmumu konstatējumā par nodarīto kaitējumu, tiktu izkropļoti summārie dati par Savienības ražošanas nozares struktūru.
(31)
Tāpēc tika provizoriski noteikts, ka uzņēmums Celanese Europe GmbH nav ņemams vērā, definējot Savienības ražošanas nozari.
(32)
Līdz ar to Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē veido divi ražotāji - Ineos Oxide Ltd. un Wacker GmbH., kas ražo 100 % no Savienībā saražotās produkcijas kopapjoma. Turpmāk tie tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari”.
2. Attiecīgā Savienības tirgus noteikšana
(33)
Lai noteiktu to, vai Savienības ražošanas nozarei, kas definēta 28. un turpmākajos apsvērumos, ir nodarīts būtisks kaitējums, pārbaudīja, cik lielā mērā, veicot analīzi, jāņem vērā Savienības ražotāju pašu vajadzībām ražotā ražojuma daudzums.
(34)
Savienības ražošanas nozare attiecīgo ražojumu patiešām pārdod gan a) brīvajā tirgū, gan arī b) pašu vajadzībām paredzētajā tirgū (tajā pašā uzņēmumu grupā). Pašu vajadzībām paredzētajā tirgū attiecīgo ražojumu izmanto kā izejvielu, lai ražotu dažādus ražojumus, ko izmanto krāsās, adhezīvos materiālos, pārklājumos utt.
(35)
Šajā saistībā attiecīgā ražojuma pārdošanu tās pašas grupas uzņēmumiem, kas to izmanto par izejvielu citu uzņēmuma ražojumu ražošanā, uzskata par “izmantošanu pašu vajadzībām”, ja ir izpildīts vismaz viens no šādiem diviem nosacījumiem: i) ražojumu nepārdod par tirgus cenām vai ii) klients nevar brīvi izvēlēties piegādātāju tajā pašā uzņēmumu grupā. Izmeklēšanas gaitā provizoriski konstatēja, ka pārdošana saistītiem subjektiem, kas pērk attiecīgo ražojumu kā izejvielu cita ražojuma ražošanai, uzskatāma par izmantošanu pašu vajadzībām; konstatēja, ka saskaņā ar uzņēmumu tirdzniecības politiku šie saistītie subjekti nevar brīvi izvēlēties piegādātāju.
(36)
Analizējot kaitējumu, šī atšķirība ir būtiska. Tika atzīts, ka vinilacetāts, kas paredzēts izmantošanai pašu vajadzībām, tieši nekonkurē ar no attiecīgās valsts importēto produkciju. Turpretim tika atzīts, ka produkcija, ko paredzēts pārdot brīvajā tirgū, tieši konkurē ar šo importēto ražojumu, jo pārdošana tiek veikta parastos tirgus apstākļos - tas nozīmē brīvu piegādātāja izvēli. Analizējot dažus kaitējuma rādītājus, tas lika nošķirt tirgu pašu vajadzībām un brīvo tirgu.
(37)
Attiecībā uz to tika konstatēts, ka turpmāk minētos ekonomiskos rādītājus, kas attiecas uz Savienības ražošanas nozari, būtu pamatoti analizēt saistībā ar visu darbību, tas ir, ietverot arī Savienības ražošanas nozares lietošanu pašu vajadzībām, ražošanas jaudu, jaudas izmantošanu, ieguldījumus, krājumus, nodarbinātību, produktivitāti, algas un dempinga starpības lielumu. Tas ir tādēļ, ka šie rādītāji tiek ietekmēti neatkarīgi no tā, vai ražojums nonāk tālākai pārstrādei nākamajā ražošanas posmā uzņēmumā vai uzņēmumu grupā vai pārdošanā brīvajā tirgū.
(38)
Rentabilitātes, naudas plūsmas, no ieguldījumiem gūtā ienākuma un kapitāla piesaistīšanas iespēju analīzi veica brīvā tirgus līmenī tikai tāpēc, ka šo rādītāju ticamību ietekmē fakts, ka cenas tirgū pašu vajadzībām neatspoguļo parastos tirgus apstākļus.
(39)
Citus ar Savienības ražošanas nozari saistītos ekonomiskos rādītājus, tas ir, patēriņu, pārdošanas apjomu, tirgus daļas un cenas Savienības tirgū, analizēja un novērtēja galvenokārt saistībā ar brīvajā tirgū dominējošo situāciju, īpaši, ja pastāv izmērāmi tirgus apstākļi un darījumi tiek veikti normālos tirgus apstākļos, kas ietver brīvu piegādātāja izvēli.
(40)
Attiecībā uz šiem rādītājiem tika ņemts vērā arī pašu vajadzībām paredzētais tirgus un to salīdzināja ar brīvā tirgus datiem, lai noteiktu, vai stāvoklis pašu vajadzībām paredzētajā tirgū varētu mainīt rezultātus, kas gūti, analizējot tikai brīvo tirgu.
3. Patēriņš Savienībā
(41)
Patēriņu Savienībā noteica, Eurostat norādīto kopējo importēto vinilacetāta apjomu, ko pārbaudīja salīdzinājumā ar apstiprinātajiem ražotāju eksportētāju sniegtajiem datiem par importu no attiecīgās valsts, summējot ar Savienības ražošanas nozares Savienības tirgū pārdotās produkcijas un otra Savienībā esošā ražotāja Savienības tirgū pārdoto apjomu.
(42)
Ņemot vērā piegādātāju mazo skaitu un nepieciešamību aizsargāt konfidenciālos uzņēmējdarbības datus atbilstīgi pamatregulas 19. pantam, izmaiņas patēriņa rādītājos ir indeksētas.
1. tabula
Patēriņš Savienībā
2007. gada indekss = 100
2007
2008
2009
IP
Kopējais patēriņš
100
90
87
99
Tirgus pašu vajadzībām
100
96
100
104
Brīvais tirgus
100
88
82
97
(43)
Attiecīgajā periodā patēriņš visā Savienības tirgū un brīvajā tirgū nedaudz samazinājās - attiecīgi par 1 % un 3 %. Pretēji tam tajā pašā periodā pašu vajadzībām paredzētajā tirgū bija reģistrēts 4 % pieaugums.
4. Imports no attiecīgās valsts
4.1. Apjoms un tirgus daļa
(44)
Importa dinamika apjoma un tirgus daļas izteiksmē no attiecīgās valsts ir šāda.
2. tabula
Imports no Amerikas Savienotajām Valstīm
Importa apjomi (tonnas)
2007
2008
2009
IP
no Amerikas Savienotajām Valstīm
103 192
146 800
133 763
152 445
(2007. gada indekss = 100)
100
142
130
148
Tirgus daļa visā tirgū
(2007. gada indekss = 100)
100
159
150
149
Tirgus daļa brīvajā tirgū
(2007. gada indekss = 100)
100
162
157
152
Avots: Eurostat dati un informācija, kas iegūta, ieinteresētajām personām atbildot uz anketas jautājumiem.
(45)
Attiecīgajā periodā imports visā Savienības tirgū (pašu vajadzībām un brīvajā tirgū) no attiecīgās valsts palielinājās par 48 %. Tā rezultātā šajā periodā tirgus daļa pieauga par 49 %. Tirgus daļa brīvajā tirgū pieauga par 52 %.
4.2. Importa cenas un cenu samazinājums
(46)
Vidējo importa cenu dinamika no attiecīgās valsts bija šāda.
3. tabula
Importa cenas no Amerikas Savienotajām Valstīm
Importa cenas (EUR par tonnu)
2007
2008
2009
IP
no Amerikas Savienotajām Valstīm
774
814
541
573
(2007. gada indekss = 100)
100
105
70
74
Avots: Eurostat dati.
(47)
Kaut arī IP vērojams neliels palielinājums, vidējās importa cenas no attiecīgās valsts laikā no 2007. gada līdz IP kopumā pazeminājās par 26 %.
(48)
Tika salīdzinātas pārdošanas cenas Savienības tirgū, salīdzinot Savienības ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas brīvajā tirgū un vidējās importa cenas no attiecīgās valsts. Savienības ražošanas nozares attiecīgās pārdošanas cenas vajadzības gadījumā tika koriģētas līdz ražotāja cenu līmenim, t. i., neņemot vērā kravas pārvadājumu izmaksas Savienībā un atskaitot atlaides un rabatus.
(49)
Šīs cenas tika salīdzinātas ar ASV ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, pārdošanas cenām, no kurām atskaitītas atlaides un kuras vajadzības gadījumā koriģētas līdz CIF cenām ar piegādi līdz Savienības robežai, veicot arī atbilstošas korekcijas attiecībā uz muitošanas un pēcimportēšanas izmaksām.
(50)
Salīdzinājums parādīja, ka izmeklēšanas periodā attiecīgā ražojuma imports no visiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, Savienības tirgū tika pārdots par cenām, kas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Vidējais samazinājuma līmenis, izteikts procentos no Savienības ražošanas nozares cenām, bija 17,9 %, pamatojoties uz pārbaudītiem datiem, ko iesniedza ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās. Šis samazinājuma līmenis notika laikā, kad cenu dinamika bija negatīva un cenas ievērojami samazinājās.
5. Imports no citām trešām valstīm
(51)
Importa dinamiku no citām trešām valstīm parāda turpmākā tabula.
4. tabula
Importa apjomi no citām trešām valstīm
Importa apjomi (tonnas)
2007
2008
2009
IP
no Amerikas Savienotajām Valstīm
103 192
146 800
133 763
152 445
(2007. gada indekss = 100)
100
142
130
148
no Saūda Arābijas
0
0
0
73 156
no citām valstīm
88 138
52 414
15 937
8 198
2007. gada indekss = 100
100
59
18
9
Tirgus daļa visā tirgū
(2007. gada indekss = 100)
100
66
21
9
Tirgus daļa brīvajā tirgū
(2007. gada indekss = 100)
100
68
22
10
Avots: Eurostat dati
(52)
Attiecīgā perioda sākumā imports no attiecīgās valsts konkurēja ar importu no citām valstīm, tostarp no Taivānas, Ukrainas un Krievijas. Attiecīgā perioda beigās imports no šiem tradicionālajiem avotiem bija samazinājies gandrīz līdz nullei.
(53)
Jauna eksportētājvalsts, Saūda Arābija, kas IP ienāca Savienības tirgū, šajā periodā eksportēja aptuveni 73 000 tonnas. Šo pārmaiņu ietekme uz Savienības ražošanas nozari ir aplūkota 91. un turpmākajos apsvērumos.
6. Stāvoklis Savienības ražošanas nozarē
6.1. Vispārīga informācija
(54)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, izpētot importa dempinga ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, tika izvērtēti visi ekonomiskie faktori un rādītāji, kas attiecās uz Savienības ražošanas nozares stāvokli no 2007. gada līdz IP beigām.
(55)
Makroekonomiskos rādītājus (ražošanu, ražošanas jaudu, jaudas izlietojumu, pārdošanas apjomus, tirgus daļu, nodarbinātību, produktivitāti, algas un dempinga starpību lielumus), kā arī mikroekonomiskos rādītājus (krājumus, pārdošanas cenas, rentabilitāti, naudas plūsmu un ienākumus no ieguldījumiem, spēju piesaistīt kapitālu un ieguldījumus, ražošanas izmaksas) novērtēja visas Savienības ražošanas nozares līmenī. Novērtējumu veica, pamatojoties uz informāciju no pārbaudītajām atbildēm uz Savienības ražošanas nozares iesniegtajām anketām.
(56)
Jāatzīmē, ka sūdzības iesniedzējs iegādājās tam piederošās ražotnes tikai 2007. gadā; tāpēc datus par konkrētiem kaitējuma rādītājiem (rentabilitāti, algām, ieguldījumiem, no ieguldījumiem gūtajiem ienākumiem, naudas plūsmu) attiecībā uz 2007. gadu nevarēja iegūt. Tāpēc attiecībā uz šiem rādītājiem analīze tika veikta par laiku no 2008. gada līdz IP. Attiecībā uz pārējiem rādītājiem dati par 2007. gadu bija pieejami. Tāpēc attiecībā uz šiem rādītājiem ir analizēts viss attiecīgais periods (no 2007. gada līdz IP).
(57)
Sūdzības iesniedzējs attiecīgo ražojumu galvenokārt piegādā brīvajam tirgum, turpretim otrs Savienības ražotājs galvenokārt ražo pašu vajadzībām, paredzot nelielu daļu produkcijas brīvajam tirgum. Ņemot vērā to, ka dati kaitējuma analīzes veikšanai ir lielākoties iegūti tikai no diviem avotiem, no kuriem viens galvenokārt ražo pašu vajadzībām, un ņemot vērā to, ka ir secināts, ka vairāku kaitējuma rādītāju noteikšanai viss tirgus jānodala no brīvā tirgus, datus, kas attiecās uz Savienības ražošanas nozari, nācās indeksēt, lai atbilstīgi pamatregulas 19. pantam ievērotu konfidencialitāti.
6.2. Makroekonomiskie rādītāji
6.2.1. Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums
(58)
Turpmāk norādītajā tabulā ir atspoguļota visas Savienības ražošanas nozares apjoma, ražošanas jaudas un tās izmantojuma dinamika.
5. tabula
Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums Savienībā
(2007. gada indekss = 100)
2007
2008
2009
IP
Kopējais ražošanas apjoms
100
105
102
92
Kopējā ražošanas jauda
100
121
126
143
Kopējais ražošanas jaudas izmantojums
100
87
81
64
(59)
Kā parādīts tabulā, attiecīgajā periodā kopējais ražošanas apjoms Savienībā samazinājās par 8 %.
(60)
Tajā pašā periodā ražošanas jauda pieauga par 43 %. Tomēr šis jaudas pieaugums nebija saistīts ar jaunu ražošanas līniju izveidi, bet gan ar esošās jaudas efektīvāku izmantošanu.
(61)
Apvienojoties šiem diviem faktoriem, t. i., samazinoties ražošanas apjomam un palielinoties ražošanas jaudai vienā un tajā pašā periodā, jaudas izlietojums attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās - par 36 %.
6.2.2. Pārdošanas apjomi un tirgus daļa
(62)
Skaitļi nākamajā tabulā parāda pārdošanas apjomu, tirgus daļu un vidējo vienas vienības pārdošanas cenu Savienības ražošanas nozarē tādā dalījumā, kas raksturo visu tirgu, pašu vajadzībām paredzēto tirgu un brīvo tirgu.
6. tabula
Pārdošanas apjomi un tirgus daļa
(2007. gada indekss = 100)
2007
2008
2009
IP
Kopējais pārdošanas apjoms
100
99
96
88
Tirgus daļa (%)
100
110
111
88
Pārdošanas apjoms pašu vajadzībām paredzētajā tirgū
100
111
109
113
Tirgus daļa (%)
100
115
108
109
Pārdošanas apjoms brīvajā tirgū
100
89
86
67
Tirgus daļa (%)
100
102
104
69
(63)
Kopumā attiecīgajā periodā pārdošanas apjoms samazinājās par 12 %. Brīvajā tirgū šis kritums bija vēl straujāks, apjomam laikā no 2007. gada līdz IP samazinoties par 33 %. Pašu vajadzībām paredzētajā tirgū bija pretēja tendence, un pārdošanas apjoms tajā pašā periodā palielinājās par 13 %.
(64)
Pārdošanas apjoma kritums atspoguļojās tirgus daļā, kas laikā no 2007. gada līdz IP samazinājās par 11 % visā tirgū un par 31 % - brīvajā tirgū. Pašu vajadzībām paredzētajā tirgū atkal bija pretēja tendence, un tajā pašā periodā šis tirgus palielinājās par 9 %.
6.2.3. Nodarbinātība, produktivitāte un algas
7. tabula
Nodarbinātība, produktivitāte un algas
(2007. gada indekss = 100)
2007
2008
2009
IP
Darbinieku kopējais skaits
100
96
98
100
Produktivitāte (vienībās uz nodarbināto)
100
109
104
92
Gada kopējās algas
0
100
95
88
(65)
Kopējā nodarbinātība laikā no 2007. gada līdz IP bija stabila. Jāatzīmē, ka vinilacetāta ražošana nav darbintensīva, un tāpēc skaitļi, kas raksturo nodarbinātību, nav cieši saistīti ar ražošanas rādītājiem. Tāpēc nodarbinātībai kā rādītājam šai nozarē nav svarīgas nozīmes.
(66)
Attiecīgajā periodā kopējā produktivitāte uz vienu nodarbināto laikā no 2007. gada līdz IP samazinājās par 8 %. Tas notika pēc ražošanas apjoma samazināšanās un ražošanas jaudas palielināšanās, kā skaidrots 58. un turpmākajos apsvērumos.
6.2.4. Faktiskās dempinga starpības lielums
(67)
Dempinga starpības ir norādītas iepriekš dempinga sadaļā. Visas noteiktās starpības pārsniedza de minimis līmeni. Turklāt, ņemot vērā par dempinga cenām importētā ražojuma apjomus un cenas, faktiskās dempinga starpības ietekme jāuzskata par būtisku.
6.3. Mikroekonomiskie rādītāji
6.3.1. Vispārīgas piezīmes
(68)
Mikroekonomisko rādītāju (krājumu, pārdošanas cenu, rentabilitātes, naudas plūsmas un ienākuma no ieguldījumiem, kapitāla un ieguldījumu piesaistīšanas spējas, ražošanas izmaksu) analīze tika veikta visas Savienības ražošanas nozares līmenī, kā konstatēts 28. un turpmākajos apsvērumos.
(69)
No minētajiem rādītājiem rentabilitātes, algu, ieguldījumu, no ieguldījumiem gūtā ienākuma, naudas plūsmas novērtējums bija galvenokārt jāattiecina uz brīvo tirgu, un tas nozīmēja, ka lielākoties tiktu atspoguļoti sūdzības iesniedzēja sniegtie dati.
(70)
Turklāt, kā skaidrots 56. apsvērumā, sūdzības iesniedzējs nevarēja nodrošināt datus par 2007. gadu attiecībā uz konkrētiem kaitējuma rādītājiem; tāpēc šie rādītāji tika analizēti par laiku no 2008. gada līdz IP.
6.3.2. Krājumi
(71)
Skaitļi turpmākajā tabulā attiecas uz krājumu dinamiku Savienības ražošanas nozarē katrā attiecīgā perioda gadā.
8. tabula
Krājumi
2007. gada indekss = 100
2007
2008
2009
IP
Kopējie krājumi
100
86
49
69
(72)
Attiecīgajā periodā krājumi samazinājās par 31 %. Tomēr šo rādītāju šajā nozarē nevar uzskatīt par būtisku, jo vinilacetāta ražotāji ražo pēc pasūtījuma un parasti viņiem ir ierobežoti krājumi. Faktiski krājumi atbilst tikai dažu nedēļu piegādes apjomam.
6.3.3. Pārdošanas cenas
(73)
Turpmāk sniegtā tabula parāda cenu dinamiku Savienības ražošanas nozarē tādā dalījumā, kas raksturo visu tirgu, pašu vajadzībām paredzēto tirgu un brīvo tirgu.
9. tabula
Pārdošanas cenas
2007. gada indekss = 100
2007
2008
2009
IP
Vienības vidējā pārdošanas cena visā tirgū
100
107
74
84
Vienības vidējā pārdošanas cena pašu vajadzībām paredzētajā tirgū
100
115
82
92
Vienības vidējā pārdošanas cena brīvajā tirgū
100
102
69
77
(74)
Pārdošanas cenas visā Savienības tirgū attiecīgajā periodā samazinājās par 16 %. Pārdošanas cenas samazinājās abos tirgos, kaut arī samazinājums bija krasāks brīvajā tirgū (-23 %) nekā pašu vajadzībām paredzētajā tirgū (-8 %).
6.3.4. Rentabilitāte, naudas plūsma, ienākums no ieguldījuma un spēja piesaistīt kapitālu un ieguldījumus
(75)
Līdzīgā ražojuma rentabilitāti brīvajā tirgū noteica, izsakot Savienības ražošanas nozarē no līdzīgā ražojuma pārdošanas gūto tīro peļņu pirms nodokļiem procentos no apgrozījuma, ko rada šāda pārdošana.
(76)
Rentabilitāte brīvajā tirgū attiecīgajā periodā samazinājās. IP laikā katru mēnesi radās zaudējumi. Tas notika pārdošanas apjoma un pārdošanas cenas straujas samazināšanās rezultātā.
(77)
Turpmāk norādītajā tabulā redzams, ka Savienības ražošanas nozare ir palielinājusi ieguldījumus attiecīgajā ražojumā, pat samazinoties rentabilitātei. Ieguldījumi tika galvenokārt veikti ražošanas tehnoloģijas un procesu uzlabošanai un uzturēšanai, lai uzlabotu efektivitāti.
10. tabula
Ieguldījumi
2008. gada indekss = 100
2007
2008
2009
IP
Ieguldījumi kopā
nav pieejami
100
129
127
(78)
Attiecīgajā periodā ieguldījumi palielinājās par 27 %.
(79)
Neraugoties uz palielinātajiem ieguldījumiem, ienākumi no ieguldījumiem attiecīgajā ražojumā neatbilda gaidītajam un no 2008. gada līdz IP samazinājās.
(80)
Naudas plūsmas samazinājums, kas arī bija vērojams laikā no 2008. gada līdz IP, norāda, ka Savienības ražošanas nozarē pastāvīgi samazinājās spēja radīt naudas plūsmu un līdz ar to finanšu stāvoklis Savienības ražošanas nozarē pasliktinājās.
(81)
Tāpēc, palielinot ieguldījumus, nozare vēl aizvien apliecināja spēju piesaistīt kapitālu; tomēr šo spēju mazina pārdošanas apjoma samazināšanās un aizvien lielākas grūtības radīt naudas plūsmu.
7. Secinājums par kaitējumu
(82)
Stāvokļa analīze Savienības ražošanas nozarē liecina par lejupejošu tendenci visiem galvenajiem kaitējuma rādītājiem. Neraugoties uz diezgan stabilo patēriņu, ražošanā attiecīgajā periodā kopumā bija kritums par 8 %. Tajā pašā periodā Savienības ražošanas nozare zaudēja 11 % no kopējās tirgus daļas un 33 % no brīvā tirgus daļas. Vienlaikus imports no attiecīgās valsts palielinājās par 48 %.
(83)
Attiecīgajā periodā kopējais Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās par 12 %. Vēl izteiktāka lejupslīde bija vērojama attiecībā uz pārdošanas apjomiem brīvajā tirgū, kas attiecīgajā periodā samazinājās par 33 %.
(84)
Vienlaicīgi ar Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma samazinājumu notika arī kopējo cenu samazinājums par 16 %. Tāpat kā attiecībā uz pārdošanas apjomu stāvoklis bija vēl ļaunāks brīvajā tirgū, kur tika novērots cenu samazinājums par 23 %. Pārdošanas apjoma zaudējums kopā ar cenu samazinājumu ietekmēja peļņas līmeni un radīja zaudējumus katru IP mēnesi.
(85)
Vienīgie rādītāji, kas uzrādīja pozitīvu tendenci, bija ieguldījumi, kas palielinājās par 27 %, tāpat kā spēja piesaistīt kapitālu. Tomēr ieguldījumi nesasniedza gaidīto un samazinājās laikā no 2008. gada līdz IP.
(86)
Ņemot vērā iepriekš minēto, izmeklēšana apliecināja, ka gadījumā, ja šāds stāvoklis turpināsies, izmeklēšanā konstatētie zaudējumi varētu novest pie tā, ka Savienības ražošanas nozare pārtrauc ražot ievērojamus vinilacetāta apjomus pārdošanai brīvajā tirgū.
(87)
Saskaņā ar iepriekš norādīto Savienības ražošanas nozarei IP ir nodarīts būtisks kaitējums.
E. CĒLOŅSAKARĪBA
1. Ievads
(88)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu tika pārbaudīts, vai būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei ir izraisījis imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts. Turklāt tika pārbaudīti arī citi zināmie faktori, kas nav imports par dempinga cenām un kas būtu varējuši nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, lai pārliecinātos, ka šo citu faktoru izraisītais kaitējums netiek saistīts ar importu par dempinga cenām.
2. Ietekme, ko izraisījis imports no ASV
2.1. Vispārīga informācija
(89)
Ir nepārprotama sakritība laikā starp importa dempinga palielināšanos no 2007. gada līdz IP un vienlaicīgo Savienības ražošanas nozares tirgus daļas zudumu šajā pašā laikā. Izmeklēšanā ir konstatēta arī importa dempinga negatīvā ietekme uz cenām, kā rezultātā cenas Savienības ražošanas nozarē pastāvīgi samazinājās, tādējādi mazinot nozares rentabilitāti.
(90)
Vairākas personas apgalvoja, ka lielāks importa apjoms vienkārši aizstāj to importa apjomu, kas agrāk tika ievests no citām valstīm un/vai apmierina augošo pieprasījumu ES tirgū. Tomēr šo apgalvojumu neapliecina ne tie skaitļi, kas attiecas uz importu (sk. 2. tabulu), nedz arī tie, kuri attiecas uz patēriņu (sk. 1. tabulu). Šajā saistībā jāatgādina, ka patēriņš, kā redzams no 43. apsvēruma, attiecīgajā periodā bija diezgan stabils un pat mazliet samazinājās, turpretim importa apjoms no ASV pieauga par 48 %.
3. Citu faktoru ietekme
3.1. Ietekme, ko izraisījis imports no citām trešām valstīm
3.1.1. Ietekme, ko izraisījis imports no Saūda Arābijas
(91)
Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei radītā kaitējuma cēlonis ir VAM imports no Saūda Arābijas.
(92)
Saūda Arābija patiešām, kā norādīts 53. apsvērumā, ir otra lielākā valsts pēc ASV, no kuras uz Savienību eksportē VAM. No Saūda Arābijas importētais ražojums nokļuva tirgū tikai IP laikā.
(93)
Eurostat skaitļi, kas norādīti 11. tabulā, rāda no Saūda Arābijas un citām trešām valstīm importētā ražojuma cenas.
11. tabula
Trešo valstu eksportētā ražojuma pārdošanas cena
EUR par tonnu
2007
2008
2009
IP
Saūda Arābija
nepiemēro
nepiemēro
nepiemēro
636
(IP indekss = 100)
0
0
0
100
Citas valstis
878
919
473
633
(2007. gada indekss = 100)
100
105
54
72
(94)
Tabula liecina, ka no Saūda Arābijas importētā ražojuma vidējā cena (EUR 636) ir salīdzināma ar importētā ražojuma cenu no citām trešām valstīm, kas vidēji bija EUR 633, un par 11 % pārsniedz vidējo ASV cenu (EUR 573).
(95)
Tas, ka Saūda Arābija darbojās tajā pašā cenu segmentā kā citi importētāji, kuru cenas ievērojami atšķiras no ASV eksporta cenām, norāda, ka Saūda Arābijas ražotāji eksportētāji saistībā ar cenu noteikšanu un potenciālas ietekmes radīšanu uz Savienības ražotājiem, rīkojas atšķirīgi no ASV.
(96)
Tāpēc var provizoriski secināt, ka imports no Saūda Arābijas neliek apšaubīt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no ASV un kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
3.2. Ekonomiskās krīzes ietekme
(97)
Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka ražošanas un pārdošanas apjoma samazināšanās Savienības ražošanas nozarē ir saistāma ar patēriņa samazināšanos. Šīs personas arī apgalvoja, ka vidējo pārdošanas cenu pakāpeniskā samazināšanās bija pasaules ekonomiskās krīzes rezultāts.
(98)
Citas ieinteresētās personas apgalvoja, ka ekonomiskās krīzes laikā visiem naftas ķīmijas produktu ražotājiem, tostarp VAM ražotājiem, bija nopietni zaudējumi, un tāpēc zaudējumi, kurus cietusi Savienības ražošanas nozare, nav saistāmi ar importu par dempinga cenu no attiecīgās valsts.
(99)
Tomēr šī izmeklēšana, kā minēts 41.-43. apsvērumā, atklāja, ka patēriņa samazinājums Savienības brīvajā tirgū attiecīgajā periodā bija neievērojams. Tāpēc ekonomiskā krīze, tās ietekmei izpaužoties samazinātā patēriņā, nevarēja būt iemesls krasajam pārdošanas apjoma kritumam, kā norādīts 62.-64. apsvērumā.
(100)
Savienības ražošanas nozares rentabilitātes analīze brīvajā tirgū liecina, ka VAM ražotāji cieta īpašus zaudējumus salīdzinājumā ar citu līdzīgu ķīmisko produktu ražotājiem. Turklāt šo citu produktu rentabilitāte pēc krīzes atjaunojās, turpretim stāvoklis VAM ražošanā turpināja pasliktināties. Tas liek provizoriski secināt, ka, neraugoties uz krīzes gandrīz neapšaubāmo ietekmi uz VAM ražošanu, tā jāaplūko atsevišķi no citām naftas ķīmijas nozarēm sūdzības iesniedzēja pastāvīgi ciesto zaudējumu dēļ, kas turpinājās pēc krīzes un bija tieši saistīti ar ražojuma importu no ASV par zemu cenu. Tādēļ šis apgalvojums tiek provizoriski noraidīts.
(101)
Ņemot vērā minēto, tiek provizoriski secināts, ka ekonomiskā krīze nav palielinājusi Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu tādā mērā, ka būtu pamats apšaubīt cēloņsakarību starp kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un importu par dempinga cenu no ASV.
3.3. Pašu radīts kaitējums
(102)
Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka sūdzības iesniedzējs ir pats daļēji destabilizējis savu stāvokli, recesijas laikā papildus palielinot ražošanas jaudu. Tika apgalvots, ka tirdzniecības apjoma un peļņas samazinājumu izraisīja recesija un sūdzības iesniedzēja nepareizi pieņemti lēmumi, veicot uzņēmējdarbību.
(103)
Vairākas ieinteresētās personas turklāt apgalvoja, ka galvenais kaitējuma cēlonis ir sūdzības iesniedzēja uzņēmumā izmantotā tehnoloģija. Attiecīgajā periodā sūdzības iesniedzēja darbībā ir bijuši vairāki pārtraukumi un nepārvaramas varas izraisītas situācijas, un tika apgalvots, ka sūdzības iesniedzēja pārdošanas apjomu samazināšanās ir saistīta ar daudzajiem ražošanas pārtraukumiem un nevis importu no ASV par dempinga cenām. Līdzīgi argumenti tika izteikti attiecībā uz sūdzības iesniedzēja rentabilitāti.
(104)
Attiecībā uz apgalvojumu par to, ka sūdzības iesniedzējam nevajadzēja palielināt ražošanas jaudu globālās ekonomiskās lejupslīdes laikā, jāatgādina, ka sūdzības iesniedzējs neiegādājās papildu jaudu, bet gan tikai palielināja jau esošo jaudu, optimizējot procesus. Tas uzskatāms par saprātīgu uzņēmēja lēmumu tirgū, kurā patēriņš kopumā ir stabils, bet pārdošanas apjomi samazinās, jo jākonkurē ar importa produkciju par zemām cenām. Tādēļ šis apgalvojums tiek provizoriski noraidīts.
(105)
Attiecībā uz apgalvojumu par to, ka sūdzības iesniedzējam radīto kaitējumu izraisīja tehnisko problēmu izraisītie darbības pārtraukumi, ar ko saskārās sūdzības iesniedzējs, izmeklēšana parādīja, ka VAM ražošanas procesā ir cikliski jāveic tehniskās apkopes un uzturēšanas pasākumi un ražotne regulāri ar plānotiem starplaikiem jāslēdz. Tāpēc trīs no pieciem pārtraukumiem ir uzskatāmi par VAM ražotnes parasto darba ciklu.
(106)
Turklāt tika konstatēts, ka visi trīs plānotie pārtraukumi bija saistīti ar sūdzības iesniedzēja apzinātu lēmumu pārtraukt ražošanu tajā laikā, kad importa dempinga radītais cenu spiediens bija tik spēcīgs, ka sūdzības iesniedzējs nespēja veikt piegādes par ilgtspējīgām cenām. Šajos pārtraukuma periodos sūdzības iesniedzējam bija pietiekami krājumi, lai apmierinātu pieprasījumu pēc maziem apjomiem, par kuriem bija noslēgti līgumi vai kurus varēja pārdot par tūlītēju samaksu. Turklāt krājumu līmeņa samazināšanās, kas norādīta 72. apsvērumā, apstiprina, ka attiecīgajā periodā piegāde netika pārtraukta.
(107)
Tādējādi tika konstatēts, ka pārtraukumiem sūdzības iesniedzēja ražotnē kopumā nebija tādas ietekmes, kas liktu apšaubīt cēloņsakarību. Tāpēc ieinteresēto personu izteiktie argumenti attiecībā uz pašu radīto kaitējumu tika noraidīti.
3.4. Izejvielu pieejamība. Attiecīgās valsts ražotāju dabiskā konkurences priekšrocība
(108)
Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka par vienu no galvenajiem sūdzības iesniedzēja grūtību cēloņiem uzskatāms nevis imports par dempinga cenu, bet gan tā atkarība no ārējiem izejvielu piegādātājiem. Tika arī apgalvots, ka ASV eksportētāji bauda dabisku konkurences priekšrocību, jo viņiem ir pieejamas lētākas izejvielas, t. i., etilēns un etiķskābe.
(109)
Attiecībā uz apgalvojumu par problēmām, ko sūdzības iesniedzējam rada izejvielu avotu pieejamība, iepriekš minētais arguments ir nepamatots, jo tika konstatēts, ka arī sūdzības iesniedzējs izmanto materiālus par lētākām cenām no piegādātāja, kurš tos ražo uz vietas šā paša uzņēmuma teritorijā, kā arī no sabiedrības meitasuzņēmuma. Tādējādi galveno izejvielu cenas bija salīdzināmas ar cenām, kas bija pieejamas attiecīgās valsts tirgum.
(110)
Tādējādi, lai gan galveno izejvielu kopējās cenas, ko izmanto VAM ražošanā, patiešām varēja būt zemākas ASV nekā Savienības tirgū, tas neietekmēja ražotāja izmaksas.
(111)
To, ka atšķirība izejvielu cenās varēja tikai daļēji ietekmēt problēmas, kas radās sūdzības iesniedzējam, apstiprināja arī ievērojami lielāka rentabilitāte, kura bija vērojama attiecībā uz citiem sūdzības iesniedzēja ražotajiem ražojumiem, kas satur tās pašas izejvielas.
(112)
Tāpēc tiek provizoriski secināts, ka izejvielu cenām nebija tādas ietekmes, kas liktu apšaubīt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no ASV un būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
4. Secinājums par cēloņsakarību
(113)
Tādējādi tiek secināts, ka starp kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un importu par dempinga cenām no ASV ir cēloņsakarība. Ir veikta citu kaitējuma iespējamo cēloņu - importa no citām trešām valstīm ietekme, ekonomiskās krīzes ietekme, ražotāju eksportētāju dabiskā konkurences priekšrocība saistībā ar izejvielām un pašu nodarīts kaitējums - analīze, tomēr neviens no tiem nav radījis tādu ietekmi uz stāvokli Savienības ražošanas nozarē, kas liktu apšaubīt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no ASV un būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
(114)
Tāpēc, pamatojoties uz iepriekš veikto analīzi par visu zināmo faktoru ietekmi uz stāvokli Savienības ražošanas nozarē, tiek provizoriski secināts, ka pastāv cēloņsakarība starp importu par dempinga cenām no ASV un būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei izmeklēšanas periodā.
F. SAVIENĪBAS INTERESES
1. Savienības ražošanas nozares intereses
(115)
Izmeklēšana liecināja, ka Savienības ražošanas nozarei tiek nodarīts būtisks kaitējums tāpēc, ka tiek importēti ražojumi par dempinga cenām, kurus pārdod ievērojami lētāk, kā aprakstīts 48. un turpmākajos apsvērumos.
(116)
Savienības ražošanas nozarē tiek veikti ieguldījumi, lai uzlabotu efektivitāti, un pakāpeniski vienkāršo ražošanas procesu. Ir sagaidāms, ka pasākumu piemērošana novērsīs turpmāku negodīgu konkurenci, ko rada imports par zemu dempinga cenu, un tādējādi ļaus Savienības ražošanas nozarei atgūties.
(117)
No otras puses, ja pasākumi netiktu noteikti, Savienības ražošanas nozares pašreizējais finansiālais stāvoklis un rentabilitāte, kas šajā izmeklēšanā analizēta 54. un turpmākajos apsvērumos, nav pietiekami stipra, lai turpinātu pretoties importa dempinga radītajam spiedienam. Tā sekas varētu izraisīt brīvajam tirgum paredzētās ražošanas pārtraukšanu vai ievērojamu samazināšanu Savienības ražošanas nozarē.
(118)
Ņemot vērā minēto analīzi, sagaidāms, ka pagaidu pasākumu noteikšana nāks par labu Savienības ražošanas nozarei.
2. Importētāju intereses
(119)
Komisija izsūtīja anketas diviem tai zināmajiem nesaistītajiem importētājiem, kuri pieteicās līdz termiņam, kas bija noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu.
(120)
Izmeklēšana parādīja, ka būtiska daļa no šā importētāja kopējā apgrozījuma ir saistīta ar attiecīgo ražojumu.
(121)
Tika analizēta maksājumu ietekme uz importētāja rentabilitāti. Analīze liecināja, ka peļņa un uzcenojums tā importam ir tādā līmenī, ka pasākumu ieviešana patiešām varētu samazināt tā peļņu. Tādējādi, raugoties no izmaksu perspektīvas, ja pasākumi tiktu ieviesti, tie, ļoti iespējams, ietekmētu importētāja uzņēmējdarbību. Tomēr importētājs apliecināja, ka tas spētu pārnest vismaz daļu izmaksu pieauguma uz saviem klientiem, ņemot vērā pašreizējo stāvokli tirgū, kur pieprasījums ir sagaidāms nemainīgs. Turklāt izmeklēšanā atklājās, ka importētājs var pārslēgties uz ražojuma iegūšanu no ražotājiem, uz kuriem maksājums neattiecas, piemēram, Taivānas eksportētājiem vai Savienības ražotājiem.
(122)
Ņemot vērā iepriekš minēto, ir jāsecina, ka pasākumu noteikšanai būtu ierobežota ietekme uz importētājiem.
3. Lietotāju intereses
(123)
Lietotāji ir izrādījuši lielu interesi par šo lietu. Izmeklēšanā sadarbojās divpadsmit lietotāji; diviem no tiem tika pārbaudītas ziņas par importa apjomu no attiecīgās valsts. Šie uzņēmumi atrodas dažādās Savienības vietās un darbojas rūpnieciskās izmantošanas jomā, piemēram, pārklājumu, krāsu un adhezīvo materiālu ražošanā.
(124)
To lietotāju, kuri sadarbojās, importa apjoms atbilst aptuveni trešdaļai no kopējā apjoma, ko importē no ASV pēc Eurostat datiem. Izmeklēšana atklāja, ka lietotājiem, kuri sadarbojās, 30 % no iepirktajiem vinilacetāta monomēriem ir ASV izcelsmes un 57 % - ES izcelsmes.
(125)
Izmeklēšana atklāja, ka VAM izmaksas vidēji veido aptuveni trešdaļu no ražošanas izmaksām tiem diviem lietotājiem, kuru sniegtā informācija tika pārbaudīta.
(126)
Daži lietotāji apgalvoja, ka pasākumu noteikšana palielinātu viņu ražošanas izmaksas un asās cenu konkurences dēļ tirgū būtu grūti pieprasīt klientam segt cenu starpību. Saskaņā ar izteiktajiem apgalvojumiem šīs grūtības var izraisīt vai nu lietotāju tirgus daļas samazināšanos par labu konkurentiem ārpus Savienības, vai ražošanas pārslēgšanu no pašreizējā ražošanas procesa uz citiem, kuros attiecīgais ražojums netiek izmantots. Saskaņā ar izteiktajiem apgalvojumiem pasākumu galīgās sekas būtu lietotāju peļņas normu ievērojama samazināšanās.
(127)
Divi no šiem lietotājiem apgalvoja, ka, samazinoties peļņas normai, samazināsies ieguldījumi ražošanā un tā rezultātā cietīs nodarbinātība.
(128)
Attiecībā uz apgalvojumu par peļņas normas samazināšanos, ņemot vērā lietotāju veselīgo rentabilitātes līmeni, sagaidāms, ka gadījumā, ja lietotāji nevarēs segt cenu starpību uz savu klientu rēķina, maksājumu noteikšana tikai nedaudz samazinās viņu peļņas normu. Tāpēc maz ticams, ka ieguldījumi ražošanā tiks pārtraukti un nelabvēlīgā ietekme uz nodarbinātību būs ievērojama. Ņemot vērā iepriekš minēto, apgalvojums tiek noraidīts.
(129)
Attiecībā uz apgalvojumu par to, ka pasākumu piemērošana attiecīgā ražojuma importam kaitētu Savienības lietotāju konkurētspējai, jo tā palielinātu ražošanas izmaksas un nāktu par labu pakārtoto ražojumu importam no trešām valstīm, jāatgādina, ka maksājumu mērķis nav apturēt importu un pasākumu līmenis nav tāds, ka tas neļautu lietotājiem izmantot piegādes no ASV. Antidempinga maksājumu mērķis ir atjaunot godīgus līdzvērtīgas konkurences apstākļus Savienības tirgū saistībā ar attiecīgo ražojumu. Ņemot vērā iepriekš minēto un to, ka no lietotāju patērētajiem VAM tikai trešā daļa ir ASV izcelsmes, apgalvojums tiek noraidīts.
(130)
Papildus iepriekš minētajam jāuzsver - daudzi lietotāji ziņoja, ka, tā kā vinilacetāta monomēru piegādes avotu nav daudz, Savienības izcelsmes VAM piegāde pietiekamā daudzumā ir prioritāte. Šajā saistībā jāatgādina, ka izmeklēšana liecina par iespējamību, ka pasākumu nenoteikšanas gadījumā Savienības ražošanas nozare var gandrīz pilnīgi pārstāt piegādāt VAM brīvajā tirgū. Tāpēc saistībā ar piegādes diversifikāciju pasākumu noteikšana būtu arī Savienības lietotāju interesēs.
(131)
Ņemot vērā iepriekš minēto, provizoriski jāsecina, ka pasākumu noteikšanas negatīvā ietekme uz lietotājiem būtu ierobežota.
4. Secinājums par Savienības interesēm
(132)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka no pieejamās informācijas par Savienības interesēm neizriet nepārprotams secinājums, ka pagaidu pasākumu noteikšana ASV izcelsmes vinilacetāta importam nenāktu par labu Savienības interesēm.
G. PRIEKŠLIKUMS PAR ANTIDEMPINGA PAGAIDU PASĀKUMIEM
(133)
Ņemot vērā secinājumus, kuri izdarīti attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, jānosaka antidempinga pagaidu pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu, ko imports par dempinga cenām rada Savienības ražošanas nozarei.
1. Kaitējuma novēršanas līmenis
(134)
Šo pasākumu līmeņa noteikšanai tika ņemta vērā konstatētā dempinga starpība un maksājuma apmērs, kāds vajadzīgs Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma novēršanai.
(135)
Aprēķinot kaitējumu nodarošā dempinga ietekmes novēršanai nepieciešamo maksājuma summu, uzskatīja, ka pasākumiem jābūt tādiem, kas ļautu Savienības ražošanas nozarei segt ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, kādu šāda veida nozare attiecīgajā segmentā, pamatoti spriežot, varētu gūt normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nav importa par dempinga cenām, pārdodot līdzīgu ražojumu Savienībā.
(136)
Tāpēc kaitējuma novēršanas līmeni aprēķināja, izmantojot importa par dempinga cenām vidējo cenu salīdzinājumu ar Savienības ražošanas nozares mērķa cenu. Mērķa cenu noteica, pievienojot Savienības ražošanas nozares izmaksām mērķa peļņas normu. Mērķa peļņas normu provizoriski noteica 9,9 % līmenī. Šo peļņas normu noteica, ņemot vērā rentabilitāti, kuras pamatā ir vidējā peļņa (ko nosaka kā tīro peļņu pirms nodokļiem, procentu maksājumiem, nolietojuma un amortizācijas maksājumu atskaitīšanas (EBITDA) no pārdošanas), kuru 2007.-2009. gada periodā guva naftas ķīmijas uzņēmumi nozarē, kas līdzinās VAM ražošanai.
(137)
No tā izrietošā pārdošanas cenu samazinājuma starpība pārsniedz 30 %.
2. Pagaidu pasākumi
(138)
Ņemot vērā iepriekš minēto un saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu tiek uzskatīts, ka attiecīgās valsts izcelsmes importam jānosaka antidempinga pagaidu pasākumi dempinga vai kaitējuma starpības apmērā atkarībā no tā, kura ir mazāka, saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu. Šajā gadījumā maksājumu likme attiecīgi jānosaka konstatēto dempinga starpību līmenī.
(139)
Individuālās uzņēmumiem noteiktās antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas secinājumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājumu likmes (atšķirībā no valsts mēroga maksājuma, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”) tādējādi piemēro tikai to ražojumu importam, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs un kurus ražojuši attiecīgie uzņēmumi - minētie konkrētie subjekti. Importētie ražojumi, ko ražojis cits, šīs regulas rezolutīvajā daļā īpaši nenosaukts uzņēmums, tostarp subjekti, kuri ir saistīti ar īpaši nosauktajiem uzņēmumiem, nevar izmantot šīs likmes, un uz tiem attiecas maksājuma likme, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”.
(140)
Pieprasījums piemērot šīs individuālās uzņēmuma antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības struktūru izveidošanas) nekavējoties jānosūta Komisijai (3), pievienojot visu attiecīgo informāciju, īpaši par izmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un pārdošanu eksportam, piemēram, saistībā ar uzņēmuma nosaukuma maiņu vai pārmaiņām ražošanas un tirdzniecības struktūrās. Komisija, apspriedusies ar Padomdevēju komiteju, vajadzības gadījumā izdarīs attiecīgus grozījumus regulā, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kas izmanto individuālās maksājuma likmes.
(141)
Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto, ierosināto pagaidu antidempinga maksājumu likmes, kas izteiktas kā CIF cenas pie Savienības robežas, ir šādas.
Uzņēmums
Dempinga starpība
Kaitējuma starpība
Pagaidu maksājuma likmes
Celanese Ltd.
12,1 %
38,4 %
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
65,8 %
13 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
66,2 %
13,8 %
Visi pārējie uzņēmumi
13,8 %
66,2 %
13,8 %
H. INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA
(142)
Labas pārvaldības labad ir jānosaka termiņš, kurā ieinteresētās personas, kas pieteikušās termiņā, kurš norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, var rakstveidā paust savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Turklāt jānorāda, ka šīs regulas nolūkā izdarītie konstatējumi attiecībā uz antidempinga maksājumu noteikšanu ir provizoriski un tos var pārskatīt, lai izdarītu galīgus konstatējumus,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo tiek noteikts antidempinga pagaidu maksājums tāda vinilacetāta importam, kuru pašlaik klasificē ar KN kodu 2915 32 00 un kura izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs.
2. Turpmāk ir norādīta pagaidu antidempinga maksājuma likme, ko piemēro neto cenai pie Savienības robežas pirms ievedmuitas, 1. punktā aprakstītajam ražojumam, kuru ražo turpmāk minētie uzņēmumi.
Uzņēmums
Antidempinga maksājums
TARIC papildu kods
Celanese Ltd.
12,1 %
B233
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
B234
The Dow Chemical Company
13,8 %
B235
Visi pārējie uzņēmumi
13,8 %
B999
3. Laižot 1. punktā norādīto ražojumu brīvā apgrozībā Savienībā, tam piemēro nodrošinājumu, kas līdzvērtīgs pagaidu maksājuma apmēram.
4. Piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem, ja nav noteikts citādi.
2. pants
Neskarot Regulas (EK) Nr. 1225/2009 20. pantu, ieinteresētās personas viena mēneša laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas var pieprasīt, lai tām dara zināmus būtiskos faktus un apsvērumus, pamatojoties uz kuriem pieņemta šī regula, kā arī var rakstveidā paust savu viedokli un lūgt mutvārdu uzklausīšanu Komisijā.
Atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 21. panta 4. punktam viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas attiecīgās personas var sniegt piezīmes par šīs regulas piemērošanu.
3. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2011. gada 16. augustā