NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 43/2012
ze dne 17. ledna 2012,
kterým se pro rok 2012 stanoví rybolovná práva, jimiž disponují plavidla EU, pro některé populace ryb a skupiny populací ryb, na něž se nevztahují mezinárodní jednání nebo dohody
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V čl. 43 odst. 3 Smlouvy se stanoví, že Rada přijme na návrh Komise opatření týkající se stanovení a přidělení rybolovných práv.
(2)
Nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (1) požaduje, aby Unie, s přihlédnutím k dostupným vědeckým, technickým a hospodářským doporučením, a zejména ke zprávám vypracovaným Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (VTHVR), jakož i s ohledem na doporučení regionálních poradních sborů, přijala opatření, jimiž se řídí přístup do vod a ke zdrojům a udržitelné provozování rybolovných činností.
(3)
Rada má přijmout opatření ke stanovení a přidělení rybolovných práv pro jednotlivé rybolovné oblasti nebo skupiny rybolovných oblastí, případně včetně některých podmínek funkčně spojených s užíváním těchto práv. Rybolovná práva by měla být rozdělena mezi jednotlivé členské státy způsobem, který každému členskému státu zajistí relativní stabilitu rybolovných činností pro každou populaci nebo loviště, a s náležitým ohledem na cíle společné rybářské politiky stanovené v nařízení (ES) č. 2371/2002.
(4)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení, pokud jde o udělování povolení jednotlivým členským státům řídit přidělování intenzity rybolovu na základě systému založeného na kilowattdnech, by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci.
(5)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o přidělení dodatečných dní na moři za trvalé ukončení rybolovných činností a na posílení přítomnosti vědeckých pozorovatelů a pokud jde o stanovení tabulkových formátů pro shromažďování a přenos informací týkajících se převodu dní na moři mezi rybářskými plavidly plujícími pod vlajkou jednoho členského státu. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (2).
(6)
V případech, kdy se celkový přípustný odlov (TAC) určité populace přidělí pouze jednomu členskému státu, je vhodné v souladu s čl. 2 odst. 1 Smlouvy zmocnit dotčený členský stát, aby určil jeho úroveň. Je třeba přijmout ustanovení k zajištění toho, aby při stanovení úrovně TAC dotčený členský stát jednal v naprostém souladu se zásadami a pravidly společné rybářské politiky.
(7)
Některé TAC umožňují členským státům přidělit plavidlům účastnícím se zkoušek při řádně zdokumentovaném rybolovu dodatečné kvóty. Cílem těchto zkoušek je testovat systém založený na kvótách odlovu, aby se zabránilo výmětům a plýtvání s jinak využitelnými zdroji ryb. Nekontrolované výměty ryb jsou hrozbou pro dlouhodobou udržitelnost ryb jako veřejného statku, a tím i pro cíle společné rybářské politiky. Naopak systémy založené na kvótách odlovu představují svou podstatou pro rybáře pobídku k optimalizaci výběru jejich rybolovných činností, pokud jde o úlovky. V zájmu dosažení racionálního řízení výmětů by měla řádně zdokumentovanému rybolovu podléhat namísto vykládky v přístavu každá operace na moři. Podmínky pro přidělení dodatečných kvót členskými státy by proto měly obsahovat povinnost zajistit používání televizních kamer s uzavřeným okruhem (CCTV), napojených na systém čidel. To by mělo umožnit podrobně zaznamenat všechny uchovávané a vyřazené části úlovků. Systém založený na lidských pozorovatelích působících na palubě v reálném čase by byl méně účinný, nákladnější a méně spolehlivý. Za předpokladu, že jsou splněny požadavky směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (3), je proto použití CCTV v této době podmínkou pro dosažení režimů snížení výmětů, jako je řádně zdokumentovaný rybolov.
(8)
TAC by měly být stanoveny na základě dostupných vědeckých doporučení s ohledem na biologické a sociálně-ekonomické aspekty a měly by všem odvětvím rybolovu zajistit spravedlivé zacházení; rovněž je nezbytné zohlednit názory vyjádřené v konzultacích se zúčastněnými stranami, zejména na jednáních s Výborem pro rybolov a akvakulturu a s dotčenými regionálními poradními sbory.
(9)
Pro populace podléhající specifickým víceletým plánům by měly být TAC určeny v souladu s pravidly stanovenými v těchto plánech. Proto by měly být TAC populací štikozubce obecného, humra severského, jazyka obecného v Biskajském zálivu a v západní části Lamanšského průlivu, sledě obecného v oblasti západně od Skotska a tresky obecné v Kattegatu i v oblasti západně od Skotska a v Irském moři stanoveny v souladu s pravidly stanovenými v nařízení Rady (ES) č. 811/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se stanoví opatření pro obnovu populace štikozubce severního (4), nařízení Rady (ES) č. 2166/2005 ze dne 20. prosince 2005, kterým se stanoví opatření pro obnovení populace štikozubce novozélandského a humra severského v Kantaberském moři a na západě Iberského poloostrova (5), nařízení Rady (ES) č. 388/2006 ze dne 23. února 2006, kterým se zavádí víceletý plán udržitelného využívání populace jazyka obecného v Biskajském zálivu (6), nařízení Rady (ES) č. 509/2007 ze dne 7. května 2007, kterým se zavádí víceletý plán udržitelného využívání populace jazyka obecného v západní části Lamanšského průlivu (7), nařízení Rady (ES) č. 1300/2008 ze dne 18. prosince 2008, kterým se stanoví víceletý plán pro populaci sledě obecného v oblasti západně od Skotska a lov této populace (8), a v nařízení Rady (ES) č. 1342/2008 ze dne 18. prosince 2008, kterým se zavádí dlouhodobý plán pro populace tresky obecné a lov těchto populací (9) („plán pro tresku obecnou“).
(10)
U populací, u nichž nejsou k dispozici dostatečné nebo spolehlivé údaje, aby mohla být odhadnuta velikost populace, by opatření pro řízení a úrovně TAC měly vycházet z přístupu předběžné opatrnosti v oblasti řízení rybolovu podle čl. 3 písm. i) nařízení Rady (ES) č. 2371/2002, přičemž je třeba zohlednit faktory specifické pro jednotlivé populace, zejména dostupné informace o vývojových trendech populace a aspekty týkající se smíšeného rybolovu.
(11)
V souladu s článkem 2 nařízení Rady (ES) č. 847/96 ze dne 6. května 1996, kterým se stanoví dodatečné podmínky pro meziroční řízení celkových přípustných odlovů a kvót (10), je třeba určit, na které populace se vztahují různá opatření stanovená v uvedeném nařízení.
(12)
U některých druhů, jako jsou některé druhy žraloků, by i omezená rybolovná činnost mohla mít za následek závažné riziko pro jejich zachování. Rybolovná práva pro takové druhy by proto měla být zcela omezena prostřednictvím všeobecného zákazu lovu těchto druhů.
(13)
Humr severský se loví v rámci smíšeného rybolovu druhů žijících při dně s různými jinými druhy. V oblasti západně od Irska nazývané Porcupine Bank se na základě vědeckých poznatků doporučuje, aby se objem úlovků tohoto druhu v roce 2012 nezvyšoval. S cílem i nadále napomáhat obnově této populace je vhodné zachovat omezení rybolovných práv v určité části uvedené oblasti a v určitých obdobích na lov pelagických druhů, při němž není loven humr severský.
(14)
Jelikož není vědecky prokázáno, že oblasti TAC pro tresku sajdu odpovídají jiným biologickým populacím a že se tento druh vyskytuje souvisle v oblasti rozkládající se od severu britských ostrovů až po jih Iberského poloostrova, je v zájmu zajištění úplného využití rybolovných práv vhodné umožnit zavedení flexibilního uspořádání mezi jednotlivými oblastmi TAC.
(15)
V souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 2166/2005, článkem 5 nařízení (ES) č. 509/2007, články 11 a 12 nařízení (ES) č. 1342/2008 a s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 754/2009 ze dne 27. července 2009, kterým se některé skupiny plavidel vylučují z režimu intenzity rybolovu stanoveného v kapitole III nařízení (ES) č. 1342/2008 (11), je nezbytné stanovit stropy intenzity rybolovu pro rok 2012.
(16)
Na využívání rybolovných práv stanovených v tomto nařízení, která jsou k dispozici plavidlům EU, se vztahuje nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (12), a zejména články 33 a 34 uvedeného nařízení týkající se zaznamenávání úlovků a intenzity rybolovu a oznamování údajů o vyčerpání rybolovných práv. Je tudíž nezbytné uvést kódy, které členské státy mají používat, když Komisi zasílají údaje týkající se vykládky populací podle tohoto nařízení.
(17)
S cílem zabránit přerušení rybolovných činností a za účelem zajištění obživy rybářů Unie by se toto nařízení mělo použít ode dne 1. ledna 2012, s výjimkou ustanovení týkajících se omezení intenzity rybolovu, která by se měla použít ode dne 1. února 2012. Z důvodů naléhavosti by mělo toto nařízení vstoupit v platnost ihned po svém vyhlášení.
(18)
Při využívání rybolovných práv by měla být v plném rozsahu dodržována příslušná ustanovení práva Unie,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE
Článek 1
Předmět
1. Tímto nařízením se stanoví rybolovná práva, kterými disponují plavidla EU, pro některé populace ryb a skupiny populací ryb, na něž se nevztahují mezinárodní jednání nebo dohody.
2. Rybolovná práva uvedená v odstavci 1 zahrnují:
a)
omezení odlovu v roce 2012 a
b)
omezení intenzity rybolovu v období od 1. února 2012 do 31. ledna 2013.
Článek 2
Oblast působnosti
Toto nařízení se vztahuje na plavidla EU.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„plavidlem EU“ rybářské plavidlo plující pod vlajkou členského státu a registrované v Unii;
b)
„vodami EU“ vody pod svrchovaností nebo jurisdikcí členských států s výjimkou vod přiléhajících k zámořským zemím a územím uvedeným v příloze II Smlouvy;
c)
„celkovým přípustným odlovem“ (TAC) množství, které může být každý rok uloveno z každé populace ryb a vyloženo;
d)
„kvótou“ podíl TAC přidělený Unii nebo členskému státu;
e)
„mezinárodními vodami“ vody, které nepodléhají svrchovanosti ani jurisdikci žádného státu;
f)
„velikostí oka“ velikost oka rybářských sítí určená v souladu s nařízením (ES) č. 517/2008 (13);
g)
„rejstříkem rybářského loďstva EU“ rejstřík zřízený Komisí v souladu s čl. 15 odst. 3 nařízení (ES) č. 2371/2002;
h)
„lodním deníkem rybolovu“ lodní deník uvedený v článku 14 nařízení (ES) č. 1224/2009.
Článek 4
Rybolovné oblasti
Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice oblastí:
a)
oblastmi ICES (Mezinárodní rada pro průzkum moří) se rozumí zeměpisné oblasti vymezené v příloze III nařízení č. 218/2009 (14);
b)
„Skagerrakem“ se rozumí zeměpisná oblast, která je na západě ohraničena linií vedoucí od majáku Hanstholm k majáku Lindesnes a na jihu hranicí vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží;
c)
„Kattegatem“ se rozumí zeměpisná oblast, která je na severu ohraničena linií vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží a na jihu hranicí vedoucí od Hasenøre ke Gnibens Spids, od Korshage ke Spodsbjergu a od Gilbjerg Hoved ke Kullenu;
d)
„oblastí VII (Porcupine Bank - jednotka 16)“ se rozumí zeměpisná oblast vymezená loxodromami, které postupně spojují tyto souřadnice:
-
53° 30′ s. š. 15° 00′ z. d.,
-
53° 30′ s. š. 11° 00′ z. d.,
-
51° 30′ s. š. 11° 00′ z. d.,
-
51° 30′ s. š. 13° 00′ z. d.,
-
51° 00′ s. š. 13° 00′ z. d.,
-
51° 00′ s. š. 15° 00′ z. d.,
-
53° 30′ s. š. 15° 00′ z. d.;
e)
„Cádizským zálivem“ se rozumí zeměpisná oblast ICES divize IXa východně od 7° 23′ 48″ z. d.;
f)
oblastmi CECAF (Výbor pro rybolov ve středovýchodním Atlantiku) se rozumí zeměpisné oblasti vymezené v příloze II nařízení (ES) č. 216/2009 (15).
HLAVA II
RYBOLOVNÁ PRÁVA
Článek 5
TAC a rozdělení
TAC pro plavidla EU ve vodách EU nebo v některých vodách mimo EU, jejich rozdělení mezi členské státy a případné podmínky funkčně spojené s užíváním těchto práv jsou stanoveny v příloze I.
Článek 6
Zvláštní ustanovení pro některé TAC
1. TAC pro některé populace ryb určí dotčený členský stát. Tyto populace jsou uvedeny v příloze I.
2. TAC, které určí členský stát:
a)
musí být v souladu se zásadami a pravidly společné rybářské politiky, zejména s pravidlem udržitelného využívání populací, a
b)
musí vést,
i)
jsou-li k dispozici analytická posouzení, s největší pravděpodobností k využívání populací v souladu s maximálním udržitelným výnosem od roku 2015,
ii)
nejsou-li k dispozici analytická posouzení nebo jsou-li neúplná, k využívání populací v souladu s přístupem předběžné opatrnosti.
3. Do 15. března 2012 předloží každý dotčený členský stát Komisi tyto informace:
a)
přijaté TAC,
b)
údaje shromážděné a posouzené dotčeným členským státem, z nichž TAC vycházejí, a
c)
údaje o tom, jakým způsobem jsou přijaté TAC v souladu s odstavcem 2.
Článek 7
Přidělení dodatečných kvót plavidlům účastnícím se zkoušek při řádně zdokumentovaném rybolovu
1. Členský stát může plavidlům plujícím pod jeho vlaskou účastnícím se zkoušek při řádně zdokumentovaném rybolovu přidělit dodatečné kvóty pro některé populace. Tyto populace jsou uvedeny v příloze I. Dodatečné kvóty nesmějí překročit celkové množství stanovené v příloze I jako procentuální podíl z kvóty přidělené danému členskému státu.
2. Dodatečnou kvótu podle odstavce 1 lze přidělit, pouze pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
plavidla používají televizní kamery s uzavřeným okruhem (CCTV), napojené na systém čidel, které zaznamenávají všechny rybolovné a zpracovatelské činnosti na palubě plavidel;
b)
výše dodatečných kvót přidělených jednotlivému plavidlu, které se účastní zkoušek při řádně zdokumentovaném rybolovu, nepřesáhne 75 % výmětů předpokládaných u typu plavidla, k němuž plavidlo patří, a v žádném případě nepředstavuje více než 30 % zvýšení základní kvóty přidělené tomuto plavidlu a
c)
všechny úlovky příslušné populace, na niž se vztahuje přidělení dodatečných kvót, odlovené tímto plavidlem se započítávají do jemu přidělené celkové kvóty;
Aniž je dotčeno písmeno b), může členský stát ve výjimečných případech plavidlu plujícímu pod jeho vlaskou přidělit více než 75 % výmětů předpokládaných u typu plavidla, k němuž plavidlo patří, pokud:
i)
odhadované výměty pro tento typ plavidla nižší než 10 %,
ii)
lze prokázat, že zahrnutí tohoto typu plavidla je důležité pro posouzení potenciálu systému CCTV pro kontrolní účely, a
iii)
skupina všech plavidel účastnících se zkoušek nepřesáhne celkovou hranici 75 % předpokládaných výmětů.
Pokud záznamy získané v souladu s písmenem a) zahrnují zpracování osobních údajů ve smyslu směrnice 95/46/ES, použije se na zpracování těchto údajů uvedená směrnice.
3. Jestliže členský stát zjistí, že plavidlo, které se účastní zkoušek při řádně zdokumentovaném rybolovu, neplní podmínky stanovené v odstavci 2, okamžitě mu odejme přidělené dodatečné kvóty a pro zbytek roku 2012 je vyloučí z další účasti na uvedených zkouškách.
4. Členské státy předloží Komisi před přidělením dodatečných kvót podle odstavce 1 tyto informace:
a)
seznam plavidel plujících pod jejich vlajkou účastnících se daných zkoušek při řádně zdokumentovaném rybolovu;
b)
specifikace zařízení pro dálkové elektronické sledování umístěného na palubě těchto plavidel;
c)
kapacitu, typ a specifikace zařízení používaných těmito plavidly;
d)
odhadované výměty pro každý typ plavidla, které se účastní zkoušek; a
e)
množství úlovků populace, na niž se vztahuje příslušný TAC, odlovené plavidly, které se účastní zkoušek, v roce 2011.
5. Komise může požadovat, aby bylo posouzení odhadovaných výmětů plavidel uvedených v odst. 2 písm. b) předloženo vědeckému poradnímu orgánu k přezkumu. Pokud posouzení není schváleno, dotčený členský stát písemně informuje Komisi o opatřeních přijatých s cílem zajistit, aby příslušná plavidla splňovala podmínku pro odhadované výměty uvedenou v odst. 2 písm. b).
Článek 8
Podmínky vykládky úlovků a vedlejších úlovků
Ryby z populací, pro které jsou stanoveny TAC, smějí být uchovávány na palubě nebo vyloženy, pouze pokud:
a)
odlov byl proveden plavidly plujíícmi pod vlajkou členského státu, jenž má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána; nebo
b)
odlov představuje tu část kvóty EU, která nebyla v podobě kvót rozdělena mezi členské státy, a uvedená kvóta EU není vyčerpána.
Článek 9
Omezení intenzity rybolovu
Od 1. února 2012 do 31. ledna 2013 se omezení intenzity rybolovu stanovená:
a)
v příloze IIA uplatňují na řízení populací tresky obecné v Kattegatu, v divizích ICES VIIa a VIa a ve vodách EU divize ICES Vb;
b)
v příloze IIB uplatňují na obnovu populací štikozubce obecného a humra severského v divizích ICES VIIIc a IXa, s výjimkou Cádizského zálivu;
c)
v příloze IIC uplatňují na řízení populace jazyka obecného v divizi ICES VIIe.
Článek 10
Zvláštní ustanovení o rozdělení rybolovných práv
1. Rozdělením rybolovných práv mezi členské státy stanoveným v tomto nařízení nejsou dotčeny:
a)
výměny provedené podle čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002;
b)
přerozdělení provedená podle článku 37 nařízení (ES) č. 1224/2009 nebo podle čl. 10 odst. 4 nařízení (ES) č. 1006/2008 (16);
c)
dodatečné vykládky povolené podle článku 3 nařízení (ES) č. 847/96;
d)
množství převedená v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 847/96;
e)
odpočty provedené podle článků 37, 105, 106 a 107 nařízení (ES) č. 1224/2009.
2. Není-li v příloze I tohoto nařízení uvedeno jinak, použije se článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 na populace, na které se vztahuje preventivní TAC, a čl. 3 odst. 2 a 3 a článek 4 uvedeného nařízení na populace, na které se vztahuje analytický TAC.
Článek 11
Období zákazu rybolovu
1. V období od 1. května do 31. července 2012 je v oblasti Porcupine Bank zakázáno lovit nebo uchovávat na palubě ryby těchto druhů: tresku obecnou, pakambaly rodu Lepidorhombus, ďasovité, tresku jednoskvrnnou, tresku bezvousou, štikozubce obecného, humra severského, platýse evropského, tresku sajdu, tresku tmavou, rejnokovité, jazyka obecného a ostrouna obecného.
2. Pro účely tohoto článku zahrnuje oblast Porcupine Bank zeměpisnou oblast vymezenou loxodromami, které postupně spojují tyto souřadnice:
Bod
Zeměpisná šířka
Zeměpisná délka
1
52° 27′ s. š.
12° 19′ z. d.
2
52° 40′ s. š.
12° 30′ z. d.
3
52° 47′ s. š.
12° 39,600′ z. d.
4
52° 47′ s. š.
12° 56′ z. d.
5
52° 13,5′ s. š.
13° 53,830′ z. d.
6
51° 22′ s. š.
14° 24′ z. d.
7
51° 22′ s. š.
14° 03′ z. d.
8
52° 10′ s. š.
13° 25′ z. d.
9
52° 32′ s. š.
13° 07,500′ z. d.
10
52° 43′ s. š.
12° 55′ z. d.
11
52° 43′ s. š.
12° 43′ z. d.
12
52° 38,800′ s. š.
12° 37′ z. d.
13
52° 27′ s. š.
12° 23′ z. d.
14
52° 27′ s. š.
12° 19′ z. d.
3. Odchylně od odstavce 1 se plavidlům, které mají na palubě druhy uvedené ve zmíněném odstavci, povoluje průjezd oblastí Porcupine Bank v souladu s čl. 50 odst. 3, 4 a 5 nařízení (ES) č. 1224/2009.
Článek 12
Zákazy
1. Plavidla EU mají zakázáno lovit, uchovávat na palubě, překládat a vykládat tyto druhy:
a)
žraloka velikého (Cetorhinus maximus) a žraloka bílého (Carcharodon carcharias) ve vodách EU i mimo ně;
b)
žraloka nosatého (Lamna nasus) ve všech vodách, není-li stanoveno jinak v příloze I části B;
c)
polorejnoka křídlatého (Squatina squatina) ve vodách EU;
d)
rejnoka hladkého (Dipturus batis) ve vodách EU divize ICES IIa a podoblastí ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX a X;
e)
rejnoka vlnitého (Raja undulata) a rejnoka bílého (Rostroraja alba) ve vodách EU podoblastí ICES VI, VII, VIII, IX a X;
f)
pilohřbetovité (Rhinobatidae) ve vodách EU podoblastí ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X a XII.
2. Při náhodném ulovení nesmějí být druhy uvedené v odstavci 1 poraněny. Ihned se vypouštějí.
Článek 13
Přenos dat
Předkládají-li členské státy podle článků 33 a 34 nařízení (ES) č. 1224/2009 Komisi údaje vztahující se k vykládkám objemů odlovených populací, použijí kódy populací stanovené v příloze I tohoto nařízení.
HLAVA III
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 14
Postup projednání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Výbor pro rybolov a akvakulturu zřízený nařízením (ES) č. 2371/2002. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 15
Vstup v platnost a použití
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2012.
Článek 9 se však použije ode dne 1. února 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. ledna 2012.
PADOMES REGULA (ES) Nr. 43/2012
(2012. gada 17. janvāris),
ar ko 2012. gadam nosaka ES kuģiem pieejamās zvejas iespējas no konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras nav starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
tā kā:
(1)
Līguma 43. panta 3. punkts paredz, ka Padome pēc Komisijas priekšlikuma pieņem pasākumus par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu.
(2)
Padomes Regulā (EK) Nr. 2371/2002 (2002. gada 20. decembris) par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1) paredzēts, ka ir jāpieņem pasākumi, kuri reglamentē piekļuvi ūdeņiem un resursiem un ilgtspējīgu zvejas darbību veikšanu, ņemot vērā pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus un jo īpaši ziņojumus, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK), kā arī jebkuru ieteikumu, kas saņemts no Reģionālajām konsultatīvajām padomēm.
(3)
Padomei ir jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu zivsaimniecībai vai zivsaimniecību grupām un attiecīgā gadījumā jānosaka arī daži ar tām funkcionāli saistīti konkrēti nosacījumi. Zvejas iespējas būtu jāsadala starp dalībvalstīm tādā veidā, lai nodrošinātu katras dalībvalsts zvejas darbību relatīvu stabilitāti attiecībā uz katru krājumu vai zvejniecību un pienācīgi ņemtu vērā kopējās zivsaimniecības politikas mērķus, kas izklāstīti Regulā (EK) Nr. 2371/2002.
(4)
Lai nodrošinātu vienādus īstenošanas nosacījumus attiecībā uz atļaujas piešķiršanu atsevišķai dalībvalstij gūt labumu no sistēmas, saskaņā ar ko tai iedalītās zvejas piepūles tā pārvalda saskaņā ar kilovatdienu sistēmu, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai.
(5)
Lai nodrošinātu vienādus šīs regulas īstenošanas nosacījumus, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai attiecībā uz jūrā pavadāmo papildus dienu piešķiršanu par zvejas darbību izbeigšanu un pastiprinātu zinātnisko novērotāju izvietošanu, kā arī attiecībā uz izklājlapas formāta noteikšanu tādas informācijas vākšanai un nosūtīšanai, kas attiecas uz dienu nodošanu starp zvejas kuģiem, kas kuģo ar vienas dalībvalsts karogu. Šīs pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (2).
(6)
Ja krājuma kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) ir iedalīta tikai vienai dalībvalstij, ir lietderīgi saskaņā ar Līguma 2. panta 1. punktu pilnvarot attiecīgo dalībvalsti noteikt šādas KPN apjomu. Būtu jāparedz noteikumi, lai nodrošinātu to, ka attiecīgā dalībvalsts, nosakot minēto KPN apjomu, rīkojas pilnīgā saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas principiem un noteikumiem.
(7)
Daži KPN noteikumi ļauj dalībvalstīm iedalīt papildu zvejas iespējas kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos. Šo izmēģinājumu mērķis ir pārbaudīt nozvejas kvotu sistēmu, lai izvairītos no izmetumiem un ar to saistītu citādi izmantojamu zivju resursu izšķiešanas. Nekontrolēti zivju izmetumi apdraud zivju krājumu kā sabiedriska labuma ilgtspējību ilgtermiņā un tādējādi arī kopējās zivsaimniecības politikas mērķus. Turpretī nozvejas kvotu sistēmas jau pašos pamatos motivē zvejniekus tiekties savā darbībā izmantot maksimāli selektīvu pieeju. Lai panāktu izmetumu racionālu pārvaldību, pilnībā dokumentētai zvejniecībai būtu jāaptver visas darbības jūrā, nevis tikai ostā izkrautā nozveja. Tāpēc nosacījumos, ar kuriem dalībvalstis iedala šādas papildu zvejas iespējas, būtu jāiekļauj pienākums nodrošināt ar sensoru sistēmu savienotu slēgta tīkla televīzijas (CCTV) kameru izmantošanu. Tam būtu jāļauj detalizēti reģistrēt visas nozvejas daļas, kas paturētas uz kuģa un kas izmestas. Sistēma, kas paredzētu novērotāju darbošanos uz kuģa reāllaikā, būtu neefektīvāka, dārgāka un mazāk uzticama. Tāpēc pašlaik CCTV izmantošana ir priekšnoteikums, lai ieviestu izmetumu samazināšanas shēmas, piemēram, pilnībā dokumentētu zvejniecību, ar noteikumu, ka ir izpildītas prasības, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (3).
(8)
KPN būtu jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem un ņemot vērā bioloģiskos un sociālekonomiskos aspektus, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi pret visām zvejniecības nozarēm, kā arī ievērojot viedokļus, kas izteikti apspriešanās procesā ar ieinteresētajām aprindām, jo īpaši sanāksmēs, kurās piedalījās Zivsaimniecības un akvakultūras padomdevēju komitejas un attiecīgo reģionālo konsultatīvo padomju pārstāvji.
(9)
Krājumiem, kuriem ir izstrādāti īpaši daudzgadu plāni, KPN būtu jānosaka saskaņā ar šo plānu noteikumiem. Tāpēc heka krājumiem, Norvēģijas omāra krājumiem, jūrasmēles krājumiem Biskajas līcī un Lamanša jūras šauruma rietumu daļā, siļķes krājumiem ūdeņos uz rietumiem no Skotijas un mencas krājumiem Kategatā, ūdeņos uz rietumiem no Skotijas un Īrijas jūrā KPN būtu jānosaka saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti attiecīgi Padomes Regulā (EK) Nr. 811/2004 (2004. gada 21. aprīlis), ar ko nosaka pasākumus ziemeļu heka krājumu atjaunošanai (4); Padomes Regulā (EK) Nr. 2166/2005 (2005. gada 20. decembris), ar ko nosaka Dienvidu heka un Norvēģijas omāra krājumu atjaunošanas pasākumus Kantabrijas jūrā un Ibērijas pussalas rietumu piekrastē (5); Padomes Regulā (EK) Nr. 388/2006 (2006. gada 23. februāris), ar ko izveido daudzgadu plānu jūrasmēles krājumu ilgtspējīgai izmantošanai Biskajas līcī (6); Padomes Regulā (EK) Nr. 509/2007 (2007. gada 7. maijs), ar ko izveido daudzgadu plānu jūrasmēļu krājumu ilgtspējīgai izmantošanai Lamanša jūras šauruma rietumu daļā (7); Padomes Regulā (EK) Nr. 1300/2008 (2008. gada 18. decembris), ar kuru izveido daudzgadu plānu siļķu krājumam uz rietumiem no Skotijas un zvejniecībām, kas šo krājumu izmanto (8); Padomes Regulā (EK) Nr. 1342/2008 (2008. gada 18. decembris), ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai (9) (“Mencu plāns”).
(10)
Krājumiem, par kuriem nav pietiekamu vai uzticamu datu, lai novērtētu to izmēru, pārvaldības pasākumi un KPN apjomi būtu jānosaka, ievērojot piesardzīgu pieeju zivsaimniecības pārvaldībā, kas definēta Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. panta i) punktā, vienlaikus ņemot vērā krājuma specifiku, tostarp, jo īpaši, pieejamo informāciju par krājuma attīstības tendencēm un apsvērumus par jauktu sugu zveju.
(11)
Saskaņā ar 2. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 847/96 (1996. gada 6. maijs), ar ko ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei (10), būtu jānorāda krājumi, uz kuriem attiecas dažādie minētajā regulā paredzētie pasākumi.
(12)
Dažu sugu, piemēram, dažu haizivju sugu, saglabāšanu varētu nopietni apdraudēt pat ierobežotas zvejas darbības. Tāpēc šādu sugu zvejas iespējas būtu pilnībā jāierobežo, nosakot vispārēju aizliegumu šo sugu zvejai.
(13)
Norvēģijas omārus iegūst jauktu sugu grunts zvejā ar dažādu citu sugu īpatņiem. Zinātniskajos ieteikumos par zonu uz rietumiem no Īrijas (Porkupīnas sēklis) ir teikts, ka šīs sugas nozveju 2012. gadā nevajadzētu palielināt. Lai turpinātu veicināt krājuma atjaunošanos, ir lietderīgi minētās zonas konkrētās daļās un konkrētos laikposmos saglabāt zvejas iespēju ierobežojumus, proti, atļaut zvejot tikai tādas pelaģiskās sugas, kopā ar kurām netiek nozvejoti Norvēģijas omāri.
(14)
Tā kā nav zinātnisku pierādījumu tam, ka KPN pollaka zvejas zonas atbilstu skaidri nodalītiem bioloģiskiem krājumiem, un tā kā šī suga ir izplatīta nepārtrauktā teritorijā no Britu salu ziemeļiem līdz Ibērijas pussalas dienvidiem, lai garantētu pilnīgu zvejas iespēju izmantošanu, ir atbilstīgi ļaut īstenot viegli pielāgojamu režīmu starp dažām KPN zonām.
(15)
Maksimālā zvejas piepūle 2012. gadam jānosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2166/2005 8. pantu, Regulas (EK) Nr. 509/2007 5. pantu, Regulas (EK) Nr. 1342/2008 11. un 12. pantu, vienlaikus ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 754/2009 (2009. gada 27. jūlijs), ar kuru no Regulas (EK) Nr. 1342/2008 III nodaļā noteiktā zvejas piepūles režīma izslēdz konkrētas kuģu grupas (11).
(16)
Uz šajā regulā noteiktajām zvejas iespējām, kas pieejamas ES kuģiem, attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (12), un jo īpaši tās 33. un 34. pants par nozveju un zvejas piepūles reģistrēšanu un ar zvejas iespēju pilnīgu izmantošanu saistītu datu paziņošanu. Tāpēc ir jānorāda kodi, kas dalībvalstīm jāizmanto, kad tās nosūta Komisijai datus par nozveju no krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula.
(17)
Lai izvairītos no zvejas darbību pārtraukšanas un lai nodrošinātu Savienības zvejnieku iztiku, šī regula būtu jāpiemēro no 2012. gada 1. janvāra, izņemot noteikumus par zvejas piepūles limitiem, kuri būtu jāpiemēro no 2012. gada 1. februāra. Steidzamības dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas.
(18)
Zvejas iespējas būtu jāizmanto, pilnībā ievērojot piemērojamos Savienības tiesību aktus,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
I SADAĻA
DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS
1. pants
Priekšmets
1. Ar šo regulu nosaka ES kuģiem pieejamās zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras nav starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets.
2. Šā panta 1. punktā minētās zvejas iespējas ietver:
a)
nozvejas limitus 2012. gadam; un
b)
zvejas piepūles limitus laikposmam no 2012. gada 1. februāra līdz 2013. gada 31. janvārim.
2. pants
Darbības joma
Šo regulu piemēro ES kuģiem.
3. pants
Definīcijas
Šajā regulā lieto šādas definīcijas:
a)
“ES kuģis” ir dalībvalsts karoga zvejas kuģis, kas reģistrēts Savienībā;
b)
“ES ūdeņi” ir ūdeņi, kas ir dalībvalstu suverenitātē vai jurisdikcijā, izņemot Līguma II pielikumā uzskaitītajām aizjūras zemēm un teritorijām piegulošos ūdeņus;
c)
“kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir daudzums, ko katru gadu var iegūt no katra zivju krājuma un izkraut;
d)
“kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai vai dalībvalstij;
e)
“starptautiskie ūdeņi” ir ūdeņi, kas nav nevienas valsts suverenitātē vai jurisdikcijā;
f)
“linuma acs izmērs” ir zvejas rīku linuma acs izmērs, kas noteikts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 517/2008;
g)
“ES zvejas flotes reģistrs” ir reģistrs, ko Komisija izveidojusi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 15. panta 3. punktu;
h)
“zvejas žurnāls” ir žurnāls, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 14. pantā.
4. pants
Zvejas zonas
Šajā regulā lieto šādas zonu definīcijas:
a)
ICES (Starptautiskā Jūras pētniecības padome) zonas ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti III pielikumā Regulai (EK) Nr. 218/2009 (13);
b)
“Skageraks” ir ģeogrāfiskais apgabals, kuru rietumos norobežo līnija, kas novilkta no Hanstholmas bākas līdz Lindesnes bākai, un dienvidos - līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no šā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā;
c)
“Kategats” ir ģeogrāfiskais apgabals, kuru ziemeļos norobežo līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no šā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā, un dienvidos - līnija, kas novilkta no Hāzenēres raga līdz Gnībena ragam, no Korshāges līdz Spodsbjergai un no Gilbjerga raga līdz Killenai;
d)
“VII zona (Porkupīnas sēklis - 16. vienība)” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:
-
53° 30′ N 15° 00′ W,
-
53° 30′ N 11° 00′ W,
-
51° 30′ N 11° 00′ W,
-
51° 30′ N 13° 00′ W,
-
51° 00′ N 13° 00′ W,
-
51° 00′ N 15° 00′ W,
-
53° 30′ N 15° 00′ W;
e)
“Kadisas jūras līcis” ir ICES IXa rajona ģeogrāfiskais apgabals uz austrumiem no 7° 23′ 48″ rietumu garuma;
f)
CECAF (Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komiteja) apgabali ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti II pielikumā Regulai (EK) Nr. 216/2009 (14).
II SADAĻA
ZVEJAS IESPĒJAS
5. pants
KPN un tās sadalījums
ES kuģu KPN ES ūdeņos vai konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, KPN sadalījums starp dalībvalstīm un attiecīgā gadījumā ar to funkcionāli saistītie nosacījumi ir noteikti I pielikumā.
6. pants
Īpaši noteikumi par dažām KPN
1. Dažu zivju krājumu KPN nosaka attiecīgā dalībvalsts. Šie krājumi ir norādīti I pielikumā.
2. KPN, kas jānosaka dalībvalstij:
a)
atbilst kopējās zivsaimniecības politikas principiem un noteikumiem, jo īpaši principam par krājuma ilgtspējīgu izmantošanu; un
b)
nodrošina šādu rezultātu:
i)
ja ir pieejami analītiski izvērtējumi - krājuma izmantošana no 2015. gada ar cik vien iespējams lielu varbūtību atbilst maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam;
ii)
ja analītiski izvērtējumi nav pieejami vai tie ir nepilnīgi, krājuma izmantošana notiek saskaņā ar piesardzīgu pieeju zivsaimniecības pārvaldībā.
3. Līdz 2012. gada 15. martam katra attiecīgā dalībvalsts iesniedz Komisijai šādu informāciju:
a)
pieņemtā KPN;
b)
attiecīgās dalībvalsts savāktie un izvērtētie dati, uz kuriem balstās pieņemtā KPN; un
c)
ziņas par to, kā pieņemtā KPN atbilst 2. punktam.
7. pants
Papildus iedalītas zvejas iespējas kuģiem, kuri piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos
1. Attiecībā uz dažiem krājumiem dalībvalsts var iedalīt papildu zvejas iespējas kuģim, kas kuģo ar tās karogu un kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos. Šie krājumi ir norādīti I pielikumā. Iedalītās papildu zvejas iespējas nepārsniedz vispārējo limitu, kas noteikts I pielikumā kā procentuālā daļa no minētajai dalībvalstij iedalītās kvotas.
2. Šā panta 1. punktā minētās papildu zvejas iespējas var iedalīt tikai ar šādiem nosacījumiem:
a)
kuģis izmanto ar sensoru sistēmu savienotas slēgta tīkla televīzijas (CCTV) kameras, kas reģistrē visas zvejas un apstrādes darbības uz kuģa;
b)
atsevišķam kuģim, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, iedalītās papildu zvejas iespējas nepārsniedz 75 % no šim kuģu tipam aprēķinātajiem izmetumiem un nekādā gadījumā nepalielina kuģim sākotnēji iedalītās zvejas iespējas par vairāk nekā 30 %; un
c)
visas nozvejas, ko attiecīgais kuģis ieguvis no attiecīgā krājuma saskaņā ar papildus iedalītajām zvejas iespējām, atskaita no kopējām tam iedalītajām zvejas iespējām.
Neatkarīgi no šā punkta b) apakšpunkta, dalībvalsts izņēmuma kārtā kuģim, kas kuģo ar tās karogu, drīkst iedalīt papildu zvejas iespējas, kas pārsniedz 75 % no šim kuģu tipam aprēķinātajiem izmetumiem ar noteikumu, ka:
i)
attiecīgajam kuģu tipam aprēķinātie izmetumi ir mazāki nekā 10 %;
ii)
ir iespējams pierādīt, ka attiecīgā kuģu tipa iekļaušana ir svarīga, lai novērtētu CCTV sistēmas potenciālu kontroles mērķiem; un
iii)
netiek pārsniegts kopīgais aprēķināto izmetumu limits 75 % attiecībā uz visiem kuģiem, kuri piedalās izmēģinājumos.
Tiktāl, cik saistībā ar ierakstiem, kas iegūti saskaņā ar a) apakšpunktu, ir vajadzīga personas datu apstrāde tādā nozīmē, kā noteikts Direktīvā 95/46/EK, šādu datu apstrādei piemēro minēto direktīvu.
3. Ja dalībvalsts atklāj, ka kuģis, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, neievēro 2. punktā minētos nosacījumus, tā tūlīt atsauc minētajam kuģim iedalītās papildu zvejas iespējas un aizliedz tam piedalīties šajos izmēģinājumos atlikušajā 2012. gada posmā.
4. Pirms 1.punktā minēto papildu zvejas iespēju iedalīšanas dalībvalsts iesniedz Komisijai šādu informāciju:
a)
to kuģu saraksts, kas kuģo ar tās karogu un piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos;
b)
uz minētajiem kuģiem uzstādīto elektroniskās tālvadības novērošanas sistēmu specifikācijas;
c)
to zvejas rīku kapacitāte, veids un specifikācijas, kurus izmanto minētie kuģi;
d)
aprēķinātie izmetumi katram kuģu tipam, kas piedalās izmēģinājumos; un
e)
tās nozvejas apjoms, kuru no krājuma, uz ko attiecas minētā KPN, 2011. gadā ieguvuši kuģi, kas piedalās izmēģinājumos.
5. Komisija var lūgt, lai 2. punkta b) apakšpunktā norādītā kuģu tipa izmetumu aplēsi, iesniegtu izvērtēšanai zinātniskai konsultatīvai iestādei. Kamēr nav saņemts apstiprinošs novērtējums, attiecīgā dalībvalsts rakstiski informē Komisiju par veiktajiem pasākumiem, kuru mērķis ir nodrošināt, lai attiecīgie kuģi ievērotu 2. punkta b) apakšpunktā paredzēto nosacījumu par aprēķinātajiem izmetumiem.
8. pants
Nozvejas un piezvejas izkraušanas nosacījumi
Zivis no krājumiem, kuriem ir noteikta KPN, patur uz kuģa vai izkrauj tikai tad, ja:
a)
nozveju ir guvuši kuģi, kas kuģo ar tādas dalībvalsts karogu, kurai ir kvota, kas nav pilnībā apgūta; vai
b)
nozveja ir daļa no ES kvotas, kura kvotu veidā nav sadalīta starp dalībvalstīm, un minētā ES kvota nav pilnībā apgūta.
9. pants
Zvejas piepūles limiti
No 2012. gada 1. februāra līdz 2013. gada 31. janvārim zvejas piepūles pasākumus, kas paredzēti:
a)
IIA pielikumā, piemēro mencas krājumu pārvaldībā Kategatā, ICES VIIa un VIa rajonā un ES ūdeņos ICES Vb rajonā;
b)
IIB pielikumā, piemēro heka un Norvēģijas omāra krājumu atjaunošanā ICES VIIIc un IXa rajonā, izņemot Kadisas jūras līci;
c)
IIC pielikumā, piemēro jūrasmēles krājuma pārvaldībā ICES VIIe rajonā.
10. pants
Īpaši noteikumi par zvejas iespēju sadalījumu
1. Šajā regulā paredzētais zvejas iespēju sadalījums starp dalībvalstīm neskar:
a)
zvejas iespēju apmaiņu, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu;
b)
zvejas iespēju pārdali, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu vai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1006/2008 (15) 10. panta 4. punktu;
c)
papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu;
d)
daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu;
e)
atvilkumus, kas veikti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37., 105., 106. un 107. pantu.
2. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu piemēro tiem krājumiem, uz kuriem attiecas pēc piesardzības principa noteiktā KPN, un minētās regulas 3. panta 2. un 3. punktu un 4. pantu piemēro krājumiem, uz kuriem attiecas analītiskā KPN, ja vien šīs regulas I pielikumā nav noteikts citādi.
11. pants
Slēgtā zvejas sezona
1. Porkupīnas sēklī laikā no 2012. gada 1. maija līdz 31. jūlijam ir aizliegts zvejot vai paturēt uz kuģa šādu sugu īpatņus: menca, megrimi, jūrasvelni, pikša, merlangs, heks, Norvēģijas omārs, jūras zeltplekste, pollaks, saida, rajveidīgās zivis, parastā jūrasmēle un dzelkņu haizivs.
2. Piemērojot šo pantu, Porkupīnas sēklis ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:
Punkts
Ģeogrāfiskais platums
Ģeogrāfiskais garums
1
52° 27′ N
12° 19′ W
2
52° 40′ N
12° 30′ W
3
52° 47′ N
12° 39,600′ W
4
52° 47′ N
12° 56′ W
5
52° 13,5′ N
13° 53,830′ W
6
51° 22′ N
14° 24′ W
7
51° 22′ N
14° 03′ W
8
52° 10′ N
13° 25′ W
9
52° 32′ N
13° 07,500′ W
10
52° 43′ N
12° 55′ W
11
52° 43′ N
12° 43′ W
12
52° 38,800′ N
12° 37′ W
13
52° 27′ N
12° 23′ W
14
52° 27′ N
12° 19′ W
3. Atkāpjoties no 1. punkta, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 50. panta 3., 4. un 5. punktu ir atļauts tranzītā šķērsot Porkupīnas sēkli, vedot uz kuģa minētajā punktā norādītās sugas.
12. pants
Aizliegumi
1. ES kuģiem ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut šādu sugu zivis:
a)
milzu haizivs (Cetorhinus maximus) un baltā haizivs (Carcharodon carcharias) ES ūdeņos un ūdeņos, kas nav ES ūdeņi;
b)
siļķu haizivs (Lamna nasus) visos ūdeņos, izņemot, ja I pielikuma B daļā ir noteikts citādi;
c)
eņģeļhaizivs (Squatina squatina) ES ūdeņos;
d)
parastā raja (Dipturus batis) ES ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā;
e)
cirtainā raja (Raja undulata) un baltā raja (Rostroraja alba) ES ūdeņos ICES VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā;
f)
ģitārrajas (Rhinobatidae) ES ūdeņos ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X un XII apakšapgabalā.
2. Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem nav atļauts nodarīt nekādu kaitējumu. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī.
13. pants
Datu nosūtīšana
Kad dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu nosūta Komisijai datus par nozvejas izkrāvumiem, tās izmanto šīs regulas I pielikumā noteiktos krājumu kodus.
III SADAĻA
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
14. pants
Komiteju procedūra
1. Komisijai palīdz Zivsaimniecības un akvakultūras komiteja, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 2371/2002. Šī komiteja ir komiteja tādā izpratnē, kā to nosaka Regula (ES) Nr. 182/2011.
2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
15. pants
Stāšanās spēkā un piemērošana
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2012. gada 1. janvāra.
Tomēr 9. pantu piemēro no 2012. gada 1. februāra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2012. gada 17. janvārī