PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 22. prosince 2011
o mimořádných opatřeních týkajících se nepovolené geneticky modifikované rýže v produktech z rýže pocházejících z Číny a o zrušení rozhodnutí 2008/289/ES
(Text s významem pro EHP)
(2011/884/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin (1), a zejména na čl. 53 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle ustanovení čl. 4 odst. 2 a čl. 16 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 ze dne 22. září 2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivech (2) nesmí být žádné geneticky modifikované potraviny nebo krmiva uváděny na trh Unie, pokud se na ně nevztahuje povolení udělené v souladu s uvedeným nařízením. Podle čl. 4 odst. 3 a čl. 16 odst. 3 téhož nařízení nesmí být povoleny žádné geneticky modifikované potraviny a krmiva, pokud nebylo řádně a dostatečně prokázáno, že nemají nepříznivé účinky na lidské zdraví, na zdraví zvířat nebo na životní prostředí, že neuvádějí spotřebitele nebo uživatele v omyl a že se neliší od potravin nebo krmiv, které mají nahradit, do té míry, že by jejich běžná spotřeba byla z hlediska výživové hodnoty pro člověka nebo zvířata nevýhodná.
(2)
V září 2006 byly ve Spojeném království, Francii a Německu objeveny a prostřednictvím systému včasné výměny informací pro potraviny a krmiva (RASFF) oznámeny produkty z rýže pocházející nebo zasílané z Číny, které byly kontaminovány nepovolenou geneticky modifikovanou rýží Bt 63. Navzdory opatřením ke kontrole přítomnosti uvedeného nepovoleného geneticky modifikovaného organismu (GMO), které oznámily čínské orgány, bylo následně hlášeno několik dalších varování týkajících se přítomnosti nepovolené geneticky modifikované rýže Bt 63.
(3)
Vzhledem k pokračujícím varováním a k tomu, že příslušné čínské orgány neposkytly dostatečné záruky toho, že produkty pocházející nebo zasílané z Číny již nebudou obsahovat nepovolenou geneticky modifikovanou rýži Bt 63, bylo přijato rozhodnutí Komise 2008/289/ES (3), kterým byla zavedena mimořádná opatření týkající se nepovoleného geneticky modifikovaného organismu Bt 63 v produktech z rýže. Podle uvedeného rozhodnutí bylo vyžadováno, aby provozovatelé před uvedením na trh předložili příslušným orgánům dotčeného členského státu analytickou zprávu, která dokazuje, že zásilka produktů z rýže není kontaminována geneticky modifikovanou rýží Bt 63. Uvedené rozhodnutí dále stanovilo, že členské státy přijmou vhodná opatření s ohledem na produkty předané k dovozu nebo již uvedené na trh, včetně namátkového odběru vzorků a analýzy prováděných metodou uvedenou v rozhodnutí.
(4)
Německo v březnu roku 2010 oznámilo RASFF výskyt nových odrůd rýže obsahujících nepovolené genetické prvky týkající se odolnosti proti hmyzu, které měly podobné vlastnosti jako GMO Kefeng 6. Následně bylo oznámeno několik podobných varování, které kromě Kefeng 6 ještě zahrnovaly přítomnost další linie rýže odolné proti hmyzu, která obsahovala genetické prvky podobající se GMO Kemingdao 1 (KMD1). Kefeng 6 a KMD1 nejsou v Unii ani v Číně povoleny.
(5)
Příslušné čínské orgány byly vyrozuměny o veškerých oznámeních RASFF a Komise kromě toho v červnu 2010 a v únoru 2011 písemně požádala příslušné orgány, aby přijaly opatření k řešení narůstajícího počtu varování.
(6)
Potravinový a veterinární úřad provedl v Číně v říjnu 2008 inspekci, aby posoudil provedení rozhodnutí 2008/289/ES, přičemž v březnu 2011 následovala další inspekce. V závěrech inspekce z roku 2008 a v prvotním zjištění inspekce z roku 2011 bylo uvedeno, že panují nejasnosti, pokud jde o rozsah, druh a množství geneticky modifikovaných odrůd rýže, které mohly kontaminovat produkty z rýže pocházející nebo zasílané z Číny, a v důsledku toho bylo zjištěno vysoké riziko, že do těchto produktů z rýže budou zavlékány další nepovolené geneticky modifikované organismy.
(7)
Vzhledem ke zjištěním inspekcí Potravinového a veterinárního úřadu z let 2008 a 2011 a četným oznámením RASFF, které se týkají případů souvisejících s nepovolenou geneticky modifikovanou rýží, by měla být opatření stanovená v rozhodnutí 2008/289/ES příslušným způsobem rozšířena tak, aby zabránila jakémukoli uvedení kontaminovaného produktu na trh Unie. Vzhledem k tomu je nutné nahradit rozhodnutí 2008/289/ES prostřednictvím tohoto rozhodnutí.
(8)
S přihlédnutím ke skutečnosti, že v Unii nejsou povoleny žádné geneticky modifikované produkty z rýže, je vhodné rozšířit opatření stanovená rozhodnutím 2008/289/ES, která se vztahují pouze na geneticky modifikovanou rýži Bt 63, tak aby byly zahrnuty veškeré geneticky modifikované organismy zjištěné v produktech z rýže pocházejících nebo zasílaných z Číny. Povinnost předložit analytickou zprávu o odběru vzorků a analýze, která prokazuje, že se nejedná o případy geneticky modifikované rýže, stanovená v rozhodnutí 2008/289/ES, by měla být zachována. Je však vhodné posílit kontroly členských států zvýšením četnosti odběru vzorků a analýz, přičemž by měla být stanovena úroveň na 100 % všech zásilek produktů z rýže pocházejících z Číny a zavedena povinnost pro provozovatele potravinářských a krmivářských podniků předem oznamovat předpokládané datum, čas a místo fyzického doručení zásilky.
(9)
Pro získání reprezentativních a srovnatelných výsledků hrají zásadní úlohu metody odběru vzorků; proto je vhodné stanovit společný protokol pro odběr vzorků a analýzu pro účely kontroly nepřítomnosti geneticky modifikované rýže v dovozu pocházejícím z Číny. Zásady pro postupy spolehlivého odběru vzorků jsou pro hromadné zemědělské produkty stanoveny v doporučení Komise 2004/787/ES ze dne 4. října 2004 o technických pokynech pro odběr vzorků a detekci geneticky modifikovaných organismů a materiálu vyrobeného z geneticky modifikovaných organismů nebo produktů s jejich obsahem podle nařízení (ES) č. 1830/2003 (4) a pro balené potraviny v CEN/TS 15568 nebo obdobné normě. Pokud jde o krmiva, použijí se zásady stanovené v nařízení Komise (ES) č. 152/2009 ze dne 27. ledna 2009, kterým se stanoví metody odběru vzorků a laboratorního zkoušení pro úřední kontrolu krmiv (5).
(10)
Vzhledem ke značnému počtu možných případů geneticky modifikované rýže a chybějícím validovaným metodám detekce a kontrolním vzorkům odpovídající kvality a kvantity a v zájmu usnadnění kontrol je vhodné nahradit metodu pro odběr vzorků a analýzu stanovenou v rozhodnutí 2008/289/ES analytickými screeningovými metodami stanovenými v příloze II.
(11)
Nové navrhované screeningové metody analýzy by měly být založeny na doporučení 2004/787/ES. V tomto doporučení se zejména zohledňuje skutečnost, že stávající metody, které jsou k dispozici, jsou kvalitativní a měly by řešit detekci nepovolených geneticky modifikovaných organismů, pro které není žádný toleranční práh pro odběr vzorků a analýzu.
(12)
Evropská referenční laboratoř pro geneticky modifikované potraviny a krmiva (EU-RLGMFF) v rámci Společného výzkumného střediska (JRC) ověřila a potvrdila vhodnost navržených screeningových metod pro detekci geneticky modifikované rýže.
(13)
Pro účely činností týkajících se odběru vzorků a detekce, které jsou vyžadovány k tomu, aby se zabránilo uvedení produktů obsahujících nepovolené případy rýže na trh, je nezbytné, aby jak provozovatelé tak i úřední útvary postupovali podle metod odběru vzorků a analýzy stanovených v příloze II. Zejména je nutné, aby byly zohledněny pokyny Evropské referenční laboratoře pro geneticky modifikované potraviny a krmiva pro použití těchto metod.
(14)
Produkty z rýže, které jsou uvedeny v příloze I, pocházející nebo zasílané z Číny, by měly být propuštěny do volného oběhu pouze tehdy, jsou-li provázeny analytickou zprávou a osvědčením o zdravotní nezávadnosti, které vydal Úřad Čínské lidové republiky pro vstupní a výstupní inspekci a karanténu (Entry Exit Inspection and Quarantine Bureau - AQSIQ) v souladu se vzory stanovenými v příloze III a IV tohoto rozhodnutí.
(15)
Aby bylo k dispozici průběžné hodnocení kontrolních opatření, je vhodné stanovit pro členské státy povinnost podávat Komisi pravidelné zprávy o úředních kontrolách zásilek produktů z rýže pocházejících nebo zasílaných z Číny.
(16)
Opatření stanovená v tomto rozhodnutí by měla být přiměřená a neměla by omezovat obchod více, než je nutné, a měla by se proto vztahovat pouze na produkty pocházející nebo zasílané z Číny, u nichž existuje pravděpodobnost, že jsou kontaminovány nepovolenými případy geneticky modifikované rýže. Vzhledem ke škále produktů, které by mohly být kontaminovány takovými nepovolenými případy geneticky modifikované rýže, se zdá být vhodné zaměřit se na veškeré potravinové a krmivářské produkty, v nichž je rýže uvedena jako jejich složka. Některé z produktů však rýži obsahovat, sestávat z ní nebo z ní být vyrobeny mohou nebo nemusí. Proto se zdá být vhodné umožnit provozovatelům, aby v případě, že daný produkt rýži neobsahuje, nesestává z ní nebo není z rýže vyroben, vydali jednoduché prohlášení, a nemuseli tak provádět analýzu a předkládat osvědčení.
(17)
Situace ohledně možné kontaminace produktů z rýže nepovolenými geneticky modifikovanými liniemi rýže by měla být do šesti měsíců přezkoumána s cílem posoudit, zda jsou opatření stanovená tímto rozhodnutím stále nezbytná.
(18)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Oblast působnosti
Toto rozhodnutí se vztahuje na produkty z rýže uvedené v příloze I, které pocházejí nebo jsou zasílané z Číny.
Článek 2
Definice
1. Pro účely tohoto rozhodnutí se použijí definice stanovené v článcích 2 a 3 nařízení (ES) č. 178/2002, v článku 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 ze dne 29. dubna 2004 o úředních kontrolách za účelem ověření dodržování právních předpisů týkajících se krmiv a potravin a pravidel o zdraví zvířat a dobrých životních podmínkách zvířat (6) a v čl. 3 písm. b) a c) nařízení Komise (ES) č. 669/2009 (7) týkajícího se zesílených úředních kontrol dovozu některých krmiv a potravin jiného než živočišného původu.
2. Použijí se rovněž tyto definice:
a) Partie: konkrétní a specifické množství materiálu.
b) Dílčí vzorek: stejné malé množství produktu odebrané z každého místa odběru vzorků v partii zahrnující celou hloubku partie (statický vzorek), nebo odebrané z proudu produktu v průběhu daného časového intervalu (odběr vzorků tekoucích produktů).
c) Hromadný vzorek: množství produktu získané kombinováním a mícháním dílčích vzorků odebraných z určité partie.
d) Laboratorní vzorek: množství produktu odebrané z hromadného vzorku a určené k laboratorním inspekcím a testům.
e) Analytický vzorek: homogenizovaný laboratorní vzorek sestávající buď z celého laboratorního vzorku, nebo jeho reprezentativní části.
Článek 3
Předběžné oznamování
Provozovatelé krmivářských a potravinářských podniků nebo jejich zástupci odpovídajícím způsobem předem oznámí předpokládané datum a čas na určeném místě vstupu fyzického doručení zásilky a druh zásilky. Provozovatelé musí rovněž uvést, zda je produkt určen jako potravina nebo krmivo.
Článek 4
Podmínky dovozu
1. Každá zásilka produktů uvedených v článku 1 musí být provázena analytickou zprávou pro každou partii a osvědčením o zdravotní nezávadnosti v souladu se vzory stanovenými v přílohách III a IV, které je vyplněno, podepsáno a ověřeno oprávněným zástupcem „Úřadu Čínské lidové republiky pro vstupní a výstupní inspekci a karanténu“ (Entry Exit Inspection and Quarantine Bureau - AQSIQ).
2. Pokud produkt uvedený v příloze I neobsahuje rýži, nesestává z ní nebo není z rýže vyroben, lze analytickou zprávu a osvědčení o zdravotní nezávadnosti nahradit prohlášením provozovatele odpovědného za zásilku s uvedením, že daná potravina nebo krmivo neobsahuje rýži, nesestává z ní nebo z ní není vyrobena(o).
3. Odběr vzorků a analýza pro účely analytických zpráv uvedených v odstavci 1 se provádí v souladu s přílohou II.
4. Každá zásilka se označí kódem, který se uvádí na osvědčení o zdravotní nezávadnosti. Každý pytel nebo jiný druh obalu v zásilce musí být takovým kódem označen.
Článek 5
Úřední kontroly
1. Příslušný orgán členského státu zajistí, že se u veškerých produktů uvedených v článku 1 provede kontrola dokumentace, aby bylo zajištěno, že podmínky dovozu stanovené v článku 4 byly splněny.
2. Pokud není zásilka produktů neuvedených v čl. 4 odst. 2 provázena osvědčením o zdravotní nezávadnosti a analytickou zprávou stanovenou v článku 4, zásilka se odešle zpět do země původu nebo se zlikviduje.
3. Pokud je zásilka provázena osvědčením o zdravotní nezávadnosti a analytickou zprávou stanovenou v článku 4, příslušný orgán odebere vzorek za účelem provedení analýzy podle přílohy II na přítomnost nepovolených geneticky modifikovaných organismů, přičemž četnost je 100 %. Pokud se zásilka skládá z několika partií, provede se odběr vzorků a analýza u každé z nich.
4. Příslušný orgán může povolit další přepravu zásilky před tím, než jsou k dispozici výsledky fyzických kontrol. V takovém případě zůstane zásilka pod stálým dohledem příslušných orgánů, dokud nejsou k dispozici výsledky fyzických kontrol.
5. Propuštění zásilek do volného oběhu se povolí pouze tehdy, má-li se po odběru vzorků a analýzách provedených v souladu s přílohou II za to, že veškeré partie uvedené zásilky jsou v souladu s právem Unie.
Článek 6
Podávání zpráv Komisi
1. Členské státy připraví každé tři měsíce zprávu o všech výsledcích všech analytických zkoušek, které byly provedeny za poslední tři měsíce a které se týkají zásilek produktů uvedených v článku 1.
Uvedené zprávy předloží Komisi v průběhu měsíce, který následuje po každém čtvrtletí: v dubnu, červenci, říjnu a lednu.
2. Tato zpráva obsahuje tyto informace:
a)
počet zásilek, u kterých byl proveden odběr vzorků pro analýzu;
b)
výsledky kontrol stanovených v článku 5;
c)
počet zásilek, které byly odmítnuty, protože chybělo osvědčení o zdravotní nezávadnosti nebo analytická zpráva.
Článek 7
Rozdělení zásilky
Zásilky nelze rozdělovat, dokud příslušné orgány nedokončily všechny úřední kontroly.
V případě následného rozdělení po úřední kontrole musí být každá část rozdělené zásilky provázena ověřenou kopií osvědčení o zdravotní nezávadnosti a analytické zprávy.
Článek 8
Náklady
Veškeré náklady vyplývající z úředních kontrol, včetně odběru vzorků, analýzy, skladování a jakýchkoli opatření přijatých v návaznosti na nedodržení předpisů, nese provozovatel potravinářského či krmivářského podniku.
Článek 9
Přechodná ustanovení
Odchylně od čl. 4 odst. 1 členské státy povolí dovoz zásilek produktů uvedených v článku 1, které opustily Čínu před 1. únorem 2012, pokud byl proveden odběr vzorků a analýza v souladu se článkem 4.
Článek 10
Přezkum opatření
Opatření stanovená tímto rozhodnutím budou přezkoumána nejpozději do šesti měsíců od jeho přijetí.
Článek 11
Zrušení
Rozhodnutí 2008/289/ES se zrušuje.
Odkazy na zrušené rozhodnutí se považují za odkazy na toto rozhodnutí.
Článek 12
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 22. prosince 2011.
KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS
(2011. gada 22. decembris),
ar ko nosaka ārkārtas pasākumus attiecībā uz neatļautiem ģenētiski modificētiem rīsiem Ķīnas izcelsmes rīsu produktos un atceļ Lēmumu 2008/289/EK
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2011/884/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regulu (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (1), un jo īpaši tās 53. panta 1. punktu,
tā kā:
(1)
Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulas (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (2) 4. panta 2. punktā un 16. panta 2. punktā noteikts, ka ģenētiski modificētu pārtiku vai barību Savienības tirgū atļauts laist tikai tad, ja uz to attiecas saskaņā ar minēto regulu piešķirta atļauja. Minētās regulas 4. panta 3. punktā un 16. panta 3. punktā noteikts, ka atļaujas par ģenētiski modificētas pārtikas vai barības laišanu tirgū piešķir tikai tad, ja atbilstoši un pietiekami ir pierādīts, ka tai nav nelabvēlīgas ietekmes uz cilvēku veselību, dzīvnieku veselību vai vidi, tā nemaldina patērētāju vai lietotāju un ka tā no pārtikas vai barības, kuras aizstāšanai tā paredzēta, neatšķiras tik ļoti, ka tās normāla lietošana pārtikā cilvēkiem vai dzīvniekiem uzturvielu ziņā būtu neizdevīga.
(2)
Apvienotajā Karalistē, Francijā un Vācijā 2006. gada septembrī atklāja ar neatļautajiem ģenētiski modificētajiem rīsiem “Bt 63” piesārņotus rīsu produktus, kuru izcelsme bija Ķīnā vai kuri nosūtīti no Ķīnas, un par to tika paziņots ātrās brīdināšanas sistēmā pārtikas un barības jomā (RASFF). Neskatoties uz minētā neatļautā ģenētiski modificētā organisma (ĢMO) kontroles pasākumiem, kurus izsludinājušas Ķīnas iestādes, pēc tam vairākkārt tika ziņots, ka ir konstatēts piesārņojums ar neatļautajiem ģenētiski modificētajiem rīsiem “Bt 63”.
(3)
Tā kā šādi ziņojumi turpinājās un kompetentās Ķīnas iestādes nevarēja pietiekami garantēt, ka produkti, kuru izcelsme ir Ķīnā vai kuri nosūtīti no Ķīnas, nav piesārņoti ar neatļautajiem ģenētiski modificētajiem rīsiem “Bt 63”, tika pieņemts Komisijas Lēmums 2008/289/EK (3), ar ko noteica ārkārtas pasākumus attiecībā uz neatļauto ĢMO “Bt 63” rīsu produktos. Lēmumā noteica, ka pirms rīsu produktu laišanas tirgū uzņēmējiem attiecīgās dalībvalsts kompetentajām iestādēm būtu jāiesniedz analīzes protokols, kurā pierādīts, ka attiecīgais rīsu produktu sūtījums nav piesārņots ar ģenētiski modificētajiem rīsiem “Bt 63”. Turklāt minētajā lēmumā noteica, ka dalībvalstīm attiecībā uz produktiem, kas tiks importēti vai jau ir laisti tirgū, jāveic atbilstīgi pasākumi, ieskaitot izlases veida paraugu ņemšanu un analīzi, kura veikta, izmantojot lēmumā noteikto metodi.
(4)
Vācija 2010. gada martā RASFF ziņoja par jaunām rīsu šķirnēm, kurās ir neatļauti ģenētiskie elementi, kas kodē izturību pret insektiem un pēc pazīmēm līdzinās ĢMO “Kefeng 6”. Pēc tam tika saņemti vairāki līdzīgi ziņojumi, kuros tika ziņots ne tikai par “Kefeng 6”, bet arī par citu rīsu līniju, kura ir izturīga pret insektiem un kurā ir tādi ģenētiskie elementi, kas līdzinās ĢMO “Kemingdao 1” (“KMD1”). “Kefeng 6” un “KMD1” nav atļauti ne Savienībā, ne Ķīnā.
(5)
Par visiem RASFF saņemtajiem ziņojumiem tika paziņots attiecīgajām Ķīnas iestādēm, un Komisija 2010. gada jūnijā un 2011. gada februārī tām papildus rakstiski pieprasīja rīkoties attiecībā uz pieaugošo ziņojumu skaitu.
(6)
Pārtikas un veterinārais birojs 2008. gada oktobrī Ķīnā veica inspekciju, kurā novērtēja, kā tiek īstenots Lēmums 2008/289/EK, un pēc šīs inspekcijas veica vēl vienu vizīti 2011. gada martā. Pēc 2008. gada vizītes izdarītie secinājumi un 2011. gada vizītes sākotnējie konstatējumi liecina, ka nav skaidri zināms, kāda ir ģenētiski modificēto rīsu šķirņu, ar kurām iespējams ir piesārņoti Ķīnas izcelsmes vai no Ķīnas nosūtītie rīsu produkti, ģenētiskās modifikācijas pakāpe, kā arī šādu šķirņu veids un skaits, un ka šī iemesla dēļ pastāv liels risks, ka arī turpmāk šādos rīsu produktos būs neatļauti ĢMO.
(7)
Pamatojoties uz Pārtikas un veterinārā biroja 2008. un 2011. gadā veikto inspekciju konstatējumiem un lielo skaitu RASFF ziņojumu par neatļautiem ģenētiski modificētiem rīsiem, ar Lēmumu 2008/289/EK ieviestie pasākumi būtu jāpastiprina tā, lai tiktu novērsta jebkādu piesārņotu produktu laišanu Savienības tirgū. Tāpēc Lēmums 2008/289/EK ir jāaizstāj ar šo lēmumu.
(8)
Ņemot vērā to, ka Savienībā nav atļauti nekādi ģenētiski modificētu rīsu produkti, ir lietderīgi paplašināt ar Lēmumu 2008/289/EK ieviesto pasākumu piemērošanas jomu, kas šobrīd attiecas tikai uz ģenētiski modificētajiem rīsiem “Bt 63”, un to attiecināt uz visiem ģenētiski modificētiem organismiem, kuri tiek konstatēti Ķīnas izcelsmes vai no Ķīnas nosūtītos rīsu produktos. Būtu jāsaglabā ar Lēmumu 2008/289/EK noteiktais pienākums iesniegt paraugu ņemšanas un analīzes protokolu, kurā pierādīts, ka produkti nav piesārņoti ar ģenētiski modificētiem rīsiem. Tomēr ir lietderīgi pastiprināt dalībvalstu veiktās kontroles, palielinot paraugu ņemšanas un analīžu biežumu līdz 100 %, t. i., veicot tās visiem Ķīnas izcelsmes rīsu produktu sūtījumiem, un uzņēmējiem, kas iesaistīti pārtikas un barības apritē, noteikt pienākumu iepriekš paziņot par plānoto sūtījuma faktiskās saņemšanas datumu, laiku un vietu.
(9)
Paraugu ņemšanas metodēm ir izšķirīga nozīme reprezentatīvu un salīdzināmu rezultātu ieguvē; tāpēc ir piemēroti noteikt vienotu tādas paraugu ņemšanas un analīzes protokolu, ar kuras palīdzību kontrolē to, lai Ķīnas izcelsmes importā nebūtu ģenētiski modificētu rīsu. Uzticamas paraugu ņemšanas procedūras principi attiecībā uz lauksaimniecības beramproduktiem ir noteikti Komisijas 2004. gada 4. oktobra Ieteikumā 2004/787/EK par paraugu ņemšanas un noteikšanas tehnisko vadlīniju izstrādi ģenētiski modificētiem organismiem un materiāliem, kas iegūti no ģenētiski modificētiem organismiem vai atrodas produktos Regulas (EK) Nr. 1830/2003 nozīmē (4) un attiecībā uz fasētiem produktiem - standartā CEN/TS 15568 vai līdzvērtīgā standartā. Attiecībā uz barību piemēro principus Komisijas 2009. gada 27. janvāra Regulā (EK) Nr. 152/2009, ar ko nosaka paraugu ņemšanas un analīzes metodes barības oficiālajai kontrolei (5).
(10)
Ņemot vērā iespējamo ar ģenētiski modificētiem rīsiem saistīto gadījumu skaitu, apstiprinātu noteikšanas metožu neesamību un atbilstošas kvalitātes un kvantitātes kontroles paraugu neesamību, un kontroles atvieglošanas nolūkā ir lietderīgi Lēmumā 2008/289/EK noteiktās paraugu ņemšanas un analīžu metodes aizstāt ar II pielikumā noteiktajām skrīninga analīzes metodēm.
(11)
Ierosinātajām jaunajām skrīninga analīzes metodēm būtu jāpamatojas uz Ieteikumu 2004/787/EK. Tajā īpaši ņemts vērā tas, ka šobrīd pieejamās metodes ir kvalitatīvas un ka tām būtu jāattiecas uz tādu neatļautu ĢMO noteikšanu, kuriem attiecībā uz paraugu ņemšanu un analīzēm nav noteiktas nekādas pieļaujamās robežvērtības.
(12)
Kopīgā pētniecības centra (JRC) Eiropas Savienības Ģenētiski modificētas pārtikas un barības references laboratorija (ES ĢMPB RL) pārbaudīja un kā piemērotas apstiprināja ierosinātās skrīninga analīzes metodes ģenētiski modificēto rīsu noteikšanai.
(13)
Lai novērstu tādu produktu laišanu tirgū, kuros ir neatļauti rīsi, gan uzņēmējiem, gan valstu dienestiem, ņemot paraugus un nosakot ģenētiski modificētus rīsus, ir jāizmanto II pielikumā noteiktās paraugu ņemšanas un analīzes metodes. Īpaši svarīgi ir ievērot ES ĢMPB RL izstrādātās vadlīnijas šādu metožu piemērošanai.
(14)
Šā lēmuma I pielikumā uzskaitītie rīsu produkti, kuru izcelsme ir Ķīnā vai kuri nosūtīti no Ķīnas, būtu jālaiž brīvā apgrozībā tikai tad, ja tiem ir pievienots analīzes protokols un veselības sertifikāts, kurus izsniegusi Ķīnas Tautas Republikas valsts iestāde, kas veic ievedumu/izvedumu inspekcijas un nosaka karantīnas (Entry Exit Inspection and Quarantine Bureau of the People’s Republic of China (AQSIQ)), izmantojot šā lēmuma III un IV pielikumā sniegtos paraugus.
(15)
Lai varētu veikt kontroles pasākumu pastāvīgu novērtējumu, ir lietderīgi ieviest pienākumu dalībvalstīm regulāri ziņot par Ķīnas izcelsmes vai no Ķīnas nosūtītu rīsu produktu oficiālo kontroli.
(16)
Šajā lēmumā paredzētie pasākumi būtu jānosaka proporcionāli, un tie nedrīkstētu ierobežot tirdzniecību vairāk, nekā tas vajadzīgs, un tāpēc tie būtu jāattiecina tikai uz Ķīnas izcelsmes vai no Ķīnas nosūtītiem produktiem, par ko ir aizdomas, ka tie varētu būt piesārņoti ar neatļautiem ģenētiski modificētiem rīsiem. Ņemot vērā tādu produktu klāstu, kuri varētu būt piesārņoti ar šādiem neatļautiem ģenētiski modificētiem rīsiem, šķiet piemēroti pasākumus attiecināt uz visiem pārtikas un dzīvnieku barības produktiem, uz kuriem ir norāde par to, ka to sastāvā ir rīsi. Tomēr daži produkti var sastāvēt no rīsiem, saturēt rīsus vai arī būt ražoti no rīsiem, bet daži - nē. Tāpēc šķiet atbilstīgi atļaut uzņēmējiem izdot vienkāršu deklarāciju, ja produkts nesastāv no rīsiem, nesatur rīsus vai to neražo no rīsiem, tādējādi izvairoties no obligātās analīzes un sertifikācijas.
(17)
Sešu mēnešu laikā ir jāpārskata situācija attiecībā uz rīsu produktu iespējamo piesārņojumu ar neatļautiem ģenētiski modificētiem rīsiem, lai novērtētu, vai joprojām jāpiemēro šajā lēmumā noteiktie pasākumi.
(18)
Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Darbības joma
Šo lēmumu piemēro I pielikumā uzskaitītajiem rīsu produktiem, kuru izcelsme ir Ķīnā vai kuri nosūtīti no Ķīnas.
2. pants
Definīcijas
1. Šajā lēmumā piemēro definīcijas, kas noteiktas 2. un 3. pantā Regulā (EK) Nr. 178/2002, 2. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 882/2004 par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (6) un 3. panta b) un c) punktā Komisijas Regulā (EK) Nr. 669/2009 (7) par tādas dzīvnieku barības un pārtikas importa pastiprinātu kontroli, kas nav dzīvnieku izcelsmes barība un pārtika.
2. Piemēro arī šādas definīcijas:
a) partija: noteikts un precīzi norādīts materiāla daudzums;
b) atsevišķais paraugs: mazs vienāds produkta daudzums, kas paņemts no katras atsevišķas paraugu ņemšanas vietas partijā visā partijas dziļumā (statiskā paraugu ņemšana) vai ņemts no produkta plūsmas noteiktā laika posmā (birstošu produktu paraugu ņemšana);
c) kopējais paraugs: produkta daudzums, kas iegūts, apvienojot un samaisot vairākus atsevišķos paraugus, kuri ņemti no konkrētas partijas;
d) laboratorijas paraugs: produkta daudzums, kas ņemts no kopējā parauga, kurš paredzēts laboratorijas pārbaudei un testēšanai;
e) analizējamais paraugs: homogenizēts laboratorijas paraugs, kas ir viss laboratorijas paraugs vai tā reprezentatīva daļa.
3. pants
Iepriekšējs paziņojums
Barības un pārtikas apritē iesaistītie uzņēmēji vai to pārstāvji laikus sniedz iepriekšēju paziņojumu par aptuveno datumu un laiku, kurā izraudzītajā ievešanas vietā tiks faktiski saņemts sūtījums, un par attiecīgā sūtījuma veidu. Uzņēmēji norāda, vai attiecīgais produkts ir pārtikas vai dzīvnieku barības produkts.
4. pants
Importa nosacījumi
1. Katram 1. pantā minēto produktu sūtījumam pievieno katras partijas analīzes protokolu un veselības sertifikātu, kuru paraugs sniegts III un IV pielikumā un kurus aizpildījis, parakstījis un apstiprinājis Ķīnas Tautas Republikas valsts iestādes, kas veic ievedumu/izvedumu inspekcijas un nosaka karantīnas (Entry Exit Inspection and Quarantine Bureau of the People’s Republic of China (AQSIQ)), pilnvarots pārstāvis.
2. Ja I pielikumā minēts produkts nesastāv no rīsiem, nesatur rīsus vai to neražo no rīsiem, analīzes protokola un veselības sertifikāta oriģinālu drīkst aizstāt ar apliecinājumu, kuru izsniedz uzņēmējs, kas atbild par sūtījumu, un kurā norādīts, ka pārtikas vai barības sastāvā nav, tā nesatur no vai to neražo no rīsiem.
3. Paraugu ņemšana un analīze 1. punktā minētā analīzes protokola nolūkos notiek saskaņā ar II pielikumu.
4. Katru sūtījumu apzīmē ar veselības sertifikātā norādīto kodu. Katru atsevišķo sūtījuma maisu vai cita veida iepakojumu apzīmē ar šo kodu.
5. pants
Oficiālās kontroles
1. Dalībvalsts kompetentā iestāde nodrošina to, ka attiecībā uz visiem 1. pantā minētajiem produktiem tiek veikta dokumentu pārbaude, lai nodrošinātu 4. pantā paredzēto importa nosacījumu izpildi.
2. Ja tādu produktu sūtījumam, kuri nav aprakstīti 4. panta 2. punktā, nav pievienots 4. pantā paredzētais veselības sertifikāts un analīzes protokols, attiecīgo sūtījumu nosūta atpakaļ uz tā izcelsmes valsti vai iznīcina.
3. Ja sūtījumam ir pievienots 4. pantā paredzētais veselības sertifikāts un analīzes protokols, kompetentā iestāde 100 % gadījumu ņem paraugu analīzes veikšanai saskaņā ar II pielikumu, lai noteiktu neatļautus ĢMO. Ja sūtījumā ir vairākas partijas, paraugus ņem no visām partijām un analīzi veic visiem paraugiem.
4. Kompetentā iestāde var atļaut sūtījuma turpmāku transportēšanu līdz fiziskās pārbaudes rezultātu saņemšanai. Šādā gadījumā sūtījums ir kompetento iestāžu nepārtrauktā uzraudzībā, līdz tiek saņemti fiziskās pārbaudes rezultāti.
5. Sūtījumus brīvā apgrozībā laiž tikai tad, kad pēc paraugu ņemšanas un analīzes veikšanas saskaņā ar II pielikumu konstatē, ka visas partijas atbilst Savienības tiesību aktos noteiktajām prasībām.
6. pants
Ziņojumi Komisijai
1. Reizi trijos mēnešos dalībvalstis sagatavo ziņojumu, kurā apraksta visu to analītisko testu rezultātus, kuri veikti iepriekšējos trīs mēnešos attiecībā uz 1. pantā minēto produktu sūtījumiem.
Minētos ziņojumus iesniedz Komisijai mēneša laikā pēc katra triju mēnešu perioda beigām (aprīlī, jūlijā, oktobrī un janvārī).
2. Ziņojumā norāda šādu informāciju:
a)
tādu sūtījumu skaits, no kuriem ņemti analizējamie paraugi;
b)
šā lēmuma 5. pantā paredzēto kontroļu rezultāti;
c)
tādu sūtījumu skaits, kas ir noraidīti, pamatojoties uz to, ka tiem nav pievienots veselības sertifikāts vai analīzes protokols.
7. pants
Sūtījuma sadalīšana
Sūtījumus nedrīkst sadalīt daļās, kamēr kompetentās iestādes nav pabeigušas oficiālās kontroles.
Ja sūtījumu pēc oficiālās kontroles sadala daļās, tad katrai sadalītā sūtījuma daļai pievieno apstiprinātu veselības sertifikāta un analīzes protokola kopiju.
8. pants
Izmaksas
Visas izmaksas par oficiālajām kontrolēm, ieskaitot paraugu ņemšanu, analīzes, uzglabāšanu un pasākumiem saistībā ar neatbilstību, sedz pārtikas un barības apritē iesaistītie uzņēmēji.
9. pants
Pārejas noteikumi
Atkāpjoties no 4. panta 1. punkta, dalībvalstis atļauj tādu 1. pantā minēto produktu sūtījumu importu, kuri izsūtīti no Ķīnas pirms 2012. gada 1. februāra, ar nosacījumu, ka no tiem ir ņemti paraugi un veikta analīze saskaņā ar 4. pantu.
10. pants
Pasākumu pārskatīšana
Šajā lēmumā noteiktie pasākumi pārskatāmi ne vēlāk kā pēc sešiem mēnešiem pēc to pieņemšanas.
11. pants
Atcelšana
Ar šo atceļ Lēmumu 2008/289/EK.
Atsauces uz atcelto lēmumu uzskata par atsaucēm uz šo lēmumu.
12. pants
Stāšanās spēkā
Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Briselē, 2011. gada 22. decembrī