ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 28. září 2010
o zastavení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých polyethylentereftalátů pocházejících z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů a o uvolnění částek zajištěných v podobě uložených prozatímních cel
(2010/577/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) („základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Prozatímní opatření
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) Komise dne 3. září 2009 informovala o zahájení antidumpingového řízení, pokud jde o dovoz některých polyethylentereftalátů („PET“) pocházejících z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů („dotčené země“) do Unie. Nařízením (EU) č. 472/2010 (3) („prozatímní nařízení“) Komise dne 1. června 2010 uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých polyethylentereftalátů pocházejících z Íránu a Spojených arabských emirátů.
(2)
Řízení bylo zahájeno v návaznosti na podnět, který podal dne 20. července 2009 Polyethylene Terephthalate Committee of Plastics Europe (Výbor pro polyethylentereftaláty při Plastics Europe) („žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých polyethylentereftalátů v Unii.
(3)
Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 („období šetření“). Posouzení vývojových tendencí týkajících se stanovení újmy se vztahovalo na období od 1. ledna 2006 do konce období šetření („posuzované období“).
(4)
V rámci souběžného antisubvenčního řízení bylo podle nařízení Komise (EU) č. 473/2010 (4) uloženo prozatímní vyrovnávací clo na dovoz některých polyethylentereftalátů pocházejících z Íránu a Spojených arabských emirátů.
2. Následný postup
(5)
Po poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření („poskytnutí prozatímních informací“), se některé zúčastněné strany k prozatímním zjištěním písemně vyjádřily. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta možnost slyšení.
(6)
Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním. Po poskytnutí prozatímních informací byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla prozatímní zjištění podle potřeby odpovídajícím způsobem upravena.
(7)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit zastavení řízení a uvolnit částky zajištěné v podobě uložených prozatímních cel („poskytnutí konečných informací“). Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky.
(8)
Byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla zjištění podle potřeby odpovídajícím způsobem upravena.
3. Strany dotčené řízením
(9)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že vzorek výrobců v EU nebyl reprezentativní a jednotný, a že tudíž analýza újmy vykazovala nedostatky. Bylo zejména tvrzeno, že výběr vzorku nebyl nezbytný, jelikož počet výrobců nebyl velký. Dále bylo také tvrzeno, že „umělým“ rozdělením skupin společností na jednotlivé právní subjekty vzorek neobsahuje některé přední společnosti na trhu (Artenius, M&G Polimeri) a že metodika výběru vzorku není jednotná, neboť vzorek rovněž zahrnoval dvě skupiny společností. Rovněž se tvrdilo, že vzorek nebyl reprezentativní, jelikož neobsahoval žádného výrobce, který v dostatečném množství prodává výrobky zpracovateli PET ve spojení. Orgány proto údajně nemohly posoudit skutečnou schopnost výrobního odvětví Unie zajistit dodávky a nevzaly v úvahu střet zájmů výrobního odvětví Unie. Navíc jelikož jedna společnost neposkytla veškeré potřebné informace a byla ze vzorku vyloučena, reprezentativnost se údajně snížila na 28 % výroby v EU. Stejné strany tvrdily, že vybraný vzorek nebyl statisticky reprezentativní.
(10)
Co se týká tvrzení, že výběr vzorku nebyl nezbytný, jelikož počet výrobců nebyl vysoký, znovu se opakuje, že za účelem výběru vzorku se přihlásilo čtrnáct výrobců v Unii, kteří patří do osmi skupin společností. Vzhledem k objektivně vysokému počtu výrobců v EU, kteří spolupracovali, tj. čtrnácti, byl v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení použit výběr vzorku na základě největšího reprezentativního objemu prodeje, který bylo možné v době, která byla k dispozici, přiměřeně přezkoumat. Vybraný vzorek zahrnoval pět jednotlivých společností (se šesti výrobními závody).
(11)
S ohledem na první tvrzení týkající se reprezentativnosti vzorku je nutno podotknout, že orgány mohou zahrnout jednotlivé společnosti, které jsou součástí skupiny společností, do vzorku, pokud jsou reprezentativní a vedou oddělené účetnictví. V opačném případě by šetření u všech čtrnácti výrobců v EU, kteří patří do osmi skupin společností, zamezilo včasnému dokončení šetření. Skutečnost, že do vzorku byly zahrnuty dvě skupiny společností, však není v rozporu s metodikou výběru vzorku, která byla v tomto případě použita, tj. největší reprezentativní objemy prodeje odběratelům v EU.
(12)
Pokud jde o skupinu Indorama, tato skupina měla v období šetření dva různé výrobní závody - jeden v Nizozemsku a jeden ve Spojeném království. Zařazení této skupiny do vzorku je v souladu s použitou metodikou výběru vzorku, jelikož tyto výrobní závody tvořily z právního a finančního hlediska jeden subjekt. Co se týká společnosti Equipolymers, která měla v období šetření dva oddělené subjekty vyrábějící PET (jeden v Itálii a jeden v Německu), společnost poskytla konsolidované údaje pro oba výrobní závody. Vzhledem ke skutečnosti, že tyto konsolidované údaje bylo možné ověřit v průběhu jedné inspekce v ústředí společnosti, bylo rozhodnuto tyto konsolidované údaje akceptovat a považovat pro účely tohoto řízení podniky společnosti Equipolymers vyrábějící PET za jeden subjekt. Pokud jde o tvrzení, že do vzorku měly být zařazeny společnosti Artenius a M&G Polimeri, protože zaujímají přední místo na trhu, podotýká se, že žádný z jejich jednotlivých subjektů nepatřil ke společnostem s nejvyšším objemem prodeje odběratelům v EU.
(13)
Co se týká tvrzení, že vzorek nebyl reprezentativní, protože nezahrnoval jednoho výrobce, který vyrábí především pro vnitřní spotřebu, je třeba poznamenat, že schopnost zajistit dodávky lze přezkoumat v rámci analýzy zájmu Unie, je-li takovéto tvrzení předloženo, a za tímto účelem lze vlastní spotřebu odečíst od objemu výroby. Není proto nutné, aby byl za účelem přezkoumání některých činitelů újmy takovýto výrobce zařazen do vzorku. Za druhé, jakýkoli dvojí zájem vyplývající z postavení společnosti jako výrobce v EU a současně zpracovatele lze rovněž posoudit v analýze zájmu Unie. Postavení určité společnosti jako výrobce v EU i jako zpracovatele nesouvisí s výkonností výrobního odvětví Unie, pokud se jako srovnávací měřítko bere prodej odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení. Toto tvrzení se proto zamítá.
(14)
Pokud jde o tvrzení ohledně celkové reprezentativnosti vzorku, znovu se zdůrazňuje, že omezení počtu společností zařazených do vzorku na čtyři snížilo reprezentativnost z 65 % na 47 % prodeje všech spolupracujících výrobců. Na stejné čtyři společnosti připadalo 52 % výroby v Unii. To se považuje za reprezentativní vzorek výrobců v EU, pokud jde o prodej nezávislým odběratelům v EU.
(15)
Co se týká tvrzení, že vybraný vzorek nebyl statisticky reprezentativní, uvádí se, že čl. 17 odst. 1 základního nařízení jednoznačně umožňuje, aby jako alternativa „statisticky reprezentativního“ vzorku byl vzorek založen na největším reprezentativním objemu prodeje, který může být v době, která je k dispozici, přiměřeně přezkoumán.
(16)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se zjištění, 3. až 10. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(17)
Připomíná se, že ve 12. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byl dotčený výrobek definován jako polyethylentereftalát s viskozitním číslem nejméně 78 ml/g, podle normy ISO 1628-5, pocházející z dotčených zemí a v současnosti kódu KN 3907 60 20.
(18)
Ve 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo mimoto uvedeno, že šetřením bylo prokázáno, že PET vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie a PET vyráběné a prodávané na domácích trzích v dotčených zemích a vyvážené do Unie představují obdobné výrobky.
(19)
Jelikož se výrobek, který byl předmětem šetření, považoval za homogenní výrobek, nebyl za účelem výpočtu dumpingového rozpětí a rozpětí újmy dále rozdělen na různé typy výrobku.
(20)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že by PET měly být rozděleny na různé typy výrobku podle jejich viskozitního čísla, jelikož viskozitní číslo je zásadní pro určení různých použití vyráběných typů PET. Usuzovalo se, že by toto tvrzení mělo být uznáno, a metodika výpočtu dumpingového rozpětí a rozpětí újmy byla příslušně upravena.
C. DUMPING
(21)
Jak bylo vysvětleno výše ve 20. bodě odůvodnění, metodika pro výpočet dumpingového rozpětí byla přizpůsobena a dumpingové rozpětí je nyní vypočítáno pro každou dotčenou zemi jednotlivě pro každý typ výrobku.
1. Írán
1.1 Běžná hodnota
(22)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená v 16. až 18. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
1.2 Vývozní cena
(23)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená v 19. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
1.3 Srovnání
(24)
V 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo uvedeno, že íránský vývozce nebyl schopen vyčíslit domnělý účinek sankcí vůči Íránu způsobem, který by byl podložen důkazy. Společnost ve svých připomínkách k pozatímnímu nařízení tvrdila, že zajištění spravedlivého srovnání je záležitostí orgánu provádějícího šetření a nikoliv vývozce. Podle čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení však lze provést úpravu o rozdíly v jiných činitelích, pokud se prokáže, že ovlivňují srovnatelnost cen, zejména pokud se prokáže, že na základě rozdílů v těchto činitelích platí odběratelé na domácím trhu trvale různé ceny. Neboť je věcí vyvážejícího výrobce prokázat existenci jakéhokoli dalšího činitele, toto tvrzení se zamítá a metodika vysvětlená v 20. až 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
1.4 Dumpingové rozpětí
(25)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená ve 24. až 25. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
(26)
Konečné dumpingové rozpětí pro Írán, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, je 26,8 %.
2. Pákistán
2.1 Běžná hodnota
(27)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená ve 27. až 29. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
2.2 Vývozní cena
(28)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená v 30. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
2.3 Srovnání
(29)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená ve 31. až 32. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
2.4 Dumpingové rozpětí
(30)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená v 33. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
(31)
Konečné dumpingové rozpětí pro jediného pákistánského vyvážejícího výrobce, společnost Novatex Limited, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, je 0,6 %, tj. pod minimální úrovní ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení.
(32)
Vzhledem k tomu, že v Pákistánu neexistují další výrobci dotčeného výrobku, neměla by být uložena žádná konečná opatření.
3. Spojené arabské emiráty
3.1 Běžná hodnota
(33)
V návaznosti na změnu metodiky vysvětlenou v 20. a 21. bodě odůvodnění se výsledky posouzení běžného obchodního styku popsaného v 37. a 38. bodě odůvodnění prozatímního nařízení změnily s ohledem na některé typy výrobku. Jestliže tedy objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr ziskového prodeje pouze daného typu.
(34)
Pokud neexistoval ziskový prodej určitého typu výrobku, mělo se za to, že prodané množství tohoto typu výrobku nebylo dostatečné k tomu, aby domácí cena byla vhodným základem pro stanovení běžné hodnoty.
(35)
Pokud u některého typu výrobku prodávaného vyvážejícími výrobci nebylo možné pro stanovení běžné hodnoty použít ceny na domácím trhu, byla běžná hodnota určena v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(36)
Při určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk stanoveny podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení na základě skutečných údajů, které vyvážející výrobce, který je předmětem šetření, skutečně zaznamenal při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
3.2 Vývozní cena
(37)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená v 39. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
3.3 Srovnání
(38)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená ve 40. až 41. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
3.4 Dumpingové rozpětí
(39)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky kromě těch, které byly již zmíněny výše v 20. a 21. bodě odůvodnění, metodika vysvětlená v 42. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
(40)
Konečné dumpingové rozpětí pro jediného vyvážejícího výrobce ze SAE, společnost JBF RAK LLC, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, je 0,6 %, tj. pod minimální úrovní ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení.
(41)
Vzhledem k tomu, že ve SAE neexistují další výrobci dotčeného výrobku, neměla by být uložena žádná konečná opatření.
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii, výrobní odvětví Unie a spotřeba v Unii
(42)
S ohledem na výrobu v Unii, výrobní odvětví Unie a spotřebu v Unii nebyly obdrženy žádné připomínky. Zjištění uvedená ve 45. až 50. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se proto potvrzují.
2. Dovoz z dotčených zemí
2.1 Souhrnné posouzení vlivů dotčeného dovozu
(43)
Znovu se opakuje, že v 52. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se mělo za to, že dumpingové rozpětí zjištěné pro Pákistán je nepatrné, že vliv dotčeného dovozu nemůže být posuzován spolu s dovozem, u kterého byl dumping prozatímně zjištěn, z Íránu a SAE.
(44)
Vzhledem k tomu, že další šetření ukázalo, že dumpingové rozpětí pro SAE je také nepatrné, má se za to, že vliv dotčeného dovozu nemůže být posuzován spolu s dumpingovým dovozem z Íránu. Kumulativní posouzení dovozu se tudíž neprovede.
2.2 Objem dotčeného dovozu
(45)
Objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku do EU začal v roce 2006 na poměrně nízké úrovni, ale postupně rostl až do období šetření a v období šetření dosahoval 55 500 tun. Konkrétně dovoz z Íránu se mezi rokem 2006 a 2007 více než zdvojnásobil a posléze se v roce 2008 ve srovnání s rokem 2007 dále zvýšil o více než 100 procentních bodů a mezi rokem 2008 a obdobím šetření o dalších téměř 130 procentních bodů.
Tabulka 1
2006
2007
2008
Období šetření
Objem dumpingového dovozu z Íránu (v tunách)
11 752
26 624
40 101
55 500
Index (2006 = 100)
100
227
341
472
Podíl dumpingového dovozu z Íránu na trhu
0,4 %
0,9 %
1,4 %
1,9 %
Zdroj: Eurostat.
2.3 Podíl dotčeného dovozu na trhu
(46)
Podíl na trhu, jenž připadal na dumpingový dovoz z Íránu, v roce 2006 činil 0,4 % a v průběhu posuzovaného období stabilně rostl, a to o 1,5 procentního bodu. Konkrétně vzrostl o 0,5 procentního bodu mezi rokem 2006 až 2007, o další 0,5 procentního bodu mezi rokem 2007 až 2008 a o 0,5 procentního bodu mezi rokem 2008 a obdobím šetření. V průběhu období šetření byl podíl dumpingového dovozu z Íránu na trhu 1,9 %.
2.4 Ceny
i) Vývoj cen
(47)
Průměrná dovozní cena poklesla v posuzovaném období o 11 %, přičemž k nejprudšímu poklesu došlo mezi rokem 2008 a obdobím šetření. Konkrétně průměrná cena zůstala v roce 2007 neměnná a poklesla o 2 procentní body v roce 2008, načež v období šetření klesla o dalších 9 procentních bodů.
Tabulka 2
2006
2007
2008
Období šetření
Ceny dovozu z Íránu (v EUR za tunu)
1 033
1 034
1 008
920
Index
100
100
98
89
Zdroj: Eurostat.
ii) Cenové podbízení
(48)
Po poskytnutí prozatímních informací íránský vývozce uvedl, že jeho rozpětí újmy je nadhodnoceno, jelikož zjištěná vážená průměrná jednotková prodejní cena byla kvůli nesprávnému výpočtu výše úpravy s ohledem na obchodní úroveň podhodnocena; nebylo však navrženo žádné jiné vyčíslení úpravy s ohledem na obchodní úroveň. Základem pro obchodní úroveň použitým pro prozatímní výpočet skutečně byla pevně stanovená částka za tunu, což je provize, kterou účtuje spolupracující zástupce pro dovoz a která představuje přibližně 1 % průměrné ceny CIF. Žádné další informace ohledně této úpravy nejsou k dispozici a tvrzení se proto zamítá. Stejná strana rovněž tvrdila, že se zdá, že 2 % sazba použitá u nákladů po dovozu je podhodnocená. V tomto ohledu se znovu opakuje, že při tomto šetření nespolupracoval žádný dovozce a nebylo možné ověřit skutečné náklady po dovozu. Jelikož nebyly k dispozici žádné jiné informace, byla použita stejná sazba jako v předchozích řízeních.
(49)
Na základě výše uvedeného je jednoznačně potvrzeno, že u dumpingových výrobků pocházejících z Íránu prodávaných v Unii docházelo k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie o 3,2 %.
3. Stav výrobního odvětví Unie
(50)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že újma neexistuje, neboť vzhledem k údajně nesprávnému vzorku není možné výsledky extrapolovat na celé výrobní odvětví Unie. Například bylo tvrzeno, že skutečnost, že jedna společnost (která nebyla zařazena do vzorku) uvedla, že využívala více než 100 % své kapacity, jednoznačně znamená, že k újmě nedocházelo. Podotýká se, že předložené informace jsou výtahem podání této společnosti burzovním orgánům a nebyly ověřeny. Tyto informace nejsou v souladu s informacemi obsaženými ve spisu. Navíc využití kapacity u jednoho výrobce v EU nemůže samo o sobě každopádně změnit zjištění ohledně újmy týkající se téměř všech ostatních ukazatelů újmy způsobené výrobcům v EU, kteří byli zařazeni do vzorku, a ostatním výrobcům v EU.
(51)
Vzhledem k tomu, že nebyla vznesena žádná další tvrzení či připomínky, 63. až 82. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
4. Závěr o újmě
(52)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné konkrétní připomínky, závěr o újmě formulovaný v 83. až 85. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
E. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Dopad dumpingového dovozu
(53)
Ve stejnou dobu jako ke zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie došlo ke zvýšení objemu dumpingového dovozu z Íránu téměř pětkrát mezi rokem 2006 a obdobím šetření a tomu odpovídajícímu navýšení podílu na trhu Unie, tj. o 1,5 procentního bodu, jakož i ke zjištěnému cenovému podbízení (3,2 % v období šetření). Lze proto dospět k závěru, že dumpingový dovoz z Íránu měl vliv na zjištěnou újmu výrobního odvětví Unie.
(54)
Je důležité zdůraznit, že v rámci souběžného antisubvenčního řízení bylo zjištěno, že kumulovaný subvencovaný dovoz z Pákistánu, SAE a Íránu způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
(55)
Na druhé straně, vzhledem ke značným objemům a nízkým cenám dovozu z Koreje a Pákistánu se dále potvrzuje, že tento dovoz, jak se uvádí v 94. a 96. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie do určité míry přispěl.
(56)
V tomto řízení také docházelo k cenovému podbízení výrobnímu odvětví Unie u značného dovozu ze SAE (přibližně 150 000 tun).
(57)
Podíl íránského dovozu na trhu byl v roce 2006 a 2007 méně než 1 % a v období šetření představoval jen necelá 2 %, což odpovídá 55 000 tunám.
(58)
Je třeba též podotknout, že podbízení zjištěné u íránského výrobce bylo nižší než v případě nedumpingového dovozu ze SAE.
2. Závěr o příčinné souvislosti
(59)
Závěrem, zatímco výše uvedený rozbor ukázal, že dumpingový dovoz pocházející z Íránu měl určitý nepříznivý účinek na situaci ve výrobním odvětví Unie, tento účinek, je-li posuzován samostatně, neexistoval do té míry, že by mohl být považován za podstatný, jak požaduje čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZASTAVENÍ ŘÍZENÍ
(60)
Šetření ukázalo, že dovoz dotčeného výrobku z Pákistánu a SAE nebyl prodáván za dumpingové ceny. Řízení týkající se Pákistánu a SAE by tudíž mělo být zastaveno bez uložení opatření.
(61)
Šetření ukázalo, že dovoz dotčeného výrobku z Íránu byl uskutečňován za dumpingové ceny a do určité míry přispěl k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(62)
Jak se však uvádí v 59. bodě odůvodnění, stanovilo se, že nepříznivý účinek íránského dovozu na situaci ve výrobním odvětví Unie neexistoval do té míry, že by mohl být označen za podstatný.
(63)
Vzhledem k výše uvedenému a k neexistenci podstatné újmy způsobené dumpingovým dovozem výrobků pocházejících z Íránu se dospělo k závěru, že řízení by mělo být zastaveno bez uložení opatření, i pokud jde o Írán.
(64)
Částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého nařízením (EU) č. 472/2010 by měly být uvolněny,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Antidumpingové řízení týkající se dovozu polyethylentereftalátů s viskozitním číslem nejméně 78 ml/g podle normy ISO 1628-5, v současnosti kódu KN 3907 60 20 a pocházejících z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů se zastavuje.
Článek 2
Nařízení (EU) č. 472/2010 se zrušuje. Částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého nařízením (EU) č. 472/2010 na dovoz polyethylentereftalátů s viskozitním číslem nejméně 78 ml/g podle normy ISO 1628-5, v současnosti kódu KN 3907 60 20 a pocházejících z Íránu a Spojených arabských emirátů se uvolní.
Článek 3
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 28. září 2010.
KOMISIJAS LĒMUMS
(2010. gada 28. septembris),
ar ko izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz dažu Irānas, Pakistānas un Apvienoto Arābu Emirātu izcelsmes polietilēntereftalāta veidu importu un atmaksā summas, kas iemaksātas kā nodrošinājums noteiktajiem pagaidu maksājumiem
(2010/577/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu,
apspriedusies ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Pagaidu pasākumi
(1)
Komisija 2009. gada 3. septembrī, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2), paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz dažu Irānas, Pakistānas un Apvienoto Arābu Emirātu (AAE) (“attiecīgās valstis”) izcelsmes polietilēntereftalāta (“PET”) veidu importu Savienībā. Komisija ar Regulu (ES) Nr. 472/2010 (3) (“pagaidu regula”) 2010. gada 1. jūnijā noteica pagaidu antidempinga maksājumu dažu Irānas un Apvienoto Arābu Emirātu izcelsmes polietilēntereftalāta veidu importam.
(2)
Procedūra tika sākta pēc tam, kad Plastics Europe Polietilēntereftalāta komiteja (“sūdzības iesniedzējs”) 2009. gada 20. jūlijā iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri ražo nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 50 %, no kopējās dažu polietilēntereftalāta veidu produkcijas Savienībā.
(3)
Atbilstoši pagaidu regulas 11. apsvērumā minētajam dempinga un kaitējuma izmeklēšanu veica par laikposmu no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2006. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).
(4)
Paralēli notiekošajā antisubsidēšanas procedūrā Komisija ar Regulu (ES) Nr. 473/2010 (4) noteica pagaidu kompensācijas maksājumu dažu Irānas un Apvienoto Arābu Emirātu izcelsmes polietilēntereftalāta veidu importam.
2. Turpmākā procedūra
(5)
Pēc tam, kad atklātībā tika nodoti būtiskie fakti un apsvērumi, pamatojoties uz kuriem tika nolemts noteikt pagaidu antidempinga pasākumus (“pagaidu informācijas izpaušana”), vairākas ieinteresētās personu iesniedza rakstisku informāciju, izsakot savu viedokli par pagaidu konstatējumiem. Personām, kuras to pieprasīja, tika dota iespēja tikt uzklausītām.
(6)
Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu galīgajiem konstatējumiem. Tika ņemtas vērā ieinteresēto personu pēc pagaidu informācijas izpaušanas mutiski un rakstiski iesniegtās piezīmes, un vajadzības gadījumā tika attiecīgi grozīti pagaidu konstatējumi.
(7)
Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, saskaņā ar kuriem plānoja ieteikt procedūras izbeigšanu un to summu atmaksu, kas bija iemaksātas kā drošības nauda par noteiktajiem pagaidu maksājumiem (“galīgā informācijas izpaušana”). Turklāt tika noteikts termiņš, kurā minētās personas pēc šādas informācijas izpaušanas varēja iesniegt paskaidrojumus.
(8)
Tika ņemtas vērā ieinteresēto personu mutiski un rakstiski iesniegtās piezīmes, un vajadzības gadījumā tika attiecīgi grozīti secinājumi.
3. Procedūrā iesaistītās personas
(9)
Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka ES ražotāju izlase nav reprezentatīva un pilnīga un ka tāpēc kaitējuma analīze ir nepilnīga. Īpaši tika apgalvots, ka atlase nebija vajadzīga nelielā ražotāju skaita dēļ. Turklāt tika apgalvots, ka, mākslīgi sadalot uzņēmuma grupas atsevišķās juridiskās vienībās, izlasē netiktu iekļauti daži vadošie tirgus uzņēmumi (Artenius, M&G Polimeri) un ka neatbilstoša bija izlases izveides metodika, jo izlasē bija iekļautas divas uzņēmumu grupas. Tika arī apgalvots, ka izlase nebija reprezentatīva, jo tajā nebija neviena ražotāja, kurš pārdotu pietiekamus daudzumus attiecīgā ražojuma kādam saistītam PET pārstrādātājam. Tādējādi iestādes saskaņā ar apgalvojumu nevarēja novērtēt reālo Savienības ražošanas nozares piegādes spēju, un tās neņēma vērā Savienības ražošanas nozares interešu konfliktu. Turklāt viens uzņēmums, kurš nesniedza visu vajadzīgo informāciju, tika izslēgts no izlases, tāpēc saskaņā ar apgalvojumu izlasē iekļauto uzņēmumu saražotā produkcija veidoja tikai 28 % no attiecīgā ražojuma produkcijas Savienībā. Minētās personas apgalvoja, ka izveidotā izlase statistikas ziņā nav derīga.
(10)
Saistībā ar iebildi, ka atlase nebija vajadzīga nelielā ražotāju skaita dēļ, vēlreiz jāuzsver, ka atlasē pieteicās 14 Savienības ražotāji, kuri pārstāv astoņas uzņēmumu grupas. Ievērojot objektīvi lielo ES ražotāju skaitu, kuri sadarbojās, proti, 14, saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu piemēroja atlasi, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo pārdošanas apjomu, ko atvēlētajā laikā varēja pienācīgi pārbaudīt. Izlasē bija iekļauti pieci atsevišķi uzņēmumi, kuru ražošana bija izvietota sešās dažādās vietās.
(11)
Attiecībā uz pirmo apgalvojumu par izlases reprezentativitāti jānorāda, ka iestādes var iekļaut izlasē atsevišķus uzņēmumus, kuri ir daļa no uzņēmumu grupas, ar noteikumu, ka tie ir reprezentatīvi un tie atsevišķi sagatavo finanšu pārskatus. Pretējā gadījumā, pārbaudot visus četrpadsmit pie astoņām uzņēmumu grupām piederošos ES ražotājus, būtu bijis neiespējami laikus pabeigt izmeklēšanu. Tomēr tas, ka izlasē tika iekļautas divas uzņēmumu grupas, nav pretrunā šai gadījumā piemērotajai atlases veikšanas metodikai, proti, ņemt vērā lielākos reprezentatīvos apjomus, kas pārdoti klientiem Eiropas Savienībā.
(12)
Uzņēmuma Indorama grupai izmeklēšanas periodā bija divas dažādas ražotnes - viena Nīderlandē un otra Apvienotajā Karalistē. Šīs grupas iekļaušana izlasē atbilst piemērotajai atlases veikšanas metodikai, jo šīs ražotnes juridiskā un finansiālā ziņā veidoja vienu uzņēmumu. Uzņēmums Equipolymers, kuram bija divas atsevišķas ražotnes, kas izmeklēšanas periodā ražoja PET (viena Itālijā un otra - Vācijā), sniedza konsolidētus rādītājus par abām ražotnēm. Tā kā, apmeklējot uzņēmuma galveno biroju, tos bija iespējams pārbaudīt, šīs procedūras mērķiem tika nolemts šos konsolidētos rādītājus pieņemt un Equipolymers uzņēmumus, kuri ražo PET, uzskatīt par vienu uzņēmumu. Attiecībā uz apgalvojumu, ka izlasē jāiekļauj vadošie tirgus uzņēmumi Artenius un M&G Polimeri, tiek norādīts, ka neviens no to atsevišķajiem uzņēmumiem nebija pieskaitāms uzņēmumiem ar vislielākajiem pārdošanas apjomiem ES klientiem.
(13)
Attiecībā uz apgalvojumu, ka izlase nebija reprezentatīva, jo tajā nebija iekļauts ražotājs, kurš galvenokārt ražo patēriņam iekšzemes tirgū, jānorāda, ka Savienības interešu analīzes ietvaros var pārbaudīt piegādes spēju, ja šāds apgalvojums tiktu izdarīts, un ka šim nolūkam no ražošanas apjoma var izdalīt pašu vajadzībām veikto patēriņu. Tādējādi atsevišķu kaitējuma faktoru pārbaudei nav vajadzības šādu ražotāju iekļaut izlasē. Turklāt Savienības interešu analīzē var novērtēt divkāršo interesi, kas izriet no tā, ka uzņēmums vienlaikus ir gan ražotājs, gan pārstrādātājs ES. Tas, ka uzņēmums vienlaikus ir gan attiecīgā ražojuma ražotājs, gan pārstrādātājs ES, nav saistīts ar darbību Savienības ražošanas nozarē, kur par etalonu tiek izmantoti pārdošanas apjomi nesaistītiem patērētājiem ES. Tādējādi šis apgalvojums tiek noraidīts.
(14)
Attiecībā uz apgalvojumu par izlases reprezentativitāti kopumā, vēlreiz jāuzsver, ka izlasē iekļauto uzņēmumu skaita samazināšana līdz četriem uzņēmumiem reprezentativitāti samazināja no 65 % līdz 47 % no visiem pārdevumiem, ko bija veikuši visi ražotāji, kuri sadarbojās. Šo četru uzņēmumu saražotā produkcija veidoja 52 % no produkcijas Savienībā. Tā uzskatāma par reprezentatīvu ES ražotāju izlasi, ņemot vērā pārdevumus neatkarīgiem patērētājiem ES.
(15)
Attiecībā uz apgalvojumu, ka izveidotā izlase statistiski nav derīga, kā alternatīva tam tiek norādīts, ka pamatregulas 17. panta 1. punktā ir skaidri noteikts, ka izlase jāveido, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo pārdevumu apjomu, ko atvēlētajā laikā var pienācīgi pārbaudīt.
(16)
Tā kā nav citu piezīmju par šiem konstatējumiem, pagaidu regulas 3.-10. apsvērums tiek apstiprināts.
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
(17)
Tiek atgādināts, ka pagaidu regulas 12. apsvērumā attiecīgais ražojums tika definēts kā polietilēntereftalāts, kura viskozitātes rādītājs atbilstoši ISO standartam 1628-5 ir 78 ml/g vai lielāks, kura izcelsme ir attiecīgajās valstīs un kuru pašlaik klasificē ar KN kodu 3907 60 20.
(18)
Turklāt pagaidu regulas 14. apsvērumā norādīts, ka saskaņā ar izmeklēšanā konstatēto PET, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienībā, un PET, ko attiecīgās valstis ražo, pārdod iekšzemes tirgos un eksportē uz Savienību, ir līdzīgi ražojumi.
(19)
Izmeklējamais ražojums tika uzskatīts par viendabīgu, tāpēc netika sīkāk nodalīti dažādi šā ražojuma veidi dempinga un kaitējuma starpību aprēķināšanai.
(20)
Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka jānodala dažādi PET veidi atkarībā no dažādā viskozitātes rādītāja, kas ir būtisks lielums, lai noteiktu dažādo saražoto PET veidu izmantojumu. Tika uzskatīts, ka šis apgalvojums ir jāpieņem, un tika attiecīgi pielāgota dempinga un kaitējuma starpību aprēķināšanas metodika.
C. DEMPINGS
(21)
Kā paskaidrots 20. apsvērumā, tika pielāgota dempinga starpības aprēķināšanas metodika, un tagad katrai attiecīgajai valstij tiek aprēķināta dempinga starpība atsevišķi katram ražojuma veidam.
1. Irāna
1.1. Normālā vērtība
(22)
Tā kā nav citu piezīmju bez tām, kas jau minētas 20. un 21. apsvērumā, tiek apstiprināta pagaidu regulas 16.-18. apsvērumā izskaidrotā metodika.
1.2. Eksporta cena
(23)
Tā kā nav citu piezīmju bez tām, kas jau minētas 20. un 21. apsvērumā, tiek apstiprināta pagaidu regulas 19. apsvērumā izskaidrotā metodika.
1.3. Salīdzinājums
(24)
Pagaidu regulas 23. apsvērumā norādīts, ka Irānas eksportētājs nevarēja norādīt apmēru, kādā sankcijas, iespējams, varētu ietekmēt Irānu, kā arī nesniedza atbilstošus pierādījumus. Piezīmēs attiecībā uz pagaidu regulu uzņēmums apgalvoja, ka izmeklēšanas iestādei, nevis eksportētājam jānodrošina taisnīgs normālās vērtības un eksporta cenu salīdzinājums. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta k) apakšpunktu var koriģēt arī atšķirības citos faktoros, ja redzams, ka tie skar cenu salīdzināmību, jo īpaši - ka patērētāji pastāvīgi šo faktoru atšķirību dēļ iekšzemes tirgū maksā dažādas cenas. Tā kā ražotājam eksportētājam jāpierāda citu faktoru pastāvēšana, šis apgalvojums tiek noraidīts un pagaidu regulas 20.-23. apsvērumā izskaidrotā metodika tiek apstiprināta.
1.4. Dempinga starpība
(25)
Tā kā nav citu piezīmju bez tām, kas jau minētas 20. un 21. apsvērumā, tiek apstiprināta pagaidu regulas 24. un 25. apsvērumā izskaidrotā metodika.
(26)
Irānai galīgā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir 26,8 %.
2. Pakistāna
2.1. Normālā vērtība
(27)
Tā kā nav citu piezīmju bez tām, kas jau minētas 20. un 21. apsvērumā, tiek apstiprināta pagaidu regulas 27.-29. apsvērumā izskaidrotā metodika.
2.2. Eksporta cena
(28)
Tā kā nav citu piezīmju bez tām, kas jau minētas 20. un 21. apsvērumā, tiek apstiprināta pagaidu regulas 30. apsvērumā izskaidrotā metodika.
2.3. Salīdzinājums
(29)
Tā kā nav citu piezīmju bez tām, kas jau minētas 20. un 21. apsvērumā, tiek apstiprināta pagaidu regulas 31. un 32. apsvērumā izskaidrotā metodika.
2.4. Dempinga starpība
(30)
Tā kā nav citu piezīmju bez tām, kas jau minētas 20. un 21. apsvērumā, tiek apstiprināta pagaidu regulas 33. apsvērumā izskaidrotā metodika.
(31)
Vienīgajam Pakistānas ražotājam eksportētājam, uzņēmumam Novatex Limited, galīgā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir 0,6 %, t. i., zem de minimis sliekšņa pamatregulas 9. panta 3. punkta nozīmē.
(32)
Tā kā attiecīgo ražojumu Pakistānā ražoja tikai viens uzņēmums, galīgie pasākumi nav jānosaka.
3. Apvienotie Arābu Emirāti
3.1. Normālā vērtība
(33)
Pēc tam, kad mainījās 20. un 21. apsvērumā izskaidrotā metodika, mainījās arī parastās tirdzniecības aprites pārbaudes rezultāti attiecībā uz dažiem ražojuma veidiem, kā paskaidrots pagaidu regulas 37. un 38. apsvērumā. Tādējādi, ja kāda ražojuma veida rentablo pārdevumu apjoms bija līdz 80 % no konkrētā ražojuma veida pārdevumu kopapjoma vai ja konkrētā veida vidējā svērtā cena bija zemāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, izmantojot faktisko pārdošanas cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā rentablo pārdevumu vidējo svērto cenu konkrētajam ražojuma veidam.
(34)
Ja attiecībā uz konkrēto ražojuma veidu nebija rentablu pārdevumu, tika uzskatīts, iekšzemes tirgū nebija pārdoti pietiekami daudzumi šā ražojuma veida, lai iegūtu pienācīgu pamatu normālās vērtības noteikšanai.
(35)
Ja normālās vērtības noteikšanai nevarēja izmantot cenas konkrētam ražojuma veidam, ko ražotāji eksportētāji bija pārdevuši iekšzemes tirgū, normālo vērtību aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu.
(36)
Nosakot normālo vērtību atbilstīgi pamatregulas 2. panta 3. punktam, pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu, kā arī peļņas summas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu balstās uz faktiskajiem datiem par līdzīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu parastā tirdzniecības apritē, ko veic izmeklēšanai pakļautais ražotājs eksportētājs.
3.2. Eksporta cena
(37)
Tā kā nav citu piezīmju bez tām, kas jau minētas 20. un 21. apsvērumā, tiek apstiprināta pagaidu regulas 39. apsvērumā izskaidrotā metodika.
3.3. Salīdzinājums
(38)
Tā kā nav citu piezīmju bez tām, kas jau minētas 20. un 21. apsvērumā, tiek apstiprināta pagaidu regulas 40. un 41. apsvērumā izskaidrotā metodika.
3.4. Dempinga starpība
(39)
Tā kā nav citu piezīmju bez tām, kas jau minētas 20. un 21. apsvērumā, tiek apstiprināta pagaidu regulas 42. apsvērumā izskaidrotā metodika.
(40)
Vienīgajam AAE ražotājam eksportētājam, uzņēmumam JBF RAK LLC, galīgā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir 0,6 %, t. i., zem de minimis sliekšņa pamatregulas 9. panta 3. punkta nozīmē.
(41)
Tā kā attiecīgo ražojumu AAE ražoja tikai viens uzņēmums, galīgie pasākumi nav jānosaka.
D. KAITĒJUMS
1. Savienības produkcija, Savienības ražošanas nozare un patēriņš Savienībā
(42)
Nav saņemtas piezīmes par Savienības produkciju, Savienības ražošanas nozari un patēriņu Savienībā. Tāpēc pagaidu regulas 45.-50. apsvērums tiek apstiprināts.
2. Imports no attiecīgajām valstīm
2.1. Attiecīgā importa ietekmes kumulatīvais novērtējums
(43)
Vēlreiz jānorāda, ka saskaņā ar pagaidu regulas 52. apsvērumā minēto Pakistānai tika konstatēta de minimis dempinga starpība, tāpēc šā importa ietekme nav vērtējama kopā ar ietekmi, ko radīja no AAE un Irānas veiktais imports, par kuru provizoriski konstatēts, ka tas notika par dempinga cenām.
(44)
Tā kā turpmākajā izmeklēšanā tika noskaidrots, ka arī AAE konstatēta de minimis dempinga starpība, uzskatāms, ka šā importa ietekme nav vērtējama kopā ar ietekmi, ko radījis no Irānas veiktais imports par dempinga cenām. Tāpēc nav veikts šāda importa kumulatīvais novērtējums.
2.2. Attiecīgā importa apjoms
(45)
Attiecīgā ražojuma par dempinga cenām veiktā importa apjoms ES 2006. gadā bija diezgan neliels, bet līdz izmeklēšanas periodam tas pakāpeniski palielinājās un izmeklēšanas periodā sasniedza 55 500 tonnu. Precīzāk, laikposmā no 2006. gada līdz 2007. gadam imports no Irānas palielinājās vairāk nekā divas reizes, bet vēlāk, 2008. gadā, salīdzinot ar 2007. gadu, tas palielinājās vēl vairāk nekā par 100 procentu punktiem, savukārt laikposmā no 2008. gada līdz IP tas pieauga vēl par gandrīz 130 procentu punktiem.
1. tabula
2006
2007
2008
IP
Irānas importa par dempinga cenām apjoms (tonnās)
11 752
26 624
40 101
55 500
Indekss (2006 = 100)
100
227
341
472
Tirgus daļa Irānas importam par dempinga cenām
0,4 %
0,9 %
1,4 %
1,9 %
Avots: Eurostat dati.
2.3. Attiecīgā importa tirgus daļa
(46)
Tirgus daļa importam par dempinga cenām no Irānas 2006. gadā bija 0,4 % un visā attiecīgajā periodā nepārtraukti palielinājās par 1,5 procentu punktiem. Precīzāk, laikposmā no 2006. gada līdz 2007. gadam tā palielinājās par 0,5 procentu punktiem, no 2007. gada līdz 2008. gadam - par 0,5 procentu punktiem un no 2008. gada līdz izmeklēšanas periodam - vēl par 0,5 procentu punktiem. Tirgus daļa importam par dempinga cenām no Irānas izmeklēšanas periodā bija 1,9 %.
2.4. Cenas
i) Cenu dinamika
(47)
Vidējā importa cena attiecīgajā periodā samazinājās par 11 %, visstraujāk pazeminoties laikposmā no 2008. gada līdz IP. Precīzāk, 2007. gadā vidējā cena nemainījās, 2008. gadā tā samazinājās par 2 procentu punktiem un izmeklēšanas periodā pazeminājās vēl par 9 procentu punktiem.
2. tabula
2006
2007
2008
IP
Cena importam no Irānas (euro par tonnu)
1 033
1 034
1 008
920
Indekss
100
100
98
89
Avots: Eurostat dati.
ii) Cenu samazinājums
(48)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas Irānas eksportētājs iebilda, ka tam noteiktā kaitējuma starpība ir pārāk liela, jo bija noteikta pārāk maza vidējā svērtā vienības pārdošanas cena, tādējādi nepareizi aprēķinot tirdzniecības līmeņa korekciju. Taču netika piedāvāta citāda tirdzniecības līmeņa korekcijas kvantitatīvā noteikšana. Pagaidu aprēķiniem izmantotā tirdzniecības līmeņa pamatā bija fiksēta summa par tonnu jeb komisijas maksa, ko iekasēja sadarbībā iesaistītais importētāja aģents un kas veidoja 1 % no vidējās CIF cenas. Cita informācija par šo korekciju nav pieejama, tādējādi šis apgalvojums tiek noraidīts. Turklāt saskaņā ar minētās personas apgalvojumu izrādījās, ka pēcimportēšanas izmaksām noteiktā 2 % likme bija pārāk zema. Saistībā ar šo vēlreiz jāuzsver, ka neviens importētājs nesadarbojās šajā izmeklēšanā, tāpēc bija neiespējami pārbaudīt faktiskās pēcimportēšanas izmaksas. Tā kā nebija citas informācijas, tad piemēroja iepriekšējās procedūrās izmantoto likmi.
(49)
Ievērojot iepriekš minēto, tiek nepārprotami apstiprināts, ka Irānas izcelsmes Savienībā pārdoto ražojumu dempinga cenas bija par 3,2 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas.
3. Stāvoklis Savienības ražošanas nozarē
(50)
Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka kaitējuma nav, jo saskaņā ar apgalvojumu nepareizi izveidotās izlases dēļ rezultātus nevarēja attiecināt uz visu Savienības ražošanas nozari. Kā piemēru tās minēja to, ka viens (izlasē neiekļauts) uzņēmums bija norādījis, ka tas izmantoja vairāk nekā 100 % no savas jaudas, kas skaidri norādīja uz kaitējuma neesamību. Tiek norādīts, ka iesniegtā informācija ir iegūta no dokumentiem, ko šis uzņēmums bija iesniedzis biržas iestādēm, un tā nav pārbaudīta. Šī informācija nesaskan ar dokumentācijā atrodamo informāciju. Turklāt jebkurā gadījumā, ņemot vērā vienu pašu viena Eiropas Savienības ražotāja jaudas izmantojumu, tas nevar mainīt konstatējumus par kaitējumu, kas izdarīti, ņemot vērā visus pārējos rādītājus attiecībā uz kaitējumu izlasē iekļautajiem ES ražotājiem un pārējiem ES ražotājiem.
(51)
Citu apgalvojumu vai piezīmju nav, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 63.-82. apsvērums.
4. Secinājums par kaitējumu
(52)
Konkrētu piezīmju nav, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 83.-85. apsvērumā izklāstītais secinājumus par kaitējumu.
E. CĒLOŅSAKARĪBA
1. Importa par dempinga cenām radītā ietekme
(53)
No Irānas par dempinga cenām veiktā importa apjoma pieaugums, kas no 2006. gada līdz IP gandrīz pieckāršojās, un tam atbilstošais Savienības tirgus daļas pieaugums par 1,5 procentu punktiem, kā arī konstatētais cenu samazinājums (3,2 % IP) parasti sakrita ar saimnieciskās situācijas pasliktināšanos Savienības ražošanas nozarē. Tāpēc var secināt, ka imports par dempinga cenām no Irānas ietekmēja kaitējumu, kas tika konstatēts Savienības ražošanas nozarē.
(54)
Jānorāda, ka paralēli notiekošajā antisubsidēšanas procedūrā tika konstatēts, ka kopējais subsidētais imports no Irānas, Pakistānas un AAE bija radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
(55)
Savukārt, ņemot vērā no Korejas un Pakistānas importētos ievērojamos apjomus un zemās cenas, atbilstoši pagaidu regulas 94. un 96. apsvērumā minētajam tiek apstiprināts, ka šis imports arī zināmā mērā veicināja Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
(56)
Turklāt šajā procedūrā ievērojami importa daudzumi no AAE (aptuveni 150 000 tonnu) tika pārdoti par cenām, kas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām.
(57)
Vienlaikus Irānas importa tirgus daļa 2006. un 2007. gadā bija mazāka par 1 %, un arī izmeklēšanas periodā tā bija tikai gandrīz 2 % jeb 55 000 tonnu.
(58)
Turklāt jānorāda, ka Irānas ražotājam noteiktais cenu samazinājums bija zemāks nekā importam no AAE, uz kuru neattiecās dempings.
2. Secinājums par cēloņsakarību
(59)
Jāsecina, ka, lai gan iepriekšminētā analīze liecina, ka Irānas izcelsmes importam par dempinga cenām bija negatīva ietekme uz stāvokli Savienības ražošanas nozarē, šī ietekme, aplūkojot atsevišķi, nebija tik nozīmīga, lai to varētu uzskatīt par būtisku atbilstoši pamatregulas 3. panta 6. punkta prasībām.
F. PROCEDŪRAS IZBEIGŠANA
(60)
Izmeklēšana parādīja, ka no Pakistānas un AAE importētais attiecīgais ražojums netika pārdots par dempinga cenām. Tāpēc procedūru attiecībā uz Pakistānu un AAE pārtrauc, nenosakot pasākumus.
(61)
Izmeklēšana parādīja, ka no Irānas importētais attiecīgais ražojums tika pārdots par dempinga cenām, un tas zināmā radīja kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
(62)
Tomēr atbilstoši 59. apsvērumā minētajam tika konstatēts, ka imports no Irānas tik nelabvēlīgi neietekmēja stāvokli Savienības ražošanas nozarē, lai kaitējumu varētu uzskatīt par būtisku.
(63)
Ievērojot iepriekš minēto un ņemot vērā to, ka Irānas izcelsmes imports par dempinga cenām nebija radījis būtisku kaitējumu, tiek secināts, ka procedūra arī attiecībā uz Irānu jāizbeidz, nenosakot pasākumus.
(64)
Summas, kas samaksātas kā nodrošinājums pagaidu antidempinga maksājumam, kas noteikts saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 472/2010, ir jāatmaksā,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Ar šo tiek izbeigta antidempinga procedūra attiecībā uz tāda polietilēntereftalāta importu, kura viskozitātes rādītājs atbilstoši ISO standartam 1628-5 ir 78 ml/g vai lielāks, kuru patlaban klasificē ar KN kodu 3907 60 20 un kura izcelsme ir Irānā, Pakistānā un Apvienotajos Arābu Emirātos.
2. pants
Ar šo atceļ Regulu (ES) Nr. 472/2010. Ar šo tiek atmaksātas summas, kas samaksātas kā nodrošinājums pagaidu antidempinga maksājumam, kas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 472/2010 noteikts tāda polietilēntereftalāta importam, kura viskozitātes rādītājs atbilstoši ISO standartam 1628-5 ir 78 ml/g vai lielāks, kuru patlaban klasificē ar KN kodu 3907 60 20 un kura izcelsme ir Irānā un Apvienotajos Arābu Emirātos.
3. pants
Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Briselē, 2010. gada 28. septembrī