PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 287/2011
ze dne 21. března 2011
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz karbidu wolframu, karbidu wolframu jednoduše smíšeného s kovovým práškem a taveného karbidu wolframu pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), „… a zejména“ na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (EHS) č. 2737/90 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo ve výši 33 % z dovozu karbidu wolframu a taveného karbidu wolframu pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Rozhodnutím 90/480/EHS (3) Komise přijala závazky dvou hlavních vývozců týkající se výrobku, na který se vztahují opatření.
(2)
Poté, co dotčení dva čínští vývozci vzali své závazky zpět, uložila Komise nařízením (ES) č. 2286/94 (4) na dovoz dotčeného výrobku prozatímní antidumpingové clo.
(3)
Nařízením (ES) č. 610/95 (5) pozměnila Rada nařízení (EHS) č. 2737/90 a na dovoz karbidu wolframu a taveného karbidu wolframu uložila konečné clo ve výši 33 %. V návaznosti na přezkum, jenž byl zahájen podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení (dále jen „předchozí přezkumné šetření“), byla platnost těchto opatření nařízením Rady (ES) č. 771/98 (6) prodloužena o další pětileté období.
(4)
Nařízením (ES) č. 2268/2004 (7), po přezkumu před pozbytím platnosti, uložila Rada na dovoz karbidu wolframu a taveného karbidu wolframu pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) antidumpingové clo ve výši 33 %.
(5)
Nařízením (ES) č. 1275/2005 (8) pozměnila Rada definici výrobku tak, aby zahrnovala rovněž karbid wolframu jednoduše smíšený s kovovým práškem.
2. Žádost o přezkum
(6)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (9) platných konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 30. září 2009 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podalo Evropské sdružení pro kovy (Eurometaux) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců v Unii představujících podstatnou část, v tomto případě více než 85 %, celkové výroby karbidu wolframu, karbidu wolframu jednoduše smíšeného s kovovým práškem a taveného karbidu wolframu v Unii.
(7)
Žádost byla odůvodněna tím, že skončení platnosti opatření by pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu a k obnovení újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení
(8)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 30. prosince 2009 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (10) (dále jen „oznámení o zahájení“).
4. Šetření
4.1 Období šetření
(9)
Šetření ohledně přetrvání nebo obnovení dumpingu proběhlo v období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“). Přezkum trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(10)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, výrobce ve srovnatelné zemi a zástupce ČLR. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.
(11)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly, a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(12)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení. Odpovědi obdržela od sedmi výrobců v Unii, jednoho vyvážejícího výrobce v ČLR, jednoho vyvážejícího výrobce ve srovnatelné zemi a od tří uživatelů.
(13)
Žádný z dovozců Komisi v souvislosti s výběrem vzorku neodpověděl, nedodal informace a ani se nepřihlásil v průběhu šetření. Vzhledem k tomu, že pouze jeden vyvážející výrobce z ČLR předložil požadované informace, nebyl výběr vzorku nezbytný.
(14)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg.KG., St Peter, Rakousko,
-
H. C. Starck GmbH & Co. KG, Goslar, Německo,
-
Eurotungstène poudres S.A., Grenoble, Francie,
-
Global Tungsten & Powders spol. s r.o, Bruntál, Česká republika,
-
Treibacher Industrie AG, Althofen, Rakousko.
b)
Srovnatelná země
-
Global Tungsten & Powders Corp., USA.
c)
Uživatel
-
Sandvik Hard Materials, Epinouze, Francie.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(15)
Přezkoumávaným výrobkem je karbid wolframu, karbid wolframu jednoduše smíšený s kovovým práškem a tavený karbid wolframu pocházející z Čínské lidové republiky, v současnosti kódů KN ex 2849 90 30 a ex 3824 30 00.
(16)
Karbid wolframu, karbid wolframu jednoduše smíšený s kovovým práškem a tavený karbid wolframu jsou sloučeniny uhlíku a wolframu vyrobené tepelným zpracováním (v prvním případě nauhličováním a v třetím případě tavením). U těchto výrobků se jedná o meziprodukty používané jako vstupní materiály při výrobě součástek z těžkých kovů, jako například řezných nástrojů a vysoce odolných součástek ze „slinutého karbidu“, povlaků odolných proti opotřebení, hrotů nástrojů pro ropné vrty a těžbu nerostných surovin a lisovacích forem a hrotů pro tažení a tvarování kovů.
(17)
Toto šetření potvrdilo, že dotčený výrobek vyráběný a prodávaný do Unie vyvážejícím výrobcem je z hlediska fyzikálních a chemických vlastností a použití shodný s výrobkem vyráběným výrobci v Unii a prodávaným na trhu Unie či s výrobkem vyráběným a prodávaným ve srovnatelné zemi, a tyto výrobky jsou tedy považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(18)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda v současnosti dochází k dumpingu, a pokud ano, zda je pravděpodobné, že pokud stávající opatření pozbudou platnosti, bude dumping přetrvávat nebo dojde k jeho obnovení. Je třeba připomenout, že v souvislosti s šetřením podle tohoto článku se nepřehodnocuje zacházení jako v tržním hospodářství.
(19)
Jak je uvedeno výše, v souvislosti s vyvážejícími výrobci v ČLR nebylo nutné uplatnit výběr vzorku.
(20)
Ve fázi výběru vzorku se zdálo, že jediný čínský spolupracující vyvážející výrobce představuje méně než 5 % celkového čínského vývozu do Unie. Čínské orgány a další zúčastněné strany byly informovány o možnosti, že kvůli nízké míře spolupráce ze strany vyvážejících výrobců by mohl být uplatňován článek 18 základního nařízení. Na toto sdělení Komise neobdržela žádnou odpověď.
(21)
V dalším průběhu šetření však spolupracující vyvážející výrobce v odpovědi na dotazník opravil chybu ohledně objemu svého vývozu do Unie, jenž upravil směrem nahoru. Zároveň byl na základě údajů Eurostatu dále analyzován objem dotčeného výrobku vyvezený do Unie z ČLR. V důsledku toho, a po ověření odpovědí na dotazník, bylo stanoveno, že vývoz spolupracujícího vyvážejícího výrobce byl opravdu velký (11). Na základě výše uvedených zjištění byl učiněn závěr, že míra spolupráce byla vysoká.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Srovnatelná země
(22)
Vzhledem k tomu, že žádnému vyvážejícímu výrobci z ČLR nebylo v předchozích šetřeních přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byla běžná hodnota pro Čínu stanovena v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
(23)
V oznámení o zahájení byly jako vhodná srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR navrženy USA. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se vyjádřily k vhodnosti této volby. Žádná ze stran v tomto ohledu nevyjádřila připomínky ani námitky. USA byly použity jako srovnatelná země v původním šetření a zjevně neexistují žádné nové či změněné okolnosti, jež by v tomto ohledu opodstatňovaly změnu, ani o takových okolnostech Komise nebyla informována. Má se za to, že USA jsou jako referenční trh reprezentativní, zejména vzhledem k otevřenosti a konkurenceschopnosti amerického domácího trhu. Kromě toho jeden výrobce z USA souhlasil, že bude při tomto přezkumu spolupracovat.
(24)
Proto byly pro účely současného přezkumu jako srovnatelná země s tržním hospodářstvím použity USA.
2.2 Běžná hodnota
(25)
V souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě ověřených informací získaných od spolupracujících výrobců ve srovnatelné zemi, tj. na základě cen zaplacených nebo splatných na domácím trhu USA za typy výrobků, o nichž se zjistilo, že se jejich prodej uskutečnil v běžném obchodním styku.
(26)
Důsledkem toho byla běžná hodnota stanovena jako vážená průměrná prodejní cena na domácím trhu, kterou spolupracující výrobci v USA účtovali odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
(27)
Nejprve bylo stanoveno, zda byl celkový domácí prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům spolupracujícího výrobce v USA reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení, tj. zda dosáhl, či přesáhl 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku vyváženého do Unie. Prodej spolupracujícího výrobce v USA na domácím trhu byl shledán v průběhu období přezkumného šetření za dostatečně reprezentativní.
(28)
Následně bylo zkoumáno, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto zkoumání proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu USA v průběhu období přezkumného šetření.
(29)
Vzhledem k tomu, že objem ziskového prodeje obdobného výrobku představoval méně než 80 % celkového objemu prodeje obdobného výrobku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočtené jako vážený průměr cen ziskového prodeje.
2.3 Vývozní cena
(30)
Jak je vysvětleno výše, vzhledem ke skutečnosti, že spolupracující vyvážející výrobce představoval více než 90 % celkového čínského dovozu do Unie, byla vývozní cena zkoumána na základě údajů poskytnutých tímto vyvážejícím výrobcem, tj. cena skutečně uhrazená nebo splatná za dotčený výrobek při prodeji na vývoz do EU, která byla náležitě upravena.
2.4 Srovnání
(31)
U každého typu dotčeného výrobku byla vážená průměrná běžná hodnota porovnána s váženou průměrnou vývozní cenou, na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni a se stejnou úrovní zdanění. V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení a za účelem zajištění spravedlivého srovnání bylo přihlédnuto k rozdílnosti činitelů, na které bylo upozorněno a které prokazatelně ovlivňují ceny a jejich srovnatelnost. Byly provedeny úpravy o náklady na námořní a vnitrostátní přepravu, pojištění, bankovní poplatky a balení. Dále byla provedena 5 % úprava vývozní ceny o vývozní daň a úprava běžné hodnoty o daň z přidané hodnoty.
2.5 Dumpingové rozpětí
(32)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro každý typ výrobku na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou na stejné obchodní úrovni. Tímto srovnáním bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření docházelo k dumpingu ve výši nad 80 %, tedy na výrazně vyšší úrovni než při posledním přezkumném šetření (31 %). Údaj o přesném dumpingovém rozpětí nemůže být z důvodu zachování důvěrnosti uveden. Výpočty byly založeny na údajích poskytnutých jedním vyvážejícím výrobcem v ČLR a jedním výrobcem ve srovnatelné zemi. Poskytnutí informací o dumpingovém rozpětí by spolupracujícímu vyvážejícímu výrobci v ČLR a výrobci ve srovnatelné zemi umožnilo vyvození závěru o běžné hodnotě a vývozní ceně druhé strany, což by znamenalo jasné porušení práva obou stran na zachování důvěrnosti.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.1 Předběžná poznámka
(33)
Údaje uvedené v tomto oddílu byly získány analýzou údajů od spolupracujícího vyvážejícího výrobce, od Eurostatu a z žádosti o přezkum.
3.2 Volná kapacita čínských vyvážejících vývozců
(34)
Údaje o volné kapacitě poskytnuté čínským spolupracujícím vyvážejícím výrobcem byly kvůli důvěrnosti předloženy s 20 % navýšením nebo snížením. Výrobní kapacita v ČLR dosahovala v letech 2006 a 2007 přibližně 21 000 tun a v roce 2008 a v období přezkumného šetření se podstatně zvětšila na přibližně 35 000 tun, což znamená nárůst o více než 80 % během posuzovaného období. Tyto údaje lze považovat za konzervativní, jelikož údaje v žádosti o přezkum udávaly výrobní kapacitu kolem 50 000 tun.
(35)
Kromě toho spolupracující vyvážející výrobce informoval o výrazném navýšení kapacity během posuzovaného období.
(36)
Z informací shromážděných v průběhu šetření vyplývá, že celková čínská výrobní kapacita výrazně překročila současnou čínskou výrobu (přinejmenším o více než 20 000 tun v roce 2008 a v období přezkumného šetření).
(37)
V období přezkumného šetření měla ČLR volnou kapacitu, jež dosahovala šestinásobku spotřeby Unie (25 000 tun ku 3 800 tunám spotřeby Unie).
(38)
Vzhledem k výše uvedenému je jednoznačné, že značná část volné kapacity přítomné v ČLR by mohla být v případě neexistence antidumpingových opatření použita k navýšení vývozu do Unie.
(39)
Mimoto informace předložené během šetření poukazují na významná narušení trhu se surovinami používanými k výrobě dotčeného výrobku. Za prvé jsou suroviny předmětem kvót přidělených čínskými orgány. Za druhé omezují čínské orgány přístup k surovinám ukládáním vývozních daní a rabatu z DPH, jež byly použity také na dotčený výrobek, jak je uvedeno ve 31. bodě odůvodnění. Jedná se o další faktory poukazující na pravděpodobnost přetrvání dumpingu v tomto případě.
3.3 Atraktivita trhu Unie a ceny při vývozu do třetích zemí
(40)
Informace o cenách poskytnuté spolupracujícím vývozcem, jež z důvodu zachování důvěrnosti nemohou být zveřejněny, objasňují, že Unie představuje pro čínské vyvážející výrobce skutečně zajímavý trh. V průběhu posuzovaného období se ceny účtované na trzích ostatních třetích zemí pohybovaly pod úrovní (kromě roku 2007) cen, jež byly účtovány Unii (nižší zhruba o 10 až 20 % v jednotlivých letech během posuzovaného období).
(41)
Z těchto důvodů lze vyvodit závěr, že z hlediska dosažitelných cen je trh EU pro čínské vývozce zcela určitě atraktivní alternativou.
(42)
Na tomto základě lze usuzovat, že v případě zrušení opatření bude pro čínské vyvážející výrobce výhodné přesunout vývoz na trh Unie. Vysoké ceny panující na trhu Unie by čínským vyvážejícím výrobcům umožnily dosáhnout vyššího ziskového rozpětí.
3.4 Obcházení opatření
(43)
V roce 2005 byla opatření rozšířena na další kód KN, jelikož bylo zjištěno, že čínští vývozci obcházeli opatření tím, že do wolframkarbidového prášku přidávali malá množství jiného kovového prášku (většinou kobaltu) (12). Tím se potvrdilo, že obcházení opatření je dalším faktorem poukazujícím na závěr ohledně pravděpodobnosti přetrvání dumpingu. Tyto skutečnosti představují jasný důkaz o tom, že evropský trh je pro čínské vyvážející výrobce, kteří by chtěli přesměrovat velký objem karbidu wolframu do EU, pokud by neexistovala antidumpingová opatření, stále atraktivní.
3.5 Závěr týkající se pravděpodobnosti přetrvání dumpingu
(44)
Výše uvedená analýza prokazuje, že čínský dovoz na trh Unie byl stále uskutečňován za dumpingové ceny s velmi vysokým dumpingovým rozpětím. Zejména s ohledem na analýzu cen na trhu EU a na trzích ostatních třetích zemí a rovněž s ohledem na analýzu kapacit dostupných v ČLR lze vyvodit závěr, že přetrvání dumpingu, pokud by byla opatření zrušena, je pravděpodobné.
D. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Vymezení výrobního odvětví Unie
(45)
V Unii vyrábí obdobný výrobek sedm společností nebo skupin společností.
(46)
Má se proto za to, že tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou dále označovány jako „výrobní odvětví Unie“.
2. Předběžná poznámka
(47)
Údaje týkající se dovozu dotčeného výrobku do Unie pocházejícího z ČLR musí být indexovány, aby byla zachována důvěrnost podle článku 19 základního nařízení.
(48)
Pokud se týká objemu dovozu pod kódem TARIC 3824300010, protože byly do údajů o dovozu dostupných na úrovni kódu KN získaných od Eurostatu (kód KN 3824 30 00) zahrnuty i jiné výrobky než dotčený výrobek, byla níže uvedená analýza provedena na základě údajů o dovozu na úrovni kódu TARIC a byla doplněna o informace pocházející z údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení. Údaje na úrovni kódu TARIC jsou považovány za důvěrné, jelikož poskytují úroveň podrobnosti umožňující identifikaci stran. Z tohoto důvodu byly některé informace předloženy jako rozpětí.
(49)
Údaje o výrobním odvětví Unie byly získány z odpovědí na dotazník od sedmi výrobců v Unii.
3. Spotřeba na trhu Unie
(50)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů o dovozu podle Eurostatu.
(51)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření klesla spotřeba Unie o 62 %, přičemž k hlavnímu poklesu došlo mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření. V období přezkumného šetření spotřeba ve srovnání s rokem 2008 klesla o 63 %.
Tabulka 1
Spotřeba
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
+
Dovoz celkem
1 766
1 885
2 303
755
+
Výroba EU prodaná na trhu EU
8 281
8 334
7 981
3 024
=
Spotřeba
10 047
10 218
10 284
3 779
Meziroční nárůst
2 %
1 %
-63 %
4. Objem, podíl na trhu a ceny dumpingového dovozu z Čínské lidové republiky
(52)
V následující tabulce je popsán vývoj objemu, podílů na trhu a průměrných cen dumpingového dovozu z ČLR. Uvedené množstevní a cenové tendence vycházejí z údajů Eurostatu.
Tabulka 2
Dovoz z ČLR
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z dotčené země (v tunách)
více než 700
více než 700
více než 400
více než 60
Index (2006 = 100)
100
104
60
11
Podíl dovozu z dotčené země na trhu
7,1 %
7,3 %
4,2 %
2,1 %
Cena dovozu z dotčené země (EUR/t)
25 622
21 883
22 434
22 110
Index (2006 = 100)
100
85
88
86
(53)
Objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR se v posuzovaném období snížil o 89 % a v období přezkumného šetření dosáhl úrovně kolem 80 tun. Jeho podíl na trhu rovněž klesl z 7,1 % v roce 2006 na 2,1 % v období přezkumného šetření.
(54)
Možným vysvětlením tohoto poklesu je výrazný nárůst domácí spotřeby v ČLR během posuzovaného období. Kromě toho se zdá, že systémem vývozních kvót a vývozních tarifů provádějí čínské orgány politiku na ochranu zdrojů wolframu v ČLR.
(55)
Ceny čínského dovozu v posuzovaném období poklesly o 14 %. Tento vývoj odráží obecnou tendenci pozorovanou též v souvislosti s cenami výrobního odvětví Unie.
(56)
Ze srovnání také vyplynulo, že dovoz z ČLR byl uskutečňován za ceny o více než 10 % nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie, po odečtení zavedeného antidumpingového cla. Tyto výsledky jsou stejné jako výsledky posledního přezkumného šetření (13).
5. Dovoz z ostatních zemí
(57)
V následující tabulce je uveden objem dovozu z ostatních zemí během posuzovaného období. Uvedené množstevní a cenové tendence vycházejí z údajů Eurostatu.
Tabulka 3
Dovoz z ostatních zemí
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Dovoz z ostatních zemí (v tunách)
1 050
1 138
1 873
675
Index (2006 = 100)
100
108
178
64
Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu
10,5 %
11,1 %
18,2 %
17,9 %
Průměrná cena (EUR/t)
27 309,1
26 626,0
21 607,5
24 867,4
Index (2006 = 100)
100
97
79
91
Podíl dovozu z USA na trhu
4,2 %
3,9 %
3,9 %
3,6 %
Průměrná cena (EUR/t)
32 948,1
32 356,0
29 353,3
32 054,4
Podíl Jižní Koreje na trhu
2,2 %
2,4 %
2,6 %
4,4 %
Průměrná cena (EUR/t)
33 733,8
29 969,5
25 789,0
24 503,7
(58)
Dovoz z třetích zemí se za posuzované období snížil o 36 %. Kopíroval obecný vývoj trhu způsobený nižší spotřebou (pokles o 62 %), nikoliv však stejným tempem. Podíl tohoto dovozu na trhu tak vzrostl z 10,5 % na 17,9 %. Dopad tohoto dovozu na výrobní odvětví Unie však nelze považovat za negativní, jak je uvedeno v 85. až 88. bodě odůvodnění.
(59)
Je třeba poznamenat, že podíl Korejské republiky (dále jen „Korea“) na trhu se během posuzovaného období zdvojnásobil a dosáhl 4,4 %. Korejské průměrné dovozní ceny během posuzovaného období klesly, avšak zůstaly konzistentně vyšší než průměrná prodejní cena čínského vývozu.
6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(60)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
6.1 Výroba
(61)
Ve srovnání s rokem 2006 výroba výrobního odvětví Unie v roce 2007 nejprve vzrostla o 5,8 % a v roce 2008 o 11,6 % a poté došlo v období přezkumného šetření k prudkému poklesu, a sice o 56 % oproti roku 2008.
Tabulka 4
Celková výroba v Unii
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
Výroba
10 094
10 679
11 268
4 861
Index (2006 = 100)
100
106
112
48
6.2 Kapacita a využití kapacity
(62)
Výrobní kapacita se zvýšila o 10,8 % v období mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření. Jelikož zejména v období přezkumného šetření výroba poklesla, vykázalo výsledné využití kapacity mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření celkový pokles o 57 % a v období přezkumného šetření dosáhlo úrovně 39 %.
Tabulka 5
Výrobní kapacita a využití kapacity
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
Výrobní kapacita
11 110
11 610
12 230
12 310
Index (2006 = 100)
100
105
110
111
Využití kapacity
91 %
92 %
92 %
39 %
Index (2006 = 100)
100
101
101
43
6.3 Stav zásob
(63)
V roce 2008 vzrostl konečný stav zásob výrobního odvětví Unie ve srovnání s rokem 2006 o 20 % a poté v období přezkumného šetření klesl o 26 %.
Tabulka 6
Stav zásob
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
Konečné zásoby
1 714
1 808
2 054
1 514
Index (2006 = 100)
100
106
120
88
6.4 Objem prodeje
(64)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, mezi roky 2006 a 2008 mírně vzrostl a poté mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření klesl o 61 %. Prodej v roce 2007 a 2008 vzrostl, ale během období přezkumného šetření prudce klesl. Tento vývoj je v souladu s obecnou tendencí klesající spotřeby na trhu Unie.
Tabulka 7
Prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
5 594
5 630
5 874
2 292
Index (2006 = 100)
100
101
105
41
6.5 Podíl na trhu
(65)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu byl mezi roky 2006 a 2008 spíše stabilní a poté mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření vzrostl o čtyři procentní body. Celkově během posuzovaného období vzrostl o 5 procentních bodů.
Tabulka 8
Podíl EU na trhu
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Podíl EU na trhu
56 %
55 %
57 %
61 %
Index (2006 = 100)
100
99
103
109
6.6 Růst
(66)
Vzhledem k tomu, že pokles prodeje byl mírně nižší než pokles spotřeby, dokázalo výrobní odvětví Unie získat určitý podíl na trhu.
6.7 Zaměstnanost
(67)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie poklesla mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 17 %. Zaměstnanost poklesla také v období let 2006 až 2008, kdy došlo k mírnému zvýšení výroby, což ukazuje na snahy výrobního odvětví Unie o zlepšení produktivity. Během období přezkumného šetření však prudký pokles výstupu vedl k výraznému zhoršení zaměstnanosti.
Tabulka 9
Zaměstnanost
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Průměr (posuzované období)
Celková zaměstnanost
674
667
653
557
Index (2006 = 100)
100
99
97
83
6.8 Produktivita
(68)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená v jednotkách výstupu na osobu a rok, vzrostla oproti roku 2006 o 7 % v roce 2007 a o 15 % v roce 2008 a poté v období mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření poklesla o 49 %.
Tabulka 10
Produktivita
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Produktivita (v tunách na rok/zaměstnance)
15
16
17
9
Index (2006 = 100)
100
107
115
58
6.9 Prodejní ceny
(69)
Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie ze závodu pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, v Unii vykazovaly v průběhu posuzovaného období klesající tendenci. Celkově muselo výrobní odvětví Unie mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření ceny snížit o 15,4 %.
(70)
Jak je uvedeno v 55. a 56. bodě odůvodnění, kopírovaly ceny dumpingového dovozu z ČLR podobný vývoj cen výrobního odvětví Unie, avšak zůstaly konzistentně nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Během období přezkumného šetření byly ceny z ČLR oproti cenám výrobního odvětví Unie nižší o více než 10 %.
Tabulka 11
Jednotková cena pro trh EU
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Jednotkové ceny prodeje Unie (EUR/t)
31 030
29 995
29 072
26 241
Index (2006 = 100)
100
97
94
85
6.10 Mzdy
(71)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření vzrostla průměrná mzda na zaměstnance o 4,8 %.
Tabulka 12
Mzdové náklady
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Roční mzdové náklady na zaměstnance
53 614
54 613
56 564
56 221
Index (2006 = 100)
100
102
106
105
6.11 Investice a schopnost získávat kapitál
(72)
Mezi rokem 2006 a 2008 se roční tok investic do dotčeného výrobku ze strany výrobního odvětví Unie zvýšil o 18 %. V období let 2007 až 2008 investice vzrostly o 103 %. Během období přezkumného šetření však investice ve srovnání s rokem 2008 klesly o 65 %.
(73)
Investice plynuly především do výstavby nových zařízení na výrobu wolframového materiálu z použitých materiálů a šrotu. Investice musely být sníženy z těchto důvodů: i) pokles celkové úrovně výroby na trhu Unie, ii) narušení trhu se surovinami (viz 39. bod odůvodnění) a iii) hospodářská krize.
(74)
V průběhu období přezkumného šetření se neuskutečnily žádné významné investice. Z velké části to může být vysvětleno hospodářskou krizí, která začala v roce 2008 a nejhorší průběh zaznamenala během období přezkumného šetření, kdy byl přístup k novému kapitálu obtížnější než kdykoliv předtím.
Tabulka 13
Investice
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Čisté investice (v tisících EUR)
18 403
10 711
21 756
7 568
Index (2006 = 100)
100
58
118
41
6.12 Ziskovost a návratnost investic
(75)
Zčásti díky platným antidumpingovým opatřením a zčásti díky úsilí výrobního odvětví Unie diverzifikovat zdroje surovin bylo výrobní odvětví Unie v letech 2006 až 2008 s to udržet si pozitivní úroveň ziskovosti, i když s celkovým poklesem o 26 % v tomto období. Během období přezkumného šetření však výrobní odvětví Unie dosáhlo mnohem nepříznivějšího výsledku, což v tomto ohledu prokazuje jistou nestálost.
(76)
Návratnost investic v zásadě sledovala vývoj ziskovosti během celého posuzovaného období.
Tabulka 14
Ziskovost a návratnost investic
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Čistý zisk z prodeje EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % z čistých tržeb)
10,3 %
5,8 %
7,6 %
-19,5 %
Návratnost investic (čistý zisk v % z čisté účetní hodnoty investic)
34,8 %
22,1 %
28,8 %
-28,6 %
6.13 Peněžní tok
(77)
Tendence, kterou vykazuje peněžní tok, tj. schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, zůstala v průběhu období šetření pozitivní. Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření však poklesla o zhruba 35 %.
Tabulka 15
Peněžní tok
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Peněžní tok (v tisících EUR)
36 125
39 868
44 102
23 540
Index (2006 = 100)
100
110
122
65
6.14 Rozsah dumpingového rozpětí
(78)
V průběhu období přezkumného šetření nadále docházelo k dumpingu z ČLR na úrovni výrazně nad stávající úrovní opatření. Kromě toho vzhledem k narušením trhu se surovinami, volné kapacitě a cenám dovozu z ČLR nelze považovat dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný.
6.15 Překonání účinků předchozího dumpingu
(79)
Byla provedena analýza toho, zda výrobní odvětví Unie překonalo účinky předchozího dumpingu. Dospělo se k závěru, že ve velké míře je překonat dokázalo, vzhledem k tomu, že se platná antidumpingová opatření osvědčila jako efektivní. Hospodářská krize však tento proces zastavila a problémy výrobního odvětví Unie umocnila.
7. Dopad dumpingového dovozu a dalších činitelů
7.1 Dopad dumpingového dovozu
(80)
Souběžně s klesající spotřebou v Unii poklesl i podíl čínského dovozu na trhu, a to ze 7,1 % na 2,1 % (viz 52. bod odůvodnění). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se uskutečnil za ceny nižší než ceny výrobního odvětví Unie a rovněž nižší než ceny dovozu pocházejícího z ostatních třetích zemí. Jak je uvedeno v 56. bodě odůvodnění, na základě výpočtu po odečtení antidumpingového cla se má za to, že čínský dovoz byl v průběhu období přezkumného šetření uskutečňován za ceny o 10,7 % nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie. Je třeba připomenout, že celní sazba činí 33 %. Míra cenového podbízení tudíž prokazuje účinnost zavedených cel na jedné straně a nezbytnost ponechání opatření na straně druhé. Tento závěr je dále podepřen skutečností, že zjištěné cenové podbízení dosahovalo stejné úrovně jako v předchozím přezkumném šetření. Cenový dopad dumpingového dovozu z ČLR na výrobní odvětví Unie tedy zůstal beze změny a vzhledem k neexistenci důkazů nasvědčujících opaku je pravděpodobné, že bude přetrvávat.
7.2 Dopad hospodářské krize
(81)
Kvůli velmi nepříznivým ekonomickým podmínkám panujícím v průběhu období přezkumného šetření v odvětví navazujícím na odvětví wolframu, zejména v odvětví oceli a slinutých karbidů, na které připadá většina spotřeby wolframu v Unii, snížilo výrobní odvětví Unie drasticky výrobu a prodej dotčeného výrobku.
(82)
Před krizí disponovaly společnosti působící v navazujícím odvětví velkými zásobami wolframu, jež během období přezkumného šetření nebyly doplněny, což dále ovlivnilo úroveň výroby výrobního odvětví Unie.
(83)
S poklesem výroby a v souvislosti s tím, že výrobní odvětví Unie jakožto odvětví náročné na kapitál potřebuje vyrábět v určitém objemu, aby udrželo jednotkové fixní náklady na nízké úrovni, byla vážně postižena ziskovost.
(84)
Analýza výrobního odvětví Unie před krizí však dokládá účinnost platných antidumpingových opatření. Šetření ukázalo, že největší výrobci v Unii učinili významné investice k tomu, aby zabránili narušením souvisejícím se surovinami, a současně byli s to konkurovat na trhu a udržet si na něm solidní postavení.
7.3 Dovoz z ostatních zemí
(85)
Odhaduje se, že objem dovozu z ostatních třetích zemí klesl o 36 % z 1 500 tun v roce 2006 na 675 tun v období přezkumného šetření. Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu vzrostl z 10,5 % v roce 2006 na 17,9 % v období přezkumného šetření. Jejich průměrná dovozní cena klesla mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 8,9 %. Hlavními dovážejícími zeměmi byly Jižní Korea a USA.
(86)
Podíl dovozu z Jižní Koreje na trhu se během posuzovaného období zdvojnásobil (z 2,2 % na 4,4 %). Z dostupných informací však vyplývá, že tento dovoz se v průběhu období přezkumného šetření uskutečnil za ceny jen mírně nižší (o 6,6 %) než ceny výrobního odvětví Unie, avšak vyšší (o 9,8 %) než ceny dovozu pocházejícího z ČLR.
(87)
Podíl dovozu z USA na trhu během posuzovaného období poklesl o 15,1 procentního bodu (z 4,2 % na 3, 6 %). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se v průběhu období přezkumného šetření uskutečnil za ceny vyšší než ceny výrobního odvětví Unie, a tudíž podstatně vyšší (o 31 %) než ceny dovozu pocházejícího z ČLR.
(88)
Závěrem je třeba uvést, že mezi největšími dovozci karbidu wolframu do EU nemohl mít dovoz z Jižní Koreje a USA negativní dopad na situaci výrobního odvětví Unie především z důvodu cen (podobných či dokonce vyšších než ceny výrobního odvětví EU) a v případě USA rovněž kvůli klesajícímu podílu na trhu.
8. Závěr
(89)
Díky účinnosti zavedených antidumpingových cel výrobní odvětví Unie dokázalo v určité míře překonat účinky předchozího dumpingu působícího újmu.
(90)
Nelze však vyvodit závěr, že situace výrobního odvětví Unie je jistá. Ačkoliv se téměř všechny ukazatele újmy týkající se finanční výkonnosti výrobců v Unii - jako jsou ziskovost, návratnost investic a peněžní tok - během prvních let posuzovaného období zlepšily, ukázalo šetření také to, že během období přezkumného šetření se všechny ukazatele újmy zhoršily.
(91)
Navzdory skutečnosti, že pokles poptávky v průběhu období přezkumného šetření mohl být částečně vysvětlován hospodářskou krizí, byla v rámci šetření provedena důkladná analýza toho, jaký dopad měl vývoz z ČLR za nízké dumpingové ceny na situaci výrobního odvětví Unie.
(92)
Jak je uvedeno v 52. bodě odůvodnění, objem dovozu z ČLR mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření skutečně poklesl. Ceny tohoto dovozu klesly ve stejném období o 14 %, což z hlediska čtyřletého posuzovaného období odráží vývoj cen výrobního odvětví Unie. Stojí však za povšimnutí, že podstatný pokles cen čínského dumpingového dovozu nastal mezi roky 2006 a 2007 (o 15 %), tj. dlouho před hospodářskou krizí v období, kdy výrobní odvětví Unie procházelo procesem ozdravení ekonomiky. Ceny dumpingového dovozu z ČLR se poté stabilizovaly a zdálo se, že pokles související s finanční krizí byl omezen. Načasování podstatného poklesu cen ze strany čínských vývozců (před krizí) by mohlo naznačovat, že zahájili intenzivnější a mocnější cenovou strategii, jejímž účelem bylo prodávat za nižší ceny než ceny výrobního odvětví Unie. Rozdíl mezi čínskými vývozními cenami a cenami výrobního odvětví Unie skutečně činil 27 % v roce 2007 a 22,8 % v roce 2008.
(93)
V roce 2008 byly vývozní ceny z Číny o 22,8 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie. V průběhu období přezkumného šetření klesl rozdíl na 15,7 %. Vzhledem k prudkému poklesu spotřeby museli výrobci v Unii snížit své ceny, aby si udrželi podíl na trhu.
(94)
Jak je popsáno v 57. bodě odůvodnění, snížil se v souladu s poklesem spotřeby i objem dovozu z ostatních třetích zemí. Navzdory nárůstu podílu na trhu nelze dopad tohoto dovozu na situaci výrobního odvětví Unie považovat za negativní, jak je uvedeno v 88. bodě odůvodnění.
(95)
S ohledem na životaschopnost výrobního odvětví Unie je třeba poznamenat, že z důkazů shromážděných během šetření vyplynulo, že výrobní odvětví Unie bylo za běžných tržních podmínek s to konkurovat dovozu ze třetích zemí, a dokonce i když byly ceny takového dovozu nižší než ceny výrobců v Unii, nebyl rozdíl tak význačný, jako tomu bylo u cen z Číny, jak je uvedeno v 85. až 88. bodě odůvodnění.
(96)
V důsledku zlepšení situace výrobního odvětví Unie v letech před obdobím přezkumného šetření investovalo výrobní odvětví do nových špičkových technologií, jednak aby dotčený výrobek mohlo vyrábět ze šrotu a jednak aby obešlo stávající narušení trhu se surovinami.
(97)
S přihlédnutím k celkové situaci výrobního odvětví Unie a rovněž k dovozu z ČLR v období mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření lze závěrem konstatovat, že s ohledem na příznivý vývoj některých ukazatelů ve výrobním odvětví Unie se má za to, že výrobní odvětví Unie během posuzovaného období neutrpělo žádnou podstatnou újmu. Proto bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by se újma obnovila, pokud by platnost opatření skončila.
E. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(98)
Jak je popsáno v 89. až 97. bodě odůvodnění, umožnilo uložení antidumpingových opatření výrobnímu odvětví Unie překonat účinky utrpěné újmy, avšak jen v určité míře. Jakmile vysoká spotřeba Unie, která bylo pozorována během většiny posuzovaného období, v období přezkumného šetření výrazně klesla, ocitlo se výrobní odvětví Unie skutečně v obtížné a nestabilní situaci, kdy stále čelilo škodlivému účinku dumpingového dovozu z ČLR.
(99)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení byl posuzován dovoz z dotčené země s cílem zjistit, zda je pravděpodobné, že se újma obnoví.
2. Objem čínského vývozu a jeho ceny do třetích zemí
(100)
Bylo zjištěno, že vývozní ceny čínského prodeje na trhy ostatních třetích zemí byly rovněž nižší než ceny účtované EU (nižší zhruba o 10 až 20 % v jednotlivých letech během posuzovaného období, s výjimkou roku 2007). Prodej čínského vývozce určený do zemí, které nejsou členy EU, byl uskutečňován v podstatném množství, které představovalo více než 80 % jeho celkového prodeje na vývoz. Mělo se tudíž za to, že v případě zrušení opatření by bylo pro čínské vyvážející výrobce výhodné přesunout podstatnou část vývozu z ostatních třetích zemí na atraktivnější trh Unie.
3. Volná kapacita na trhu ČLR
(101)
Jak je popsáno v 34. až 42. bodě odůvodnění, vyplynulo z údajů shromážděných během šetření, že ČLR disponuje značnou volnou kapacitu. Byly shledány jasné známky vedoucí k závěru, že pokud by antidumpingová opatření neexistovala, mohla by být velká část této volné kapacity využita ke zvýšení vývozu do Unie. Toto tvrzení je podpořeno zejména tím, že neexistují náznaky toho, že by trhy třetích zemí či domácí trh mohly pojmout jakoukoliv další výrobu z ČLR.
4. Závěr
(102)
Výrobní odvětví Unie trpělo účinky čínského dumpingového dovozu několik let a stále je ve složité hospodářské situaci.
(103)
Jak se uvádí výše, výrobnímu odvětví Unie se podařilo překonat účinky čínského dumpingu díky platným antidumpingovým opatřením. Během období přezkumného šetření se však nacházelo v obtížné hospodářské situaci především kvůli hospodářské krizi. Pokud by bylo v rámci těchto souvislostí výrobní odvětví Unie vystaveno zvýšenému objemu dumpingového dovozu z dotčené země za nízké ceny, vedlo by to pravděpodobně k dalšímu zhoršení jeho prodeje, podílu na trhu a prodejních cen a také k následnému zhoršení jeho finanční situace.
(104)
Kromě toho, jak je uvedeno v 56. bodě odůvodnění, bylo rovněž zjištěno, že skutečnost, že prodejní ceny čínských výrobců jsou nižší než ceny výrobního odvětví Unie průměrně o téměř 11 %, naznačuje, že v nepřítomnosti opatření budou čínští vyvážející výrobci pravděpodobně vyvážet dotčený výrobek na trh Unie za ceny podstatně nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie.
(105)
S ohledem na zjištění učiněná během šetření, a to v souvislosti s volnou kapacitou v ČLR, se zjištěnými narušeními trhu se surovinami, potenciálem vyvážejících výrobců v dotčené zemi k navýšení a/nebo přesunutí vývozu na trh Unie, s cenovou politikou Číňanů v ostatních třetích zemích a s atraktivitou lukrativnějšího trhu Unie, by jakékoliv zrušení opatření naznačilo pravděpodobnost obnovení újmy. S přihlédnutím k současné hospodářské krizi by druhý z uvedených scénářů byl ještě závažnější.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(106)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo proti zájmu Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých zájmů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
(107)
Je třeba připomenout, že při předcházejících šetřeních bylo shledáno, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Navíc skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepřiměřený nežádoucí dopad, který mohla platná antidumpingová opatření mít na dotčené strany.
(108)
Na tomto základě se posuzovalo, zda i přes závěry o pravděpodobnosti přetrvání dumpingu či obnovení újmy neexistují přesvědčivé důkazy, které by vedly k závěru, že zachování opatření není v tomto konkrétním případě v zájmu Unie.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(109)
S ohledem na závěry ohledně situace výrobního odvětví v Unii, které jsou uvedeny v 89. až 97. bodě odůvodnění, a podle tvrzení týkajících se analýzy pravděpodobnosti obnovení újmy (jak bylo vysvětleno v 102. až 105. bodě odůvodnění) lze mít rovněž za to, že je pravděpodobné, že by výrobní odvětví Unie zaznamenalo vážné zhoršení finanční situace, pokud by antidumpingová cla pozbyla platnosti.
(110)
Má se za to, že pokračování opatření by výrobnímu odvětví Unie prospělo, neboť by pak mělo být schopno zvýšit objem prodeje a pravděpodobně i prodejní ceny, čímž by dosáhlo nezbytné úrovně rentability, která by mu umožnila nadále investovat do nových technologií jeho výrobních zařízení. Naopak zrušení opatření by zastavilo ozdravení výrobního odvětví Unie, vážně ohrozilo jeho životaschopnost, a v důsledku toho by vystavilo riziku jeho existenci, a tím by došlo k oslabení nabídky a konkurenceschopnosti na trhu.
3. Zájem dovozců/uživatelů
(111)
Přihlásil se jeden uživatel, který předložil odpovědi na dotazník. Spolupracující uživatel tvrdil, že pokračování opatření by nemělo nepříznivý dopad na konkurenceschopnost trhu Unie, ale naopak by navazujícímu odvětví umožnilo širší výběr dodavatelů vzájemně si konkurujících za tržní ceny.
(112)
Je třeba připomenout, že podle zjištění z předchozích šetření nebyl dopad uložení opatření pro uživatele významný (14). Navzdory existenci opatření byli dovozci/uživatelé v Unii schopni nadále získávat své zboží mimo jiné i v ČLR. Nebyly ani uvedeny žádné skutečnosti svědčící o obtížích při hledání jiných zdrojů. Je proto možné dojít k závěru, že zachování antidumpingových opatření nebude mít pravděpodobně na vývozce/uživatele v Unii podstatný účinek.
4. Závěr
(113)
Lze očekávat, že účinky pokračování opatření výrobnímu odvětví Unie pomohou, což se pak příznivě projeví na podmínkách hospodářské soutěže na trhu Unie a na zmenšení hrozby zavírání a snížení zaměstnanosti.
(114)
Kromě toho lze očekávat, že pokračování opatření přinese prospěch uživatelům/dovozcům, jelikož umožní širší výběr dodavatelů na trhu Unie.
(115)
Vzhledem k výše uvedené analýze je učiněn závěr, že pokračování opatření není proti zájmu Unie.
G. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(116)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byl jim rovněž poskytnut čas na podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(117)
Z výše uvedeného vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být antidumpingová opatření použitelná na dovoz karbidu wolframu, karbidu wolframu jednoduše smíšeného s kovovým práškem a taveného karbidu wolframu pocházejících z Čínské lidové republiky zachována. Připomíná se, že tato opatření byla uložena ve formě valorických cel,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu karbidu wolframu, karbidu wolframu jednoduše smíšeného s kovovým práškem a taveného karbidu wolframu, v současnosti kódů KN 2849 90 30 a ex 3824 30 00 (15) (kód Taric 3824300010), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobky popsané v odstavci 1 činí 33 %.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. března 2011.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 287/2011
(2011. gada 21. marts),
ar ko Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes volframa karbīda, tāda volframa karbīda, kurš ir vienkārši sajaukts ar metālisku pulveri, un kausēta volframa karbīda importam pēc termiņa beigu pārskatīšanas piemēro galīgo antidempinga maksājumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu un 11. panta 2., 5. un 6. punktu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Spēkā esošie pasākumi
(1)
Ar Regulu (EEK) Nr. 2737/90 (2) Padome piemēroja galīgo antidempinga maksājumu 33 % apmērā Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes volframa karbīda un kausēta volframa karbīda importam. Ar Lēmumu 90/480/EEK (3) Komisija pieņēma saistības no diviem galvenajiem eksportētājiem par ražojumu, kam piemēro pasākumus.
(2)
Pēc attiecīgo divu Ķīnas eksportētāju saistību atsaukšanas Komisija ar Regulu (EK) Nr. 2286/94 (4) piemēroja pagaidu antidempinga maksājumu attiecīgā ražojuma importam.
(3)
Ar Regulu (EK) Nr. 610/95 (5) Padome grozīja Regulu (EEK) Nr. 2737/90 un piemēroja galīgo maksājumu 33 % apmērā volframa karbīda un kausēta volframa karbīda importam. Ņemot vērā pārskatīšanu, kas tika ierosināta saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu (“iepriekšējās pārskatīšanas izmeklēšana”), ar Padomes Regulu (EK) Nr. 771/98 (6) šie pasākumi tika pagarināti vēl uz pieciem gadiem.
(4)
Ar Regulu (EK) Nr. 2268/2004 (7) pēc termiņa beigu pārskatīšanas Padome piemēroja antidempinga maksājumu 33 % apmērā Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes volframa karbīda un kausēta volframa karbīda importam.
(5)
Ar Regulu (EK) Nr. 1275/2005 (8) Padome grozīja ražojuma jomas definīciju, lai tā attiektos arī uz tādu volframa karbīdu, kas ir vienkārši sajaukts ar metālisku pulveri.
2. Pārskatīšanas pieprasījums
(6)
Pēc paziņojuma publicēšanas par spēkā esošo galīgo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (9) Komisija 2009. gada 30. septembrī saņēma pieprasījumu veikt minēto pasākumu termiņa beigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam. Pieprasījumu iesniedza Eiropas Metālu asociācija (Eurometaux) (“pieprasījuma iesniedzējs”) to Savienības ražotāju vārdā, kuru produkcija veido lielāko daļu - šajā gadījumā vairāk nekā 85 % - no Savienības kopējās volframa karbīda, tāda volframa karbīda, kurš ir vienkārši sajaukts ar metālisku pulveri, un kausēta volframa karbīda produkcijas.
(7)
Pieprasījumu pamatoja ar apgalvojumu, ka pasākumu pārtraukšana varētu sekmēt dempinga turpināšanos vai atkārtošanos un radīt atkārtotu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
3. Procedūras sākšana
(8)
Komisija, apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un noteikusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņa beigu pārskatīšanas sākšanai, ar 2009. gada 30. decembrīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (10) publicēto paziņojumu (“paziņojums par procedūras sākšanu”) paziņoja par termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam.
4. Izmeklēšana
4.1. Izmeklēšanas periods
(9)
Izmeklēšana par dempinga turpināšanos vai atkārtošanos attiecās uz laikposmu no 2009. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Uz kaitējuma atkārtošanās iespējamības novērtēšanu attiecināmo tendenču pārbaude attiecās uz laikposmu no 2006. gada 1. janvāra līdz PIP beigām (“attiecīgais periods”).
4.2. Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana
(10)
Komisija oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, ražotājus eksportētājus, importētājus, lietotājus, kas zināmi kā ieinteresētās puses, analogās valsts ražotājus un ĶTR pārstāvjus par termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu. Ieinteresētajām personām deva iespēju paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski izklāstīt savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausa.
(11)
Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.
(12)
Komisija nosūtīja anketas visām zināmajām iesaistītajām personām un personām, kuras bija pieteikušās līdz termiņam, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu. Atbildes tika saņemtas no septiņiem Savienības ražotājiem, viena ĶTR ražotāja eksportētāja, viena analogās valsts ražotāja eksportētāja un trim lietotājiem.
(13)
Neviens importētājs neatsaucās uz lūgumu veikt atlasi, nesniedza Komisijai papildu informāciju, kā arī nepieteicās izmeklēšanas laikā. Tā kā tikai viens ĶTR ražotājs eksportētājs iesniedza pieprasīto informāciju, atlase nebija jāveic.
(14)
Komisija apkopoja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un radītā kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādu uzņēmumu telpās:
a)
Savienības ražotāji:
-
Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg.KG, St. Peter, Austrija,
-
H. C. Starck GmbH & Co. KG, Goslāra (Goslar), Vācija,
-
Eurotungstène poudres S.A., Grenoble (Grenoble), Francija,
-
Global Tungsten & Powders spol. s r.o, Bruntāla (Bruntál), Čehija,
-
Treibacher Industrie AG, Althofena (Althofen), Austrija;
b)
analogā valsts:
-
Global Tungsten & Powders Corp., ASV;
c)
lietotājs:
-
Sandvik Hard Materials, Epinūza (Epinouze), Francija.
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGS RAŽOJUMS
(15)
Ražojums, uz kuru attiecas šī pārskatīšana, ir ĶTR izcelsmes volframa karbīds, tāds volframa karbīds, kurš ir vienkārši sajaukts ar metālisku pulveri, un kausēts volframa karbīds, ko pašlaik klasificē ar KN kodu 2849 90 30 un ex 3824 30 00.
(16)
Volframa karbīds, tāds volframa karbīds, kurš ir vienkārši sajaukts ar metālisku pulveri, un kausēts volframa karbīds ir oglekļa un volframa savienojums, kas iegūts termiskā apstrādē (cementēšana - pirmajā gadījumā, kausēšana - trešajā gadījumā). Šie ražojumi ir starpprodukti, ko izmanto par izejmateriāliem tādu smagā metāla detaļu ražošanā kā cementēta karbīda griezējinstrumenti un ātri nodilstošas detaļas, nodilumizturīgi pārklājumi, naftas urbumu un izrakteņu ieguves instrumenti, kā arī metālu stiepšanas un kalšanas presformas un uzgaļi.
(17)
Šī izmeklēšana apstiprināja, ka attiecīgais ražojums, ko ražotāji eksportētāji ražo un pārdod uz Savienību, gan fizikālo un ķīmisko īpašību, gan lietojuma ziņā ir identisks ražojumam, ko Savienības ražotāji ražo un pārdod Savienības tirgū, vai ražojumam, ko ražo un pārdod analogā valstī, tāpēc šie ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta izpratnē ir uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem.
C. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
1. Ievada piezīmes
(18)
Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai šajā laikā bija dempings un, ja bija, vai spēkā esošo pasākumu piemērošanas beigšana var izraisīt dempinga turpināšanos vai atkārtošanos. Saistībā ar izmeklēšanu, kas notiek saskaņā ar minēto pantu, tiek atgādināts, ka tirgus ekonomikas režīms (“TER”) netiek izvērtēts.
(19)
Kā jau paskaidrots iepriekš, ĶTR ražotāju eksportētāju atlase nebija jāveic.
(20)
Atlases posmā izrādījās, ka vienīgais sadarbībā iesaistītais Ķīnas ražotājs eksportētājs pārstāvēja mazāk nekā 5 % no kopējā Ķīnas eksporta uz Savienību. Ķīnas iestādēm un citām ieinteresētajām personām paziņoja par iespēju, ka ražotāju eksportētāju nepietiekamās sadarbības dēļ varētu tikt piemērots pamatregulas 18. pants. Komisija uz šo paziņojumu nesaņēma nevienu atbildi.
(21)
Tomēr turpmākajā izmeklēšanā, atbildot uz anketas jautājumiem, sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs laboja kļūdu ziņojumā par savu ražojumu eksportu uz Savienību un norādīja lielākus eksporta apjomus, kas nonāk Savienībā. Līdztekus vēl tika analizēti attiecīgā ražojuma apjomi, kas eksportēti uz Savienību no ĶTR, pamatojoties uz Eurostat datiem. Tādējādi pēc anketas atbilžu pārbaudes tika konstatēts, ka sadarbībā iesaistītā ražotāja eksportētāja eksporta apjoms ir ļoti liels (11). Pamatojoties uz šiem konstatējumiem, tika secināts, ka sadarbība ir noritējusi augstā līmenī.
2. Importa dempings PIP laikā
2.1. Analogā valsts
(22)
Tā kā iepriekšējās izmeklēšanās nevienam ĶTR ražotājam eksportētājam netika piešķirts TER, normālo vērtību Ķīnai noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta noteikumiem.
(23)
Paziņojumā par procedūras sākšanu kā piemērotu analogo valsti ĶTR normālās vērtības noteikšanai tika ieteikts izmantot ASV. Ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt piezīmes par šīs izvēles piemērotību. Piezīmes vai iebildumi par šo jautājumu netika saņemti ne no vienas personas. ASV kā analogā valsts tika izmantota jau sākotnējā izmeklēšanā, un jauni vai mainīti apstākļi, kas varētu pamatot šīs valsts nomaiņu, netika ne konstatēti, ne paziņoti Komisijai. ASV tika uzskatītas par reprezentatīvu atskaites tirgu, jo īpaši - ņemot vērā Amerikas Savienoto Valstu vietējā tirgus atvērtību un konkurētspēju. Turklāt viens ASV ražotājs piekrita sadarbībai šīs pārskatīšanas laikā.
(24)
Tāpēc, lai veiktu šo pārskatīšanu, ASV ir izmantotas kā analogā tirgus ekonomikas valsts.
2.2. Normālā vērtība
(25)
Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punktam normālo vērtību noteica, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, kas saņemta no ASV ražotāja, kurš sadarbojās analogajā valstī, proti, pamatojoties uz cenām, ko maksājuši vai maksā ASV vietējā tirgū par ražojuma veidiem, kurus, kā tika konstatēts, realizē parastā tirdzniecības apritē.
(26)
Tādēļ par normālo vērtību noteica sadarbībā iesaistītā ASV ražotāja vidējo svērto pārdošanas cenu vietējā tirgū, kas paredzēta nesaistītiem pircējiem.
(27)
Vispirms tika pārbaudīts, vai sadarbībā iesaistītā ASV ražotāja līdzīgā ražojuma kopējais pārdošanas apjoms vietējā tirgū neatkarīgiem pircējiem ir reprezentatīvs saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu, t. i., vai tas veido 5 % vai vairāk procentu no tā attiecīgā ražojuma kopējā pārdošanas apjoma, kas tiek eksportēts uz Savienību. Konstatēja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā sadarbībā iesaistītā ASV ražotāja pārdošanas apjomi vietējā tirgū ir pietiekami reprezentatīvi.
(28)
Pēc tam tika pārbaudīts, vai līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomus vietējā tirgū var uzskatīt par tādiem, kas iegūti parastā tirdzniecības apritē atbilstīgi pamatregulas 2. panta 4. punktam. To veica, nosakot PIP laikā ASV tirgū pārdotā līdzīgā ražojuma rentablo pārdevumu neatkarīgiem pircējiem īpatsvaru.
(29)
Tā kā līdzīgā ražojuma rentablo pārdevumu apjoms bija zemāks par 80 % no kopējā līdzīgā ražojuma pārdevumu apjoma, normālās vērtības pamatā bija faktiskā cena vietējā tirgū, kas aprēķināta kā vidējā svērtā cena rentablajos darījumos.
2.3. Eksporta cena
(30)
Kā paskaidrots iepriekš, ņemot vērā to, ka sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs pārstāvēja vairāk nekā 90 % no kopējā Ķīnas importa uz Savienību, eksporta cenu pārbaudīja, pamatojoties uz ražotāja eksportētāja sniegtajiem datiem, t. i., ņemot vērā faktiski samaksāto vai maksājamo cenu par attiecīgo ražojumu, ko pārdod eksportam uz Savienību.
2.4. Salīdzinājums
(31)
Vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar katra attiecīgā ražojuma veida vidējo svērto eksporta cenu, pamatojoties uz ražotāja noteikto cenu vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī un vienā un tajā pašā nodokļu līmenī. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu un lai panāktu taisnīgu salīdzinājumu, tika ņemtas vērā faktoru atšķirības, jo uzskatīja (kas arī tika apliecināts), ka šie faktori ietekmē cenu un cenu salīdzināmību. Tika veiktas jūras un iekšzemes pārvadājumu, apdrošināšanas, bankas maksājumu un iepakošanas izmaksu korekcijas. Turklāt tika veikta eksporta nodokļa korekcija 5 % apmērā attiecībā uz eksporta cenu un pievienotās vērtības nodokļa (PVN) korekcija attiecībā uz normālo vērtību.
2.5. Dempinga starpība
(32)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpību katram ražojuma veidam noteica, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību ar vidējo svērto eksporta cenu vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī. Šis salīdzinājums atklāja, ka dempings pastāv un PIP laikā jau pārsniedz 80 %, tātad tas ir ievērojami augstākā līmenī nekā pēdējā pārskatīšanas izmeklēšanā (31 %). Precīzu dempinga starpību nevar izpaust konfidencialitātes apsvērumu dēļ. Aprēķini pamatojas uz viena ĶTR ražotāja eksportētāja un viena analogās valsts ražotāja datiem. Dempinga starpības izpaušana ļautu gan sadarbībā iesaistītajam Ķīnas ražotājam eksportētājam, gan analogās valsts ražotājam attiecīgi secināt otra normālo vērtību un eksporta cenu, kas nepārprotami būtu abu pušu konfidencialitātes tiesību pārkāpums.
3. Importa pārmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā
3.1. Ievada piezīme
(33)
Šajā iedaļā iekļautos datus ieguva, analizējot sadarbībā iesaistītā ražotāja eksportētāja, Eurostat un pārskatīšanas pieprasījumā sniegtos datus.
3.2. Ķīnas ražotāju eksportētāju neizmantotā jauda
(34)
Lai ievērotu konfidencialitāti, sadarbībā iesaistītā Ķīnas ražotāja eksportētāja dati par neizmantoto jaudu tika norādīti, palielinot vai samazinot tos par 20 %. ĶTR ražošanas jauda 2006. un 2007. gadā sasniedza aptuveni 21 000 tonnu, 2008. gadā un PIP laikā tā būtiski pieauga aptuveni līdz 35 000 tonnu, t. i., attiecīgajā periodā ražošanas jauda palielinājās vairāk nekā par 80 %. Šie skaitļi uzskatāmi par piesardzīgiem, jo pārskatīšanas pieprasījumā bija norādīta aptuveni 50 000 tonnu liela ražošanas jauda.
(35)
Turklāt sadarbībā iesaistītais ražotājs eksportētājs ziņoja par būtisku jaudas palielinājumu attiecīgajā periodā.
(36)
Pamatojoties uz izmeklēšanas laikā apkopoto informāciju, kopējā Ķīnas ražošanas jauda būtiski pārsniedza faktisko Ķīnas ražošanu (2008. gadā un PIP laikā vismaz par 20 000 tonnu).
(37)
PIP laikā ĶTR neizmantotā jauda seškārtīgi pārsniedza Savienības patēriņu (25 000 tonnu attiecībā pret 3 800 tonnām Savienības patēriņa).
(38)
Ņemot vērā iepriekš minēto, ir skaidrs, ka, nepastāvot antidempinga pasākumiem, lielu daļu ĶTR pieejamās neizmatotās jaudas varētu izmantot eksporta palielināšanai uz Savienību.
(39)
Turklāt izmeklēšanas laikā iesniegtā informācija norādīja uz būtiskiem to izejmateriālu tirgus kropļojumiem, kurus izmanto attiecīgā ražojuma izgatavošanai. Pirmkārt, izejmateriāliem piemēro Ķīnas iestāžu piešķirtās kvotas. Otrkārt, Ķīnas iestādes ierobežo piekļuvi izejmateriāliem, paredzot eksporta nodokļus un PVN atlaižu politiku, ko, kā norādīts 31. apsvērumā, piemēro arī attiecīgajam ražojumam. Šie faktori veido papildu aspektus, kas šajā lietā norāda uz dempinga turpināšanās iespējamību.
3.3. Savienības tirgus pievilcība un eksporta cenas trešām valstīm
(40)
Sadarbībā iesaistītā eksportētāja sniegtā informācija par cenu, ko nevar izpaust konfidencialitātes apsvērumu dēļ, liecina, ka Savienība faktiski ir interesants tirgus Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. Visā attiecīgajā periodā citos trešo valstu tirgos noteiktās cenas bija zemākas (izņemot 2007. gadu) par Savienībai noteiktajām cenām (dažādos attiecīgā perioda gados aptuveni par 10 līdz 20 % zemākas).
(41)
Ņemot to vērā, var secināt, ka iegūstamās cenas ziņā ES tirgus noteikti ir pievilcīga izvēle Ķīnas eksportētājiem.
(42)
Tādējādi, ja pasākumus atceltu, Ķīnas ražotājiem eksportētājiem būtu stimuls novirzīt savu eksportu uz Savienības tirgu. Augstas dominējošās cenas Savienības tirgū ļautu Ķīnas ražotājiem eksportētājiem gūt lielāku tīro peļņu.
3.4. Pasākumu apiešana
(43)
Pasākumus 2005. gadā papildināja ar vēl vienu KN kodu, jo tika konstatēts, ka Ķīnas eksportētāji ir apgājuši pasākumus, volframa karbīda pulverim pievienojot mazāku daudzumu cita metāliska pulvera (lielākoties - kobalta) (12). Tas apstiprināja, ka apiešanas prakse ir vēl viens aspekts, kas liek izdarīt secinājumu par dempinga turpināšanās iespējamību. Tas ir skaidrs pierādījums tam, ka Eiropas tirgus joprojām šķiet pievilcīgs Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kas, iespējams, novirzītu lielākus volframa karbīda apjomus uz ES, ja nepastāvētu antidempinga pasākumi.
3.5. Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību
(44)
Iepriekš minētā analīze atklāj, ka Ķīnas imports turpināja ienākt Savienības tirgū par dempinga cenām ar ļoti augstu dempinga starpību. Jo īpaši ņemot vērā analīzi par cenu līmeni ES un citu trešo valstu tirgos, kā arī ĶTR pieejamās jaudas, var secināt, ka pasākumu atcelšanas gadījumā pastāv dempinga turpināšanās iespējamība.
D. STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ
1. Savienības ražošanas nozares definīcija
(45)
Savienībā līdzīgo ražojumu izgatavo septiņi uzņēmumi vai uzņēmumu grupas.
(46)
Tāpēc var uzskatīt, ka tie veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta izpratnē, un turpmāk tekstā tie tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari”.
2. Ievada piezīme
(47)
Dati, kas saistīti ar attiecīgā ĶTR izcelsmes ražojuma importu Savienībā, bija jāindeksē, lai saglabātu konfidencialitāti atbilstīgi pamatregulas 19. pantam.
(48)
Tā kā, ņemot vērā importa apjomus ar Taric kodu 3824300010, Eurostat pieejamie dati par importu KN kodu līmenī (KN kods 3824 30 00) ietver arī citus ražojumus, ne tikai attiecīgo ražojumu, turpmākā analīze veikta, pamatojoties uz datiem par importu Taric kodu līmenī, ko papildina informācija no datiem, kuri apkopoti saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu. Taric datus uzskata par konfidenciāliem, jo tie sniedz pietiekami sīku informāciju, kas ļauj veikt pušu identificēšanu. Tāpēc informācija dažreiz tika norādīta diapazona veidā.
(49)
Datus par Savienības ražošanas nozari ieguva no septiņu Savienības ražotāju atbildēm uz anketas jautājumiem.
3. Patēriņš Savienības tirgū
(50)
Savienības patēriņu noteica, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomiem Savienības tirgū un Eurostat datiem par importu.
(51)
No 2006. gada līdz PIP Savienības patēriņš samazinājās par 62 %, visvairāk samazinoties laikā no 2008. gada līdz PIP. PIP laikā patēriņš samazinājās par 63 % salīdzinājumā ar 2008. gadu.
1. tabula
Patēriņš
2006
2007
2008
PIP
Apjoms (tonnās)
+
Kopējais imports
1 766
1 885
2 303
755
+
ES tirgū pārdotie ES ražojumi
8 281
8 334
7 981
3 024
=
Patēriņš
10 047
10 218
10 284
3 779
Ikgada pieaugums
2 %
1 %
-63 %
4. Ķīnas Tautas Republikas par dempinga cenām pārdotā importa apjoms, tirgus daļa un cenas
(52)
ĶTR par dempinga cenām pārdotā importa apjoms, tirgus daļas un vidējās cenas veidojās, kā norādīts turpmāk. Šīs tendences attiecībā uz daudzumiem un cenām ir iegūtas, izmantojot Eurostat datus.
2. tabula
Imports no ĶTR
2006
2007
2008
PIP
Attiecīgās valsts importa apjoms (tonnās)
Vairāk par 700
Vairāk par 700
Vairāk par 400
Vairāk par 60
Indekss (2006. gads = 100)
100
104
60
11
Attiecīgās valsts importa tirgus daļa
7,1 %
7,3 %
4,2 %
2,1 %
Attiecīgās valsts importa cena (EUR par tonnu)
25 622
21 883
22 434
22 110
Indekss (2006. gads = 100)
100
85
88
86
(53)
Attiecīgā ĶTR izcelsmes ražojuma par dempinga cenām pārdotā importa apjoms attiecīgajā periodā ir samazinājies par 89 % un PIP laikā sasniedzis aptuveni 80 tonnas. Arī tirgus daļa samazinājās no 7,1 % 2006. gadā līdz 2,1 % PIP laikā.
(54)
Viens no iespējamiem šā samazinājuma skaidrojumiem ir tas, ka attiecīgajā periodā ir būtiski pieaudzis ĶTR iekšzemes patēriņš. Turklāt, paredzot eksporta kvotu sistēmu un eksporta tarifus, Ķīnas iestādes, šķiet, īsteno ĶTR volframa resursu saglabāšanas politiku.
(55)
Attiecīgajā periodā Ķīnas importa cenas samazinājās par 14 %. Šīs pārmaiņas atspoguļo galveno tendenci, kas vērojama arī attiecībā uz Savienības ražošanas nozares cenām.
(56)
Salīdzinājums atklāja arī, ka pēc spēkā esošā antidempinga maksājuma atskaitīšanas ĶTR imports vairāk nekā par 10 % ir samazinājis Savienības ražošanas nozares cenas. Šie rezultāti ir tādi paši kā pēdējā pārskatīšanas izmeklēšanā (13).
5. Imports no citām valstīm
(57)
Importa apjoms no citām valstīm attiecīgajā periodā ir parādīts turpmāk tabulā. Tendences attiecībā uz daudzumiem un cenām ir iegūtas, izmantojot Eurostat datus:
3. tabula
Imports no citām valstīm
2006
2007
2008
PIP
Imports no citām valstīm (tonnās)
1 050
1 138
1 873
675
Indekss (2006. gads = 100)
100
108
178
64
Citu valstu importa tirgus daļa
10,5 %
11,1 %
18,2 %
17,9 %
Vidējā cena (EUR par tonnu)
27 309,1
26 626,0
21 607,5
24 867,4
Indekss (2006. gads = 100)
100
97
79
91
ASV tirgus daļa
4,2 %
3,9 %
3,9 %
3,6 %
Vidējā cena (EUR par tonnu)
32 948,1
32 356,0
29 353,3
32 054,4
Dienvidkorejas tirgus daļa
2,2 %
2,4 %
2,6 %
4,4 %
Vidējā cena (EUR par tonnu)
33 733,8
29 969,5
25 789,0
24 503,7
(58)
Attiecīgajā periodā imports no trešām valstīm samazinājās par 36 %. Tas sekoja vispārējai tirgus tendencei, ko izraisīja patēriņa samazināšanās (kritums par 62 %), taču tas nenotika vienlaicīgi. Tādējādi šā importa tirgus daļa palielinājās no 10,5 % līdz 17,9 %. Taču šā importa ietekmi uz Savienības ražošanas nozari nevar uzskatīt par negatīvu, kā to pierāda 85. līdz 88. apsvērums turpmāk tekstā.
(59)
Jāatzīmē, ka attiecīgajā periodā Korejas Republikas (“Koreja”) tirgus daļa pieauga divkārt, sasniedzot 4,4 %. Lai gan Korejas importa vidējās cenas attiecīgajā periodā samazinājās, tās tomēr konsekventi saglabājās augstākas nekā Ķīnas eksporta vidējā pārdošanas cena.
6. Saimnieciskais stāvoklis Savienības ražošanas nozarē
(60)
Atbilstīgi pamatregulas 3. panta 5. punktam Komisija izvērtēja visus būtiskos ekonomiskos faktorus un indeksus, kas ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli.
6.1. Ražošana
(61)
Savienības ražošanas nozares ražošana salīdzinājumā ar 2006. gadu vispirms pieauga par 5,8 % 2007. gadā un par 11,6 % 2008. gadā, bet pēc tam, jo īpaši PIP laikā, strauji samazinājās par 56 % salīdzinājumā ar 2008. gadu.
4. tabula
Savienības ražošanas kopapjoms
2006
2007
2008
PIP
Apjoms (tonnās)
Ražošana
10 094
10 679
11 268
4 861
Indekss (2006. gads = 100)
100
106
112
48
6.2. Jauda un jaudas izmantošanas rādītāji
(62)
Ražošanas jauda no 2006. gada līdz PIP palielinājās par 10,8 %. Tā kā ražošana samazinājās, jo īpaši PIP laikā, arī jaudas izmantošanā no 2006. gada līdz PIP bija vērojams kopējs kritums par 57 %, sasniedzot 39 % jaudas izmantojumu PIP laikā.
5. tabula
Ražošanas jauda un tās izmantojums
2006
2007
2008
PIP
Apjoms (tonnās)
Ražošanas jauda
11 110
11 610
12 230
12 310
Indekss (2006. gads = 100)
100
105
110
111
Ražošanas jaudas izmantojums
91 %
92 %
92 %
39 %
Indekss (2006. gads = 100)
100
101
101
43
6.3. Krājumi
(63)
Savienības ražošanas nozares perioda beigu krājumi palielinājās par 20 % 2008. gadā salīdzinājumā ar 2006. gadu un pēc tam samazinājās par 26 % PIP laikā.
6. tabula
Krājumi
2006
2007
2008
PIP
Apjoms (tonnās)
Krājumi perioda beigās
1 714
1 808
2 054
1 514
Indekss (2006. gads = 100)
100
106
120
88
6.4. Pārdošanas apjoms
(64)
Laikā no 2006. gada līdz 2008. gadam Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū nesaistītiem pircējiem nedaudz palielinājās, bet pēc tam no 2008. gada līdz PIP samazinājās par 61 %. Pārdošanas apjomi palielinājās 2007. un 2008. gadā, bet strauji saruka PIP laikā. Šī attīstības tendence atbilst vispārējai patēriņa samazinājuma tendencei Savienības tirgū.
7. tabula
Pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem
2006
2007
2008
PIP
Apjoms (tonnās)
5 594
5 630
5 874
2 292
Indekss (2006. gads = 100)
100
101
105
41
6.5. Tirgus daļa
(65)
No 2006. gada līdz 2008. gadam Savienības ražošanas nozares tirgus daļa bija samērā stabila, bet pēc tam no 2008. gada līdz PIP palielinājās par četriem procentpunktiem. Kopumā attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa ir palielinājusies par pieciem procentpunktiem.
8. tabula
ES tirgus daļa
2006
2007
2008
PIP
ES tirgus daļa
56 %
55 %
57 %
61 %
Indekss (2006. gads = 100)
100
99
103
109
6.6. Izaugsme
(66)
Tā kā pārdošanas apjomu samazinājums bija nedaudz zemāks par patēriņa samazinājumu, pieauga Savienības ražošanas nozares tirgus daļa.
6.7. Nodarbinātība
(67)
No 2006. gada līdz PIP nodarbinātības līmenis Savienības ražošanas nozarē samazinājās par 17 %. Nodarbinātība samazinājās arī laikā no 2006. gada līdz 2008. gadam, kad ražošana nedaudz pieauga, norādot uz Savienības ražošanas nozares centieniem uzlabot tās ražīgumu. Tomēr PIP laikā straujš ražošanas apjoma kritums izraisīja spēcīgu nodarbinātības līmeņa pazemināšanos.
9. tabula
Nodarbinātība
2006
2007
2008
PIP
Vidējais (attiecīgais periods)
Kopējais nodarbināto skaits
674
667
653
557
Indekss (2006. gads = 100)
100
99
97
83
6.8. Ražīgums
(68)
Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, ko mēra, ņemot vērā ražošanas apjomu uz vienu darbinieku vienā nodarbinātības gadā, 2007. un 2008. gadā attiecīgi pieauga par 7 % un 15 % salīdzinājumā ar 2006. gadu, bet pēc tam laikā no 2008. gada līdz PIP samazinājās par 49 %.
10. tabula
Ražīgums
2006
2007
2008
PIP
Ražīgums (tonnas gadā uz vienu darbinieku)
15
16
17
9
Indekss (2006. gads = 100)
100
107
115
58
6.9. Pārdošanas cenas
(69)
Vidējā ražotāja noteiktā Savienības ražošanas nozares pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā samazinājās. Kopumā Savienības ražošanas nozarei laikā no 2006. gada līdz PIP bija jāsamazina savas cenas par 15,4 %.
(70)
Kā skaidrots 55. un 56. apsvērumā, kaut arī Ķīnas par dempinga cenām pārdotā importa cenas uzrādīja līdzīgas tendences kā Savienības ražošanas nozares cenas, tās tomēr konsekventi bija zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. PIP laikā ĶTR cenas bija vairāk nekā par 10 % zemākas salīdzinājumā ar Savienības ražošanas nozares cenām.
11. tabula
Vienības cena ES tirgū
2006
2007
2008
PIP
Savienības pārdošanas vienības cenas (EUR par tonnu)
31 030
29 995
29 072
26 241
Indekss (2006. gads = 100)
100
97
94
85
6.10. Algas
(71)
No 2006. gada līdz PIP vidējā alga uz vienu darbinieku palielinājās par 4,8 %.
12. tabula
Darbaspēka izmaksas
2006
2007
2008
PIP
Gada darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku
53 614
54 613
56 564
56 221
Indekss (2006. gads = 100)
100
102
106
105
6.11. Ieguldījumi un spēja piesaistīt kapitālu
(72)
No 2006. gada līdz 2008. gadam ikgadējā Savienības ražošanas nozares ieguldījumu plūsma saistībā ar attiecīgo ražojumu pieauga par 18 %. No 2007. gada līdz 2008. gadam ieguldījumi palielinājās par 103 %. Tomēr PIP laikā ieguldījumi samazinājās par 65 % salīdzinājumā ar 2008. gadu.
(73)
Ieguldījumus galvenokārt veica jaunu objektu būvniecībā, lai ražotu volframa izstrādājumus no lietotiem materiāliem un lūžņiem. Ieguldījumi bija jāsamazina, jo: i) Savienības tirgū samazinājās vispārējais ražošanas līmenis; ii) tika kropļots izejmateriālu tirgus (sk. 39. apsvērumu); iii) iestājās ekonomikas krīze.
(74)
PIP laikā būtiski ieguldījumi netika veikti. To lielākoties var izskaidrot ar ekonomikas krīzi, kas sākās 2008. gadā un sasniedza savu dziļāko punktu PIP laikā, kad piekļuve jaunam kapitālam bija jo īpaši apgrūtināta.
13. tabula
Ieguldījumi
2006
2007
2008
PIP
Neto ieguldījumi (tūkstošos EUR)
18 403
10 711
21 756
7 568
Indekss (2006. gads = 100)
100
58
118
41
6.12. Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem
(75)
Daļēji spēkā esošo antidempinga pasākumu dēļ un daļēji Savienības ražošanas nozares centienu dēļ dažādot izejmateriālu avotus no 2006. gada līdz 2008. gadam Savienības ražošanas nozare spēja saglabāt pozitīvu rentabilitātes līmeni pat tad, kad šā perioda laikā rentabilitāte kopumā kritās par 26 %. Tomēr PIP laikā Savienības ražošanas nozares rezultāti bija daudz negatīvāki, un tas norāda uz zināmu nestabilitāti šajā ziņā.
(76)
Ienākums no ieguldījumiem (“INI”) caurmērā atbilda rentabilitātes tendencei visā attiecīgajā periodā.
14. tabula
Rentabilitāte un INI
2006
2007
2008
PIP
Neto peļņa no ES pārdevumiem nesaistītiem pircējiem (% no neto pārdevumiem)
10,3 %
5,8 %
7,6 %
-19,5 %
INI (neto peļņa % no ieguldījumu neto uzskaites vērtības)
34,8 %
22,1 %
28,8 %
-28,6 %
6.13. Skaidras naudas plūsma
(77)
Skaidras naudas plūsmas tendence, kas ir ražošanas nozares spēja pašfinansēt savu darbību, izmeklēšanas periodā saglabājās pozitīva. Tomēr no 2006. gada līdz PIP tā samazinājās gandrīz par 35 %.
15. tabula
Skaidras naudas plūsma
2006
2007
2008
PIP
Skaidras naudas plūsma (tūkstošos EUR)
36 125
39 868
44 102
23 540
Indekss (2006. gads = 100)
100
110
122
65
6.14. Dempinga starpības apmērs
(78)
PIP laikā ĶTR dempings turpinājās tādā līmenī, kas būtiski pārsniedza spēkā esošo pasākumu līmeni. Turklāt, ņemot vērā izejmateriālu tirgus kropļojumus, ĶTR importa neizmantoto jaudu un cenas, nevar uzskatīt, ka faktisko dempinga starpību ietekme uz Savienības ražošanas nozari ir niecīga.
6.15. Atgūšanās no iepriekšējā dempinga sekām
(79)
Tika analizēts, vai Eiropas Savienības ražošanas nozare ir atguvusies no iepriekšējā dempinga sekām. Secinājums bija tāds, ka nozare lielā mērā spēja atgūties no šīm sekām tādēļ, ka spēkā esošie antidempinga pasākumi izrādījās efektīvi. Tomēr ekonomikas krīze apturēja šo procesu un pastiprināja Savienības ražošanas nozares grūtības.
7. Importa par dempinga cenām un citu faktoru ietekme
7.1. Importa par dempinga cenām ietekme
(80)
Līdz ar Savienības patēriņa samazināšanos Ķīnas importa tirgus daļa samazinājās no 7,1 % līdz 2,1 % (sk. 52. apsvērumu). Pieejamā informācija liecina, ka šis imports notika par cenām, kas ir zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas un arī zemākas nekā citu trešo valstu izcelsmes importa cenas. Kā iepriekš minēts 56. apsvērumā, pamatojoties uz aprēķinu, kurā nav iekļauts antidempinga maksājums, PIP laikā Ķīnas imports samazināja Savienības ražošanas nozares cenas par 10,7 %. Jāatgādina, ka maksājuma likme ir 33 %. Tātad samazinājuma līmenis, no vienas puses, norāda uz spēkā esošo maksājumu efektivitāti un, no otras puses, uz vajadzību turpināt pasākumus. Šo secinājumu apstiprina fakts, ka konstatētais samazinājums bija tādā pašā līmenī kā pēdējā pārskatīšanas izmeklēšanā. Tādējādi ĶTR par dempinga cenām pārdotā importa cenas ietekme uz Savienības ražošanas nozari saglabājās nemainīga, un, tā kā nav pierādījumu par pretējo, tas tā varētu turpināties.
7.2. Ekonomikas krīzes ietekme
(81)
Ļoti negatīvo ekonomisko apstākļu dēļ, kas PIP laikā dominēja volframam pakārtotajā nozarē, jo īpaši tērauda un cementētā karbīda nozarē, kas Savienībā patērē lielāko daļu volframa, Savienības ražošanas nozare radikāli samazināja attiecīgā produkta ražošanu un pārdošanas apjomus.
(82)
Pirms krīzes uzņēmumiem, kuri darbojās pakārtotajā nozarē, bija lieli volframa krājumi, kas PIP laikā netika papildināti un kas pēc tam ietekmēja Savienības ražošanas nozares ražošanas līmeni.
(83)
Tā kā ražošana samazinājās, bet Savienības ražošanas nozare ir visai kapitālietilpīga un līdz ar to tai jāsaražo zināmi apjomi, lai vienības fiksētās izmaksas būtu pēc iespējas zemākas, tika būtiski ietekmēta rentabilitāte.
(84)
Tomēr Savienības ražošanas nozares analīze pirms krīzes liecina par spēkā esošo antidempinga pasākumu efektivitāti. Izmeklēšanā tika atklāts, ka lielākie Savienības ražotāji veica būtiskus ieguldījumus, lai izvairītos no izejmateriālu tirgus kropļojumiem, un tajā pašā laikā viņi bija spējīgi konkurēt, tirgū saglabājot stabilu pozīciju.
7.3. Imports no citām valstīm
(85)
Tiek lēsts, ka importa apjoms no citām trešām valstīm samazinājās par 36 % - no 1 500 tonnām 2006. gadā līdz 675 tonnām PIP laikā. Citu valstu importa tirgus daļa pieauga no 10,5 % 2006. gadā līdz 17,9 % PIP laikā. To vidējā importa cena no 2006. gada līdz PIP samazinājās par 8,9 %. Galvenās importētājvalstis bija Dienvidkoreja un ASV.
(86)
Attiecīgajā periodā Dienvidkorejas importa tirgus daļa dubultojās (no 2,2 % līdz 4,4 %). Tomēr pieejamā informācija liecina, ka PIP laikā šis imports notika par cenām, kas ir tikai nedaudz zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas (par 6,6 %), bet augstākas nekā ĶTR izcelsmes importa cenas (par 9,8 %).
(87)
ASV importa tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās par 15,1 procentpunktu (no 4,2 % līdz 3,6 %). Pieejamā informācija liecina, ka PIP laikā šis imports notika par cenām, kas ir augstākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas un tādējādi arī būtiski augstākas (par 31 %) nekā ĶTR izcelsmes importa cenas.
(88)
Noslēgumā jāatzīst, ka, ņemot vērā lielākos volframa karbīda importētājus ES, Dienvidkorejas un ASV imports nevarēja negatīvi ietekmēt Savienības ražošanas nozares stāvokli galvenokārt to cenu līmeņa dēļ (kas ir līdzīgas vai pat augstākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas) un - ASV gadījumā - arī samazinātas tirgus daļas dēļ.
8. Secinājums
(89)
Spēkā esošo efektīvo antidempinga maksājumu dēļ Savienības ražošanas nozare spēja zināmā mērā atgūties no iepriekšējā kaitējumu izraisošā dempinga sekām.
(90)
Tomēr nevar secināt, ka stāvoklis Savienības ražošanas nozarē ir stabils. Lai gan gandrīz visi kaitējuma rādītāji, kas saistīti ar Savienības ražotāju finansiālo situāciju, piemēram, rentabilitāte, ienākumi no ieguldījumiem un naudas plūsma, attiecīgā perioda pirmajos gados uzlabojās, izmeklēšanā tika arī konstatēts, ka PIP laikā visi kaitējuma rādītāji pasliktinājās.
(91)
Neņemot vērā to, ka PIP laikā pieprasījuma samazinājums daļēji varēja būt saistīts ar ekonomikas krīzi, izmeklēšanā tika rūpīgi analizēta lēta ĶTR dempinga eksporta ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli.
(92)
Kā minēts 52. apsvērumā, ĶTR importa apjomi faktiski samazinājās laikā no 2006. gada līdz PIP. Šajā pašā periodā importa cenas samazinājās par 14 %, kas, analizējot no attiecīgā četru gadu perioda perspektīvas, atspoguļo Savienības ražošanas nozares cenu pieaugumu. Tomēr redzams, ka būtisks Ķīnas par dempinga cenām pārdotā importa cenas samazinājums (par 15 %) notika no 2006. gada līdz 2007. gadam, t. i., ilgu laiku pirms ekonomiskās krīzes - periodā, kad Savienības ražošanas nozarē noritēja atlabšanas process. Pēc tam ĶTR par dempinga cenām pārdotā importa cenas stabilizējās, un ar finanšu krīzi saistītais samazinājums, šķiet, tika ierobežots. Ķīnas eksportētāju būtiskais cenas samazinājuma grafiks (pirms krīzes) varētu norādīt, ka viņi, lai samazinātu Savienības ražošanas nozares cenas, īstenoja daudz mērķtiecīgāku un spēcīgāku cenu stratēģiju. Faktiski cenu atšķirība starp Ķīnas eksporta cenām un Savienības rūpniecības nozares cenām 2007. gadā sasniedza 27 % un 2008. gadā attiecīgi 22,8 %.
(93)
Ķīnas eksporta cenas 2008. gadā bija par 22,8 % zemākas nekā Savienības rūpniecības nozares cenas. PIP laikā šī starpība samazinājās līdz 15,7 %. Strauji samazinoties patēriņam, Savienības ražotājiem, lai saglabātu tirgus daļu, bija jāsamazina savas cenas.
(94)
Kā minēts 57. apsvērumā, samazinoties patēriņam, citu trešo valstu importa apjomi samazinājās par 36 %. Lai gan tirgus daļa pieauga, šā importa ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli nevar uzskatīt par negatīvu, kā tas norādīts iepriekš 88. apsvērumā.
(95)
Attiecībā uz Savienības ražošanas nozares dzīvotspēju jānorāda, ka izmeklēšanas laikā apkopotie pierādījumi atklāja, ka Savienības ražošanas nozare ir bijusi spējīga konkurēt parastos tirgus apstākļos ar trešo valstu importu un pat tad, kad to cenas bija zemākas nekā Savienības ražotāju cenas, šī atšķirība nebija tik būtiska kā Ķīnas cenu gadījumā, kā iepriekš norādīts 85. līdz 88. apsvērumā.
(96)
Tā kā dažus gadus pirms PIP Savienības ražošanas nozares stāvoklis bija uzlabojies, šī ražošanas nozare ieguldīja līdzekļus jaunā un mūsdienīgā tehnoloģijā, lai ražotu attiecīgo ražojumu no lūžņiem un daļēji izvairītos no pastāvošajiem izejmateriālu tirgus kropļojumiem.
(97)
Noslēgumā, ņemot vērā kopējo Savienības ražošanas nozares stāvokli, Ķīnas importu laikā no 2006. gada līdz PIP, kā arī Savienības ražošanas nozari raksturojošo rādītāju pozitīvo attīstību, tiek uzskatīts, ka attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozarei netika nodarīts būtisks kaitējums. Tāpēc tika pārbaudīts, vai, pasākumus atceļot, kaitējums varētu atkārtoties.
E. KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
1. Ievada piezīmes
(98)
Kā minēts 89. līdz 97. apsvērumā, antidempinga pasākumu ieviešana ļāva Savienības ražošanas nozarei atgūties no nodarītā zaudējuma, taču tikai zināmā mērā. Faktiski, kad PIP laikā būtiski samazinājās ārkārtīgi augstais Savienības patēriņa līmenis, kas pastāvēja attiecīgā perioda lielākajā daļā, Savienības ražošanas nozare nonāca nestabilā un viegli ietekmējamā situācijā un turpināja saskarties ar ĶTR par dempinga cenām pārdotā importa kaitīgo ietekmi.
(99)
Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu importu no attiecīgajām valstīm novērtēja, lai noteiktu kaitējuma atkārtošanās iespējamību.
2. Ķīnas eksporta apjomi un cenas attiecībā uz trešām valstīm
(100)
Tika konstatēts, ka Ķīnas pārdevumu eksporta cena citu trešo valstu tirgos arī ir zemāka nekā ES noteiktās cenas (dažādos attiecīgā perioda gados, izņemot 2007. gadu, aptuveni par 10 līdz 20 % zemāka). Ķīnas eksportētāju pārdevumi uz valstīm, kas nav ES dalībvalstis, tika veikti ievērojamos daudzumos, pārsniedzot pat 80 % no to kopējiem eksporta pārdevumiem. Tāpēc uzskatīja, ka, atceļot pasākumus, Ķīnas ražotājiem eksportētājiem būtu stimuls novirzīt būtiskus eksporta daudzumus no citām trešām valstīm uz pievilcīgāko Savienības tirgu.
3. ĶTR tirgus neizmantotā jauda
(101)
Kā minēts 34. līdz 42. apsvērumā, izmeklēšanas laikā apkopotie dati atklāja, ka ĶTR ir pieejama būtiska neizmantotā jauda. Tika konstatētas skaidras norādes, ka, nepastāvot antidempinga pasākumiem, lielu daļu šīs neizmatotās jaudas varētu izmantot eksporta palielināšanai uz Savienību. To jo īpaši apstiprina norāžu neesamība par to, ka trešo valstu tirgi vai vietējais tirgus varētu uzņemt papildu produkciju no ĶTR.
4. Secinājums
(102)
Savienības ražošanas nozari vairākus gadus ir negatīvi ietekmējis Ķīnas imports par dempinga cenām, un pašlaik tās saimnieciskais stāvoklis vēl aizvien ir nestabils.
(103)
Kā konstatēts iepriekš, Savienības ražošanas nozare spēja atgūties no Ķīnas dempinga prakses spēkā esošo antidempinga pasākumu dēļ. Tomēr PIP laikā tā atradās grūtā saimnieciskā stāvoklī galvenokārt ekonomikas krīzes dēļ. Šajā sakarā, ja Savienības rūpniecības nozari pakļautu palielinātiem attiecīgās valsts importa apjomiem par zemām dempinga cenām, tad arī turpmāk varētu samazināsies pārdošanas apjomi, tirgus daļas, pārdošanas cenas un līdz ar to pasliktināties finansiālā situācija.
(104)
Turklāt, kā norādīts iepriekš 56. apsvērumā, tika arī konstatēts, ka tas, ka Ķīnas ražotāju pārdošanas cena ir vidēji gandrīz par 11 % zemāka nekā Savienības rūpniecības nozares noteiktā cena, šķiet, liecina par to, ka, nepastāvot pasākumiem, Ķīnas ražotāji eksportētāji varētu eksportēt attiecīgo ražojumu uz Savienības tirgu par cenām, kas ir ievērojami zemākas par Savienības ražotāju noteikto cenu.
(105)
Ņemot vērā izmeklēšanas laikā konstatētos faktus, proti, ĶTR neizmantoto jaudu, izejmateriālu tirgus kropļojumus, attiecīgās valsts ražotāju eksportētāju potenciālu palielināt un/vai pārorientēt savus eksporta apjomus uz Savienības tirgu, Ķīnas cenu politiku citās trešās valstīs un ienesīgākā Savienības tirgus pievilcību, pasākumu atcelšana varētu liecināt par kaitējuma atkārtošanās iespējamību. Kaitējums būtu vēl nopietnāks, ņemot vērā pašreizējo ekonomikas krīzi.
F. SAVIENĪBAS INTERESES
1. Ievads
(106)
Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana kopumā būtu pretrunā Savienības interesēm. Atbilstību Savienības interesēm noteica, novērtējot dažādās iesaistīto personu intereses, proti, Savienības ražošanas nozares, importētāju un patērētāju intereses.
(107)
Jāatgādina, ka iepriekšējās izmeklēšanās uzskatīja, ka pasākumu piemērošana nav vērsta pret Savienības interesēm. Turklāt šī izmeklēšana ir pasākumu pārskatīšana, tāpēc, analizējot stāvokli, kurā antidempinga pasākumi jau bijuši spēkā, var vērtēt, vai spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem bijusi nepamatoti nelabvēlīga ietekme uz attiecīgajām personām.
(108)
Pamatojoties uz to, tika pētīts, vai, neņemot vērā secinājumus par dempinga turpināšanās vai kaitējuma atkārtošanās iespējamību, ir kādi nepārvarami iemesli, kas liktu secināt, ka pasākumu saglabāšana šajā konkrētajā gadījumā nav Savienības interesēs.
2. Savienības ražošanas nozares intereses
(109)
Ņemot vērā secinājumus par situāciju Savienības ražošanas nozarē, kas izklāstīti iepriekš 89. līdz 97. apsvērumā, un atbilstīgi argumentiem saistībā ar analīzi par kaitējuma atkārtošanās iespējamību, kā paskaidrots 102. līdz 105. apsvērumā, var uzskatīt arī, ka antidempinga maksājumu pārtraukšanas gadījumā Savienības ražošanas nozare varētu izjust nopietnu finansiālās situācijas pasliktināšanos.
(110)
Tiek uzskatīts, ka pasākumu turpināšana nāktu par labu Savienības ražošanas nozarei, kas tādā gadījumā varētu palielināt pārdošanas apjomus un, iespējams, pārdošanas cenas, tādējādi gūstot ieņēmumus tādā apmērā, lai varētu turpināt ieguldījumus savu ražotņu jaunajās tehnoloģijās. Turpretim pasākumu pārtraukšana varētu apturēt Savienības ražošanas nozares atlabšanu, būtiski apdraudot tās dzīvotspēju un līdz ar to pakļaujot riskam tās pastāvēšanu, tādējādi samazinot piegādi un konkurenci tirgū.
3. Importētāju/lietotāju intereses
(111)
Pieteicās viens lietotājs un iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Sadarbībā iesaistītais lietotājs apgalvoja, ka pasākumu turpināšana neietekmētu negatīvi konkurenci Savienības tirgū, bet gan, tieši otrādi, nodrošinātu pakārtotajai ražošanas nozarei plašāku piegādātāju loku, kuri konkurētu par tirgus cenām.
(112)
Jāatgādina, ka iepriekšējās izmeklēšanās tika konstatēts, ka pasākumu ieviešana būtiski neietekmēs lietotājus (14). Lai gan pasākumi bija spēkā, Savienības importētāji/lietotāji joprojām varēja saņemt materiālu piegādes, tostarp arī no ĶTR. Netika dotas nekādas norādes par to, ka būtu grūti atrast citus piegādes avotus. Tādēļ tiek secināts, ka antidempinga pasākumu saglabāšana, visticamāk, neietekmēs būtiski importētājus/lietotājus, kas darbojas Savienībā.
4. Secinājums
(113)
Paredzams, ka pasākumu turpināšana palīdzēs Savienības ražošanas nozarei un turpmāk labvēlīgi ietekmēs konkurences apstākļus Savienības tirgū, kā arī mazinās ražotņu slēgšanas un nodarbinātības samazinājuma draudus.
(114)
Turklāt gaidāms, ka pasākumu turpināšana nāks par labu lietotājiem/importētājiem, Savienības tirgū saglabājoties plašam piegādātāju lokam.
(115)
Ņemot vērā iepriekš veikto analīzi, ir secināts, ka pasākumu turpināšana nav pretrunā Savienības interesēm.
G. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
(116)
Visas personas informēja par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem ir plānots ieteikt spēkā esošo pasākumu saglabāšanu. Personām arī bija dots laiks, kurā pēc šīs informācijas saņemšanas tās varēja iesniegt komentārus. Ja iesniegtā informācija un komentāri bija pamatoti, tos attiecīgi ņēma vērā.
(117)
No iepriekš minētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu ir jāturpina piemērot antidempinga pasākumus ĶTR izcelsmes volframa karbīda, tāda volframa karbīda, kurš ir vienkārši sajaukts ar metālisku pulveri, un kausēta volframa karbīda importam. Jāatgādina, ka šos pasākumus veido procentuālie nodokļi atbilstoši preces vērtībai,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo piemēro galīgo antidempinga maksājumu tāda Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes volframa karbīda, volframa karbīda, kurš ir vienkārši sajaukts ar metālisku pulveri, un kausēta volframa karbīda importam, ko pašlaik klasificē ar KN kodiem 2849 90 30 un ex 3824 30 00 (15) (Taric kods 3824300010).
2. Maksājuma likme, kas piemērojama Savienības brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļu nomaksas, par 1. punktā minētajiem ražojumiem ir 33 %.
3. Piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem, ja vien nav noteikts citādi.
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2011. gada 21. martā