PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 82/2011
ze dne 31. ledna 2011,
kterým se na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz překližky z okoumé pocházející z Čínské lidové republiky a ukončuje částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1942/2004 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz překližky z okoumé pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Výše uloženého cla byla stanovená v rozmezí od 6,5 % do 23,5 % pro čtyři výrobce a 66,7 % pro všechny ostatní výrobce.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti a o zahájení částečného prozatímního přezkumu z moci úřední
(2)
Po zveřejnění oznámení o blížícím se konci platnosti (3) antidumpingových opatření na dovoz překližky z okoumé pocházející z ČLR obdržela Komise žádost o přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(3)
Přezkum před pozbytím platnosti podala Evropská federace odvětví překližky (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby překližky z okoumé v Unii. Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu a k obnovení újmy pro výrobní odvětví Unie.
(4)
Kromě toho se na základě soudního řízení ve Francii v souvislosti s jednáním narušujícím hospodářskou soutěž u několika francouzských výrobců překližky z okoumé mělo za to, že není možné vyloučit, že uvedené jednání mohlo při původním šetření ovlivnit posouzení újmy. Z toho důvodu se tedy považovalo za vhodné současně zahájit z moci úřední prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení s cílem znovu přezkoumat stav újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie, zejména ve srovnání se stavem, který panoval během období původního šetření.
(5)
Komise po konzultaci s poradním výborem rozhodla, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a prozatímního částečného přezkumu omezeného na přezkoumání újmy podle čl. 11 odst. 2 a čl. 11 odst. 3 základního nařízení a zveřejnila oznámení o zahájení těchto přezkumů (dále jen „oznámení o zahájení přezkumů“) v Úředním věstníku Evropské unie (4).
3. Šetření
3.1. Období šetření
(6)
Šetření pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2008 do 30. září 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“).
(7)
Přezkum trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3.2. Strany dotčené tímto šetřením
(8)
Komise o zahájení těchto přezkumů oficiálně informovala známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, uživatele a dovozce, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká.
(9)
Zúčastněné strany dostaly příležitost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly, a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
4. Výběr vzorků
(10)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu výrobců v Unii, dovozců a vyvážejících výrobců v ČLR bylo považováno za vhodné přezkoumat v souladu s článkem 17 základního nařízení, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout, zda bude zapotřebí výběr vzorku, a pokud ano, provést tento výběr, byly výše uvedené strany vyzvány, aby se přihlásily do patnácti dnů ode dne zahájení přezkumu a poskytly Komisi informace stanovené v oznámení o zahájení.
(11)
Přihlásil se a v dané lhůtě poskytl požadované informace pouze jeden čínský vyvážející výrobce. Proto bylo rozhodnuto, že v případě čínských vyvážejících výrobců není výběr vzorku nutný. Jedinému spolupracujícímu čínskému vyvážejícímu výrobci byl zaslán dotazník, tento výrobce však následně přestal spolupracovat a neposkytl úplnou odpověď na dotazník. Proto, jak je vysvětleno ve 20. bodě odůvodnění, v souladu s ustanoveními čl. 18 odst. 1 základního nařízení zjištění vycházela z dostupných údajů.
(12)
Deset výrobců v Unii poskytlo požadované informace v dané lhůtě a souhlasilo se zařazením do vzorku. Na základě informací poskytnutých spolupracujícími výrobci v Unii vybrala Komise vzorek pěti výrobců v Unii, který představuje přibližně 40 % prodeje všech výrobců v Unii odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, v období přezkumného šetření a přibližně 35 % výroby všech výrobců v Unii. Vzorek byl vybrán na základě největšího reprezentativního objemu prodeje, který bylo možno ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumat, přičemž se zohlednilo geografické rozložení výrobců v Unii.
(13)
Komise zaslala pěti výrobcům v Unii zařazeným do vzorku dotazníky. Dvě ze společností zařazených do vzorku přestaly spolupracovat po fázi výběru vzorku. Vzhledem ke skutečnosti, že tři společnosti, které zaslaly vyplněné dotazníky, stále představovaly 30 % prodeje všech výrobců v Unii odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení v období přezkumného šetření, byl vzorek stále považován za reprezentativní.
(14)
Za účelem získání informací týkajících se hospodářských ukazatelů většího počtu výrobců z Unie Komise také zaslala zkrácené dotazníky pěti výrobcům, kteří nebyli zařazeni do vzorku, dvěma výrobcům, kteří přestali spolupracovat, a dvěma dalším známým výrobcům. Vyplněné zkrácené dotazníky zaslalo sedm výrobců.
5. Ověření obdržených informací
(15)
Komise shromáždila a prověřila všechny informace, které považovala za potřebné pro stanovení přetrvání nebo pravděpodobnosti obnovení dumpingu a újmy a pro posouzení zájmů Unie. Kontrolní návštěvy se uskutečnily v prostorách těchto společností:
5.1
Výrobci v Unii
-
GARNICA PLYWOOD S.A. (Španělsko),
-
JEAN THÉBAULT SAS (Francie),
-
JOUBERT ST JEAN D’ANGÉLY SAS (Francie).
5.2
Výrobci ve srovnatelné zemi
-
EKOL KONTRPLAK, Tasköprü (Turecko).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(16)
Dotčený výrobek je stejný výrobek jako v původním šetření a je definován takto: překližka sestávající pouze z dřevěných listů, z nichž každý má tloušťku nejvýše 6 mm, alespoň s jednou vnější vrstvou z okoumé nepotaženou trvalým filmem z jiných materiálů, pocházející z ČLR v současné době kódu KN ex 4412 31 10 (dříve ex 4412 13 10). Dotčený výrobek má velký počet způsobů konečného využití. Ve stavebnictví se používá ve stavebním truhlářství a tesařství na dřevěné obklady, bednění, vnější základy a balustrády a úpravy břehů. Rovněž se používá pro dekorativní účely, mimo jiné v silniční dopravě (např. v autech, autobusech, karavanech, kempinkových automobilech), námořní dopravě (jachty), k výrobě nábytku a dveří.
(17)
Existují dva hlavní typy překližky z okoumé: překližka vyrobená výhradně z okoumé („celookoumová“) a překližka s alespoň jednou vnější vrstvou z okoumé („s povrchem z okoumé“), přičemž na zbytek se použije jiné dřevo. Oba hlavní typy překližky z okoumé vypadají z vnějšku stejně. Navzdory rozdílům v mechanických vlastnostech mají všechny stejné fyzické vlastnosti, a v podstatě se používají pro stejný účel.
2. Obdobný výrobek
(18)
Jak ukázalo původní šetření a jak potvrdilo toto šetření, bylo zjištěno, že překližky z okoumé vyráběné v ČLR a prodávané na domácím trhu a výrobek vyráběný výrobním odvětví Unie a prodávaný v Unii mají v podstatě stejné fyzické i technické vlastnosti a stejné způsoby využití. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OPĚTOVNÉHO VÝSKYTU DUMPINGU
(19)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo přezkoumáno, zda je pravděpodobné, že po případném vypršení platnosti opatření proti ČLR dumping přetrvá nebo se obnoví.
(20)
Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění, v souladu s článkem 18 základního nařízení a vzhledem k absenci jakékoliv spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců, musela při analýze pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu Komise vycházet z informací, které měla k dispozici z jiných zdrojů. V tomto ohledu, jelikož nebyly k dispozici žádné podrobné informace o typech výrobků vyvážených do Unie z ČLR, se srovnání běžné hodnoty a vývozních cen muselo omezit na dva hlavní typy překližky z okoumé uvedené v 17. bodě odůvodnění.
(21)
V důsledku toho se analýza zakládala především na obchodních statistikách Eurostatu. Kromě toho jeden čínský vyvážející výrobce předkládal do června 2009 pravidelné zprávy o monitorování požadované na základě 61. bodu odůvodnění nařízení (ES) č. 1942/2004. Při analýze pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu proto mohly být do určité míry použity informace z těchto zpráv.
1. Běžná hodnota
1.1 Srovnatelná země
(22)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno tržní zacházení, v zemích v procesu hospodářské transformace, určí na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“).
(23)
V oznámení o zahájení bylo plánováno použít pro účely zjištění běžné hodnoty v případě ČLR u stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti Turecko, které již bylo použito jako srovnatelná země v původním šetření. Ačkoli k tomu byly vyzvány, žádná ze zúčastněných stran se k volbě Turecka nevyjádřila. Na základě informací dostupných v době výběru byl tedy vyvozen závěr, že nejvhodnější srovnatelnou zemí je Turecko.
1.2 Stanovení běžné hodnoty
(24)
Jeden turecký výrobce při šetření spolupracoval a zaslal vyplněný dotazník. V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízen byla běžná hodnota vypočtena na základě údajů ověřených v prostorách spolupracujícího tureckého výrobce, jak je uvedeno níže.
(25)
Běžná hodnota byla stanovena pro dva hlavní typy výrobků popsaných v 17. bodě odůvodnění. V případě jednoho z hlavních typů výrobku vycházela běžná hodnota z cen zaplacených nebo splatných při prodeji na domácím trhu Turecka, jelikož bylo zjištěno, že se tento prodej uskutečnil v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku. V případě druhého z hlavních typů výrobku, který vyráběl turecký výrobce, ale neprodával se na domácím trhu, byla v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení použita početně zjištěná běžná hodnota.
(26)
Pro početní zjištění běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly k průměrným výrobním nákladům během období přezkumného šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk z tuzemského prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
2. Vývozní cena
(27)
Jak již bylo uvedeno výše, vzhledem k neexistenci jakákoliv spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců a v souladu s článkem 18 základního nařízení byla vývozní cena stanovena na základě dostupných obchodních statistik Eurostatu. Jelikož Eurostat nedisponuje informacemi podle jednotlivých vyráběných typů překližky z okoumé, byly tyto údaje za účelem posouzení vývozní ceny obou hlavních typů překližky z okoumé upraveny na základě cenového rozdílu v procentech mezi překližkou celookoumovou a překližkou s povrchem z okoumé zjištěného v případě tureckého spolupracujícího výrobce.Takto získaný cenový rozdíl se poté použil u vážených průměrných cen podle Eurostatu.
(28)
Pokud se jedná o objemy, byl čínský objem vývozu obou hlavních typů překližky z okoumé vypočten na základě poměru mezi překližkou celookoumovou a překližkou s povrchem z okoumé zjištěného ze zpráv o monitorování uvedených ve 21. bodě odůvodnění pro období překrývající se s obdobím přezkumného šetření, přičemž se vycházelo z celkového objemu podle Eurostatu.
3. Srovnání
(29)
Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly v oprávněných a doložených případech provedeny úpravy o náklady na dopravu, námořní přepravné a pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady. Vzhledem k absenci spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců byla výše těchto úprav stanovena na základě dostupných údajů.
4. Dumpingové rozpětí
(30)
Zjištěné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením činilo 34,2 %.
5. Pravděpodobný vývoj dovozu v případě zrušení opatření
5.1 Předběžné poznámky
(31)
Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření byla též zkoumána pravděpodobnost pokračování dumpingu. Vzhledem k absenci spolupráce ze strany všech čínských vyvážejících výrobců vycházejí níže uvedené závěry týkající se objemu dovozu a volné kapacity v souladu se článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů, konkrétně ze statistiky obchodu a z písemných podáních zúčastněných stran.
5.2 Objem dovozu
(32)
Podle obchodních statistik Eurostatu se skutečný dovoz překližky z okoumé z ČLR od období původního šetření významně snížil, čínští výrobci se však dokázali udržet na trhu Unie s podílem, který během období přezkumného šetření činil 4,7 %.
5.3 Výrobní kapacita, volná kapacita
(33)
Vzhledem k absenci spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců překližky z okoumé se zkoumala situace čínského výrobního odvětví překližky jako celku (výroba překližky ze všech druhů dřeva). Jak je uvedeno v 89. bodě odůvodnění nařízení Komise (ES) č. 988/2004 (5), kterým bylo uloženo prozatímní antidumpingové clo v rámci původního šetření, výrobci překližky mohou vyrábět a vyrábějí překližku z různých druhů dřeva pomocí stejného vybavení. Žadatel předložil výpočet objemu překližky z okoumé vyráběné v ČLR založený na počtu kmenů okoumé dostupných na čínském trhu, který byl odhadován na 900 000 m3 v období přezkumného šetření. Žadatel také odhadoval, že přibližně 85 % nebo 765 000 m3 se použije na výrobu překližky. Skutečnou výrobu překližky z okoumé lze odhadnout jen stěží, protože sortiment výrobků, který má významný vliv na možný objem výroby je kvůli absenci spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců neznámý. Odhad výrobní kapacity založený na množství kmenů okoumé však jasně ukazuje, že při libovolném sortimentu výrobků je kapacita v ČLR výrazně vyšší než objem spotřebovávaný na trhu Unie (291 000 m3 v období přezkumného šetření, viz 41. bod odůvodnění).
(34)
Dále bylo, jak během současného přezkumu, tak v původním šetření zjištěno, že překližku z různých druhů dřeva vyrábějí stejné společnosti pomocí stejného vybavení. Dá se proto předpokládat, že při neexistenci opatření by čínští výrobci, kteří se v současné době zaměřují na výrobu jiných, méně lukrativních, typů překližky, postupně přeorientovali svou výrobu a stále více vyráběli překližku z okoumé. Podle čínské statistiky vývozu představoval čínský vývoz překližky v období přezkumného šetření více než 5 milionů m3 neboli přibližně sedmnáctinásobek objemu překližky z okoumé na trhu Unie. V důsledku toho je na výrazné zvýšení objemu překližky z okoumé určené na vývoz potřebná jen malá změna v sortimentu výrobků.
5.4 Objem a cena dovozu z ČLR do Unie a na trhy jiných třetích zemí
(35)
V roce 2009 a na základě čínských údajů o vývozu byl na trh Unie určen pouze malý podíl (cca 5 %) čínského vývozu překližky z tropického dřeva. Ve srovnání s cenami na jiných trzích se tyto prodeje uskutečnily za relativně vysoké prodejní ceny. Je proto pravděpodobné, že v případě zrušení opatření by do Unie směřoval větší podíl čínského vývozu překližky z okoumé.
5.5 Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(36)
Šetření prokázalo, že dotčený výrobek se dosud prodává na trhu Unie za dumpingové ceny v nezanedbatelném množství. Dostupné informace kromě toho naznačují, že objem výroby v ČLR je velmi vysoký a že podíl vývozu z ČLR do Unie je v současné době díky zavedeným opatřením omezen. V tomto ohledu se dá předpokládat, že v případě zrušení opatření se současný vývoz překližky z okoumé do ostatních zemí za nízké ceny opět přesune na trh Unie. Kromě toho se předpokládá, že v případě skončení platnosti opatření čínští výrobci překližky zvýší výrobu překližky z okoumé, protože trh Unie s překližkou z okoumé je relativně lukrativní.
(37)
S ohledem na tato zjištění byl proto učiněn závěr, že v případě skončení platnosti současných antidumpingových opatření je pokračování dumpingu pravděpodobné.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(38)
V rámci Unie je známo 16 výrobců obdobného výrobku na Kypru, ve Francii, v Řecku, Itálii, Portugalsku a Španělsku. Celková produkce Unie se odhaduje na 235 000 m3. Výrobci v Unii, kteří představují celkovou výrobu Unie tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. Během období posuzovaného v původním šetření trh Unie tvořilo 15 členských států. Vzhledem k tomu, že výroba překližky z okoumé je v nových dvanácti členských státech EU vcelku zanedbatelná, bude srovnání mezi původním a současným šetřením smysluplné.
(39)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, byl podrobně prošetřen vzorek tří výrobců, kteří představují přibližně 30 % prodeje všech výrobců v Unii nezávislým zákazníkům v unii a přibližně 26 % výroby všech výrobců v Unii. Vzorek sestával z těchto společností:
-
GARNICA PLYWOOD S.A. (Španělsko),
-
JEAN THÉBAULT SAS (Francie),
-
JOUBERT ST JEAN D’ANGÉLY SAS (Francie).
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba v Unii
(40)
Spotřeba překližky z okoumé byla stanovena na základě objemu prodejů výrobního odvětví Unie a jiných výrobců v Unii na trhu Unie a objemu dovozu ze třetích zemí do Unie na základě údajů Eurostatu.
(41)
Spotřeba Unie mezi obdobím šetření původního šetření a obdobím přezkumného šetření současného přezkumu celkově klesla o 35 %. Během posuzovaného období současného přezkumu se spotřeba Unie snížila o 22 %. Toto lze obecně vysvětlit tím, že překližka z okoumé byla do určité míry nahrazena jinými druhy tropického dřeva, jako například red canarium, bankirai nebo meranti. V roce 2008 a v období přezkumného šetření přispěly ke klesající poptávce po překližce z okoumé v Unii i hospodářská krize a následný útlum určitých průmyslových aktivit.
2006
2007
2008
OPŠ
Celková spotřeba Unie (m3)
375 105
382 976
339 914
291 421
Index (2006 = 100)
100
102
91
78
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum a Eurostat
2. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z ČLR
(42)
Skutečný dovoz dotčeného výrobku do Unie poklesl z 83 606 m3 v původním období šetření na 23 531 m3 v roce 2006. Potom se tento dovoz mezi lety 2006 a 2008 zvýšil o více než 20 % a mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření prudce klesl na 54 %, tedy na úroveň z roku 2006.
Dovoz (m3)
2006
2007
2008
OPŠ
ČLR
23 531
37 023
28 493
12 620
Index (2006 = 100)
100
157
121
54
Zdroj: Eurostat
(43)
Příslušný podíl na trhu se od roku 2006 do roku 2007 zvýšil o 3,4 procentního bodu. Od roku 2007 do roku 2008 se snížil o 1,3 procentního bodu a mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření dále klesl o 4,1 procentního bodu. Podíl čínského dovozu do Unie na trhu klesl během posuzovaného období celkově o 2 procentní body.
Podíl na trhu
2006
2007
2008
OPŠ
ČLR
6,3 %
9,7 %
8,4 %
4,3 %
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum a Eurostat
(44)
Průměrné ceny dovozu dotčeného výrobku z ČLR se od roku 2006 do období přezkumného šetření zvýšily o 32 %. Konkrétně se tyto ceny od roku 2006 do roku 2007 zvýšily o 22 %, od roku 2007 do roku 2008 pak o 3 procentní body a od roku 2008 do období přezkumného šetření o dalších 7 procentních bodů.
Dovoz (EUR/m3)
2006
2007
2008
OPŠ
ČLR
485
590
608
642
Index (2006 = 100)
100
122
125
132
Zdroj: Eurostat
3. Cenové podbízení
(45)
Pro účely analýzy cenového podbízení byly porovnány vážené průměrné prodejní ceny podle typu výrobku, účtované výrobci v Unii zařazenými do vzorku výrobního odvětví Unie při prodeji nezávislým odběratelům na trhu Unie, s odpovídajícím váženým průměrem cen dotčených dovozů. Srovnání bylo provedeno po odečtení rabatů a slev.
(46)
Na tomto základě bylo stanoveno, že ze strany čínského dovozu docházelo v období přezkumného šetření k cenovému podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie v průměru o 10 %.
(47)
Při původním šetření byla provedena úprava o rozdíl v jakosti mezi dotčeným výrobkem dováženým z ČLR a obdobným výrobkem prodávaným výrobním odvětvím Unie. S cílem vzít tuto skutečnost v úvahu byla v rámci současného šetření upravena kodifikace typů výrobků v dotaznících. Jelikož tento rozdíl v jakosti byl při současném šetření zohledněn a jelikož čínští vyvážející výrobci nepředložili žádné údaje týkající se dalších možných rozdílů v jakosti, úprava provedená v rámci původního šetření se proto v současném šetření neuplatnila. Během období šetření původního šetření se dotčené výrobky pocházející z ČLR prodávaly v Unii za ceny, které ve srovnání s cenami výrobního odvětví Unie představovaly cenové podbízení s rozpětím od 11 % do 52 %.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(48)
Byly analyzovány všechny ukazatele újmy uvedené v čl. 3 odst. 5 základního nařízení. Ukazatele týkající se objemu výroby, výrobní kapacity, využití kapacity zaměstnanosti, objemu prodeje, prodejních cen, produktivity a podílu na trhu byly analyzovány na základě údajů shromážděných za celé výrobní odvětví Unie. Co se týká všech ostatních ukazatelů újmy, jejich přezkoumání vycházelo z údajů předložených výrobci v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, a ověřených v prostorách každé společnosti.
a) Výroba
(49)
Objem výroby výrobního odvětví Unie se od roku 2006 do roku 2007 zvýšil o 31 %, od roku 2007 do roku 2008 se snížil o 2 procentní body a od roku 2008 do období přezkumného šetření klesl o dalších 13 procentních bodů. Přes 16 % nárůst objemu výroby mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření zůstává objem výroby výrobního odvětví Unie nižší než objemy zjištěné v rámci původního šetření, tj. je nižší než 283 265 m3 vyrobených v roce 2002 a 267 591 m3 vyrobených v původním období šetření.
2006
2007
2008
OPŠ
Dovoz (m3)
203 604
267 155
263 080
235 182
Index (2006 = 100)
100
131
129
116
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(50)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se od roku 2006 do roku 2007 zvýšila o 33 % a od roku 2007 do roku 2008 pak o dalších 12 procentních bodů. Od roku 2008 do období přezkumného šetření zůstala výrobní kapacita na stejné úrovni. Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období celkově zvýšila o 45 %. Využití kapacity dosahovalo 51 % v roce 2006 a v období přezkumného šetření se dále snížilo na 41 %.
2006
2007
2008
OPŠ
Dovoz (m3)
399 016
532 415
578 484
577 205
Index (2006 = 100)
100
133
145
145
Využití kapacity
51 %
50 %
45 %
41 %
Index (2006 = 100)
100
98
89
80
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum
c) Zaměstnanost
(51)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie vykazuje mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření nárůst o 11 %. Konkrétně se počet zaměstnaných osob zvýšil od roku 2006 do roku 2007 o 21 % a v roce 2008 se udržel přibližně na této úrovni. Od roku 2008 do období přezkumného šetření počet zaměstnanců klesl o 9 procentních bodů. V důsledku zániku společností a restrukturalizace už úroveň zaměstnanosti v posuzovaném období nikdy nedosáhla úrovní zjištěných v původním šetření.
2006
2007
2008
OPŠ
Zaměstnanost (osoby)
883
1 064
1 060
983
Index (2006 = 100)
100
121
120
111
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum
d) Objem prodeje
(52)
Během posuzovaného období se objem prodeje od výrobců v Unii nezávislým odběratelům snížil o 16 %. Od roku 2006 do roku 2007 byl prodej stabilní, potom se v roce 2008 a v období přezkumného šetření snížil. Objem prodeje během posuzovaného období se řádově pohyboval na stejné výši jako v posuzovaném období původního šetření.
2006
2007
2008
OPŠ
Objem prodeje v Unii (m3)
277 739
272 341
242 728
233 333
Index (2006 = 100)
100
98
87
84
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum
e) prodejní ceny
(53)
Od roku 2006 do roku 2007 se průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie pro nezávislé odběratele na trhu Unie zvýšily o 13 % a od roku 2007 do roku 2008 se pak zvýšily o dalších 5 procentních bodů. V období přezkumného šetření se tyto ceny vrátily zpět na úroveň z roku 2007. Během posuzovaného období se prodejní ceny v unii celkově zvýšily o 13 %.
2006
2007
2008
OPŠ
Jednotková cena na trhu Unie (EUR/m3)
786
885
930
887
Index (2006 = 100)
100
113
118
113
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum
f) Produktivita
(54)
Produktivita pracovní síly výrobců v Unii, měřená jako roční výstup (v metrech krychlových) na zaměstnance, v průběhu posuzovaného období vzrostla o 4 %. Tento nárůst odráží skutečnost, že výroba vzrostla rychlejším tempem než míra zaměstnanosti, a svědčí o zvýšené efektivnosti výrobců v Unii.
2006
2007
2008
OPŠ
Produktivita (m3 na zaměstnance)
231
251
248
239
Index (2006 = 100)
100
109
108
104
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum
g) Podíl na trhu
(55)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu vzrostl během posuzovaného období téměř o 6 procentních bodů. Konkrétně se od roku 2006 do roku 2007 snížil o 3 procentní body a od roku 2007 do roku 2008 zůstal poměrně stabilní. Od roku 2008 do období přezkumného šetření se zvýšil o 8,6 procentních bodů na 80,2 %. Ve zvýšení podílu výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období se promítá pokles prodejů Unie oproti výraznějšímu poklesu spotřeby v Unii.
2006
2007
2008
OPŠ
Podíl výrobců z Unie na trhu.
74,3 %
71,3 %
71,6 %
80,2 %
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum a Eurostat
h) Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(56)
Během období přezkumného šetření navzdory platným opatřením nadále docházelo k podstatnému dumpingu, ačkoli na nižších úrovních, než byly úrovně zjištěné při původním šetření. S ohledem na objem a cenu dumpingového dovozu nelze dopad vlastního dumpingového rozpětí, které je značné, považovat za zanedbatelný. Ačkoli bylo zaznamenáno určité zotavení z účinků dřívějšího dumpingu, výrobní odvětví Unie je i nadále zranitelné vůči poškozujícím účinkům dumpingového dovozu na trhu Unie.
(57)
Pokud jde o celkovou situaci výrobního odvětví Unie, bylo zjištěno, že od původního šetření několik výrobců ukončilo činnost. Podle dostupných informací největší výrobce v Unii z období původního šetření vyhlásil v roce 2008 úpadek s tím, že nejprve omezil a posléze úplně zastavil výrobu. Dva další výrobci v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku v rámci původního šetření, ukončili svoji činnost v roce 2005 a v roce 2006. Další francouzský výrobce rovněž ukončil činnost na začátku roku 2009. Kromě toho, jeden řecký výrobce významně omezil výrobu. Tento vývoj ukazuje, byť je možné, že přispěl ke zvýšení podílu na trhu u zbývajících výrobců v Unii, že výrobní odvětví Unie je jako celek stále nestabilní a zranitelné.
a) Zásoby
(58)
Konečná úroveň zásob u výrobců v Unii zařazených do vzorku během posuzovaného období vzrostla téměř pětinásobně. Ve srovnání s obdobím posuzovaným během původního šetření, kdy se překližka z okoumé vyráběla pouze na objednávku, zůstávají v nově posuzovaném období zjevně ve skladu větší objemy zásob. Jedná se zejména o rok 2008 a období přezkumného šetření v důsledku poklesu objemů prodeje.
Vzorek
2006
2007
2008
OPŠ
Konečný stav zásob (m3)
1 419
3 954
6 805
6 589
Index (2006 = 100)
100
279
480
464
Zdroj: odpovědi na dotazník
b) Mzdy
(59)
Roční mzdové náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku vzrostly během posuzovaného období o 26 %. Konkrétně vzrostly o 29 % od roku 2006 do roku 2007. Dále se od roku 2007 do roku 2008 snížily o 3 procentní body. Od roku 2008 do období přezkumného šetření zůstaly na stabilní úrovni.
Vzorek
2006
2007
2008
OPŠ
Roční mzdové náklady (v EUR)
6 429 123
8 262 078
8 125 944
8 100 326
Index (2006 = 100)
100
129
126
126
Zdroj: odpovědi na dotazník
c) Ziskovost a návratnost investic
(60)
Úroveň ziskovosti výrobců v Unii zařazených do vzorku činila 4,3 % v roce 2006 a v roce 2007 a v roce 2008 se zvýšila se na 9,8 %, resp. na 8,3 %, předtím než klesla na 5,9 % v období přezkumného šetření. Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech z čisté účetní hodnoty investic, se snížila o 51 % během posuzovaného období neboli z 12,5 % v roce 2006 na 6,2 % v období přezkumného šetření.
Vzorek
2006
2007
2008
OPŠ
Ziskovost Unie (v % čistého prodeje)
4,3 %
9,8 %
8,3 %
5,9 %
Index (2006 = 100)
100
230
193
137
Návratnost investic (zisk v % z čisté účetní hodnoty investic)
12,5 %
13,6 %
12,1 %
6,2 %
Index (2006 = 100)
100
109
97
49
Zdroj: odpovědi na dotazník
d) Peněžní tok a schopnost navýšit kapitál
(61)
Čistý peněžní tok u výrobců v Unii zařazených do vzorku z provozní činnosti se během posuzovaného období zvýšil o 32 %. Nic nenasvědčovalo tomu, že by výrobní odvětví Unie mělo problémy s navyšováním kapitálu.
Vzorek
2006
2007
2008
OPŠ
Peněžní tok (v EUR)
10 507 019
11 414 266
15 892 091
13 853 776
Index (2006 = 100)
100
109
151
132
Zdroj: odpovědi na dotazník
e) Investice
(62)
Roční investice výrobců zařazených do vzorku do výroby obdobného výrobku se zvýšily od roku 2006 do roku 2007 o 10 %, od roku 2007 do roku 2008 o 100 procentních bodů a od roku 2008 do období přezkumného šetření o dalších 16 procentuálních bodů. Celkově se investice v posuzovaném období zvýšily o 126 %.
Vzorek
2006
2007
2008
OPŠ
Čisté investice (v EUR)
3 588 258
3 959 491
7 520 975
8 108 166
Index (2006 = 100)
100
110
210
226
Zdroj: odpovědi na dotazník
5. Závěr o hospodářské situaci výrobního odvětví Unie
(63)
Z analýzy makroekonomických a mikroekonomických údajů vyplývá, že situace výrobního odvětví Unie je poměrně stabilní. Zejména úroveň ziskovosti u výrobců v Unii zahrnutých do vzorku se dostala z úrovně -8,9 % zjištěné u výrobců zahrnutých do vzorku při původním šetření a průměrná úroveň ziskovosti se během posuzovaného období pohybovala mezi 4,3 % a 9,8 %. Výrobní odvětví Unie také dokázalo díky platným opatřením zvýšit svůj podíl na zmenšujícím se trhu.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv cen v případě zrušení opatření
(64)
Ačkoliv se zdá, že se výrobní odvětví Unie stabilizovalo a zotavilo z účinků dumpingového dovozu z ČLR, nedosáhlo úrovně výroby, prodeje a zaměstnanosti z období před původním šetřením. Řada výrobců v Unii ukončila činnost, což také naznačuje, že výrobní odvětví je stále do jisté míry nestabilní.
(65)
Řada prvků ukazuje na pravděpodobnost obnovení újmy, pokud by opatření přestala platit. Zaprvé, vzhledem k současné úrovni cenového podbízení zjištěné v případe dovozu z ČLR a za předpokladu, že by se současná nízká úroveň dovozních cen zachovala nebo by se dokonce ještě snížila za účelem získání ztraceného podílu na trhu, by výrobní odvětví Unie nebylo schopno zachovat současnou cenovou úroveň. Toto pravděpodobné snížení cen by skutečně ohrozilo zotavování výrobního odvětví Unie, k němuž v současnosti dochází, a ziskovost výrobního odvětví Unie.
(66)
Zadruhé, vzhledem ke značné výrobní kapacitě vyvážejících výrobců v ČLR je pravděpodobné, že by se zvýšil objem (dumpingového) dovozu za nízké ceny. Toto by v důsledku znamenalo, že by výrobní odvětví Unie ztratilo podíl na trhu, a vzhledem k nízké úrovni využití kapacity již v období přezkumného šetření by to mohlo vést k dalšímu omezení výroby nebo dokonce k dalšímu ukončování činnosti výrobců v Unii.
(67)
Na základě výše uvedeného byl přijat závěr, že v případě pozbytí platnosti opatření existuje pravděpodobnost obnovení újmy způsobené obnoveným dumpingovým dovozem dotčeného výrobku z ČLR.
(68)
Okoumé je tropické dřevo, které roste především v Gabonu a v menší míře v Rovníkové Guineji a v Kamerunu. Žádající sdružení poskytlo důkazy o tom, že gabonská vláda zakázala vývoz kmenů okoumé nezbavených kůry z Gabonu počínaje 1. lednem 2010, aby bylo zpracování kmenů na dýhy zachováno v této zemi. Bylo proto přezkoumáno, zda by tento zákaz, přesto, že k němu došlo až po období přezkumného šetření, mohl mít významný vliv na současnou analýzu.
(69)
Informace získané v rámci šetření naznačují, že asijské společnosti dovážející/vyvážející více než 60 % gabonských kmenů mají silnou pozici ve vyjednávání se Société Nationale des Bois du Gabon (SNBG), která je hlavním vývozcem dřeva z okoumé, a s gabonskou vládou a zdá se, že uvedené rozhodnutí na ně má menší dopad než na evropské společnosti. Vzhledem k absenci spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců nebylo možné uskutečnit jakákoliv další hodnocení příslušných dopadů.
(70)
Uvedený zákaz vývozu vstoupil v platnost až dne 1. ledna 2010, tj. po skončení období přezkumného šetření, a na kmeny vytěžené před koncem roku 2009, které se mohly stále vyvážet, se uplatňovalo přechodné období do konce května 2010. Za účelem přezkoumání účinku, který měl vstup uvedeného zákazu vývozu v platnost na výrobce v Unii, byli dne 14. září 2010 členové žádajícího sdružení požádání o doplňující informace. Odpověděli čtyři výrobci v Unii. Dva z výrobců zařazených do vzorku mají v Gabonu vlastní závod na odstraňování kůry a proto se nezdá, že by na ně měl uvedený zákaz nějaké dopady. Všichni výrobci zařazení do vzorku však potvrdili informace, že čínské společnosti mají silnou vyjednávací pozici při zajišťování přístupu k surovinám a že účinnost vymáhání zákona je dosud nízká. Výrobci v Unii potvrdili, že po zavedení zákazu vývozu kmenů z Gabonu se dodávky okoumé snížily a ceny se zvýšily a že tato nová situace má nejhorší dopad na výrobce, kteří mají závod na odstraňování kůry z okoumé v Unii.
(71)
V každém případě se uvedený zákaz v zásadě vztahuje na veškerý vývoz, tj. také na vývoz do ČLR. Nová právní situace v Gabonu proto zřejmě nemá žádný vliv na analýzu v rámci stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti.
2. Závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy
(72)
Na základě výše uvedené analýzy byl přijat závěr, že by skončení platnosti stávajících opatření s největší pravděpodobností vedlo k obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem dotčeného výrobku z ČLR.
G. PROZATÍMNÍ PŘEZKUM OMEZENÝ NA ASPEKTY ÚJMY V SOUVISLOSTI S ROZHODNUTÍM FRENCH CONSEIL DE LA CONCURRENCE
(73)
Jak se uvádí ve 4. bodě odůvodnění, několik francouzských výrobců bylo podrobeno soudnímu řízení ve Francii v souvislosti s jednáním narušujícím hospodářskou soutěž, kvůli kterému se považovalo za vhodné zahájit z moci úřední prozatímní přezkum s cílem přezkoumat stav újmy působené výrobnímu odvětví Unie, zejména ve srovnání se stavem, který panoval během období šetření původního šetření.
(74)
Ve výše uvedeném soudním procesu uložila French Conseil de la Concurrence pokutu šesti francouzským výrobcům překližky z důvodů jednání narušujícího hospodářskou soutěž (tj. uplatňování stejných ceníků a společné zvyšování cen) během období od listopadu 1995 do května 2004. Pařížský odvolací soud svým rozsudkem ze dne 29. září 2009 potvrdil rozhodnutí Conseil de la Concurrence, ačkoli výši udělených pokut poněkud snížil.
(75)
V rámci analýzy újmy v původním šetření bylo do vzorku zařazeno pět evropských výrobců: tři francouzští, jeden italský a jeden portugalský. Dvěma ze tří francouzských výrobců zařazených do vzorku byly později uděleny výše uvedené pokuty. Za účelem přezkoumání možného vlivu výše uvedeného jednání narušujícího hospodářskou soutěž na analýzu újmy byly nejdříve porovnány průměrné prodejní ceny každé ze společností zařazených do původního vzorku. Bylo zjištěno, že dva francouzští výrobci, kterým byly později uděleny pokuty, měli skutečně vyšší průměrné jednotkové prodejní ceny než ostatní tři společnosti ve vzorku. Tento cenový rozdíl lze částečně vysvětlit zjištěními původního šetření, tj. odlišným sortimentem výrobků těchto výrobců. Při detailnějším porovnání se však zdá, že jednotkové prodejní ceny těchto dvou francouzských výrobců během období původního šetření byly také vyšší jak u překližky celookoumové (o 7-30 %), tak u překližky s povrchem z okoumé (o 3-19 %).
(76)
Jako další krok byly proto údaje týkající se těchto dvou francouzských společností, kterým byla udělena pokuta, vyjmuty z výpočtu újmy a pro účely zjištění újmy v původním případu byly zkoumány údaje od zbývajících tří společností. Vzhledem k tomu, že makroekonomické ukazatele (výroba, produktivita, prodej, podíl na trhu, zaměstnanost a růst) vycházely z údajů poskytnutých deseti výrobci v Unii, byly údaje týkající se francouzských společností, kterým byla udělena pokuta, vyjmuty i z tohoto výpočtu.
(77)
Bylo zjištěno, že zjištění původního šetření týkající se takzvaných mikroekonomických ukazatelů by se bez údajů od francouzských společností, kterým byla udělena pokuta, výrazně nezměnily. Během posuzovaného období původního šetření se ziskovost společností zařazených do vzorku snížila z 3,5 % na -8,9 %. Kdyby se francouzští výrobci, kterým byla udělena pokuta, ze vzorku vyřadili, ziskovost by se snížila z 3,1 % na -6,5 %. Návratnost investic společností zařazených do vzorku se snížila z 15,6 % na -27,5 %; bez francouzských výrobců, kterým byla udělena pokuta, by se snížila z 19,3 % na -38,9 %. Investice společností zařazených do vzorku se snížily o 80 %; bez francouzských výrobců, kterým byla udělena pokuta, by se snížily o 86 %. Peněžní tok výrobců zařazených do vzorku se snížil z 7,6 milionu EUR na 59 000 EUR; bez francouzských výrobců, kterým byla udělena pokuta, by se snížil z 1,5 milionu EUR na -69 000 EUR. Pokud jde o makroekonomické údaje týkající se výrobního odvětví Unie jako celku, kdyby byli francouzští výrobci, kterým byla udělena pokuta, z posouzení vyřazeni, byl by obraz situace výrobního odvětví Unie přesnější. Během posuzovaného období původního šetření se výroba výrobního odvětví Unie snížila o 10 %; bez francouzských výrobců, kterým byla udělena pokuta, by se snížila o 1 %. Zaměstnanost výrobního odvětví Unie klesla o 9 %; bez francouzských výrobců, kterým byla udělena pokuta, by zůstala na stabilní úrovni. Hodnota prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie se snížila o 7 %; bez francouzských výrobců, kterým byla udělena pokuta, by se zvýšila o 5 %. Objem prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie se snížil o 10 %; bez francouzských výrobců, kterým byla udělena pokuta, by se zvýšil o 1 %.
(78)
I kdyby byly vyloučeny francouzské společnosti, kterým byla udělena pokuta, a obrázek újmy by proto byl zřetelnější, v rámci původního šetření by stále existovala podstatná újma. Vyplývá to zejména z vývoje takzvaných mikroekonomických ukazatelů.
(79)
Bylo také zkoumáno, zda jednání francouzských výrobců narušující hospodářskou soutěž mohlo mít potenciální účinek na výslednou újmu zjištěnou při současném přezkumu. Zaprvé, vzhledem k tomu, že tento kartel přestal fungovat v roce 2004, jednání narušující hospodářskou soutěž již nemohlo mít přímý vliv na žádný z ukazatelů. Bylo proto posuzováno, zda by ještě nemohl existovat nepřímý vliv na analýzu újmy, konkrétně v důsledku nákladů na pokuty. Bylo zjištěno, že ani jeden ze dvou francouzských výrobců zařazených do vzorku nezahrnul výši pokuty do výpočtu ziskovosti. Proto bylo zjištěno, že ani dřívější jednání narušující hospodářskou soutěž, ani uložené pokuty neměly žádný vliv na současnou analýzu újmy.
(80)
Na základě výše uvedené analýzy se konstatuje, že jednání francouzských výrobců narušující hospodářskou soutěž nemělo žádný účinek na stav újmy výrobního odvětví Unie, zejména ve srovnání se stavem, který panoval během období šetření původního šetření. Částečný prozatímní přezkum by proto měl být ukončen.
H. ZÁJEM UNIE
(81)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se zkoumalo, zda existují přesvědčivé důvody současná antidumpingová opatření nezachovat. Určení zájmu Unie vycházelo z hodnocení všech dotčených zájmů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(82)
Je třeba připomenout, že při původním šetření se usuzovalo, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje zhodnotit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady, které platná antidumpingová opatření mohla mít na dotčené strany.
(83)
Na tomto základě se zkoumalo, zda i přes závěry o pravděpodobnosti přetrvání či obnovení poškozujícího dumpingu neexistují přesvědčivé důkazy, které by vedly k závěru, že zachování opatření není v tomto konkrétním případě v zájmu Unie.
1. Zájem výrobního odvětví Unie a dalších výrobců v Unii
(84)
Zachování antidumpingových opatření uložených na dovoz z dotčené země by zvýšilo možnosti výrobního odvětví Unie dosáhnout přiměřené úrovně ziskovosti, neboť tato opatření by zamezila vytlačování výrobního odvětví Unie z trhu rozsáhlými objemy dumpingového dovozu z ČLR. Skutečně existuje jasná pravděpodobnost poškozujícího dumpingu značného objemu působícího újmu, jemuž by výrobní odvětví Unie nemohlo odolávat. Zachování platných antidumpingových opatření by proto i nadále výrobnímu odvětví Unie přinášelo prospěch.
(85)
Přijímá se proto závěr, že by zachování antidumpingových opatření vůči ČLR bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie a dalších výrobců v Unii.
2. Zájem dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení
(86)
V rámci šetření spolupracovali dva dovozci v Unii, kteří nejsou ve spojení. Oba byli proti zachování opatření a tvrdili, že opatření jsou neúčinná, že čínské výrobky nejsou vzhledem k rozdílům v kvalitě srovnatelné s obdobnými výrobky vyráběnými výrobním odvětvím Unie, a vyjádřili pochybnosti o konkurenceschopnosti odvětví výroby překližky z okoumé v Unii. Žádné z těchto tvrzení však nebylo doloženo. Jelikož neexistuje žádný důkaz, že platná antidumpingová opatření významně postihují dovozce, má se za to, že zachování opatření nebude mít žádný zásadní nepříznivý dopad na dovozce v Unii.
3. Zájem uživatelů v Unii
(87)
Vyplněné dotazníky zaslali tři uživatelé z Itálie, Řecka a Francie. Vzhledem k tomu, že žádný z nich nenakupoval dotčený výrobek z ČLR, a jelikož neexistují žádné další důkazy o tom, že současná platná antidumpingová opatření významně postihují uživatele, je možné konstatovat, že zachování opatření nebude mít na uživatele v Unii žádný zásadní negativní dopad.
4. Závěr týkající se zájmu Unie
(88)
Má se tudíž za to, že v souvislosti se zájmy Unie neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování platných opatření.
I. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(89)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby stávající opatření byla zachována.
Společnost
Celní sazba v
%
Nantong Zongyi Plywood Co., Ltd
9,6
Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd
23,5
Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd
6,5
Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd
17
Všechny ostatní společnosti
66,7
(90)
Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky. Oprávněná vyjádření a připomínky byly patřičným způsobem zohledněny.
(91)
Z výše uvedeného vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 a s čl. 11 odst. 3 základního nařízení měla být antidumpingová opatření uložená na dovoz překližky z okoumé pocházející z ČLR zachována.
(92)
Individuální sazby antidumpingového cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného těmito společnostmi, a tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů, které jsou ve spojení s výslovně jmenovanými společnostmi, nemohou využívat těchto sazeb a podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(93)
Všechny žádosti o uplatňování těchto individuálních sazeb antidumpingového cla (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (6) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách v činnostech společnosti, které se týkají výroby, domácího a vývozního prodeje a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. V případě potřeby bude poté nařízení příslušným způsobem změněno a bude aktualizován seznam společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(94)
Aby se co nejvíce omezilo riziko obcházení opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách a v zájmu zajištění řádného používání antidumpingového cla, je v tomto případě nutné přijmout zvláštní opatření. Tato zvláštní opatření zahrnují předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Dovoz, k němuž není přiložena taková faktura, podléhá antidumpingovému clu, které platí pro „všechny ostatní společnosti“.
(95)
Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci tohoto šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu překližky z okoumé definované jako překližka sestávající pouze z dřevěných listů, z nichž každý má tloušťku nejvýše 6 mm, alespoň s jednou vnější vrstvou z okoumé nepotaženou trvalým filmem z jiných materiálů, v současnosti kódu KN ex 4412 31 10 (kód Taric 4412311010) a pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Výrobce
Celní sazba v
%
Doplňkový kód TARIC
Nantong Zongyi Plywood Co., Ltd
Xingdong Town, Tongzhou City,
provincie Jiangsu, Čínská lidová republika
9,6
A526
Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd
Linhai Economic Development Zone, Zhejiang,
Čínská lidová republika
23,5
A527
Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd
Xue Lou Miao Pu, Dangshan County,
provincie Anhui 235323, Čínská lidová republika
6,5
A528
Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd
North of Ganyao Town, Jiashan,
provincie Zhejiang, Čínská lidová republika
17
A529
Všechny ostatní společnosti
66,7
A999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částečný prozatímní přezkum v souladu s čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009 se ukončuje.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 31. ledna 2011.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 82/2011
(2011. gada 31. janvāris),
ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas piemēro galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes okoume saplākšņa importam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu un izbeidz daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 3. punktu
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu un 11. panta 2., 3., 5. un 6. punktu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Spēkā esošie pasākumi
(1)
Padome pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) ar Regulu (EK) Nr. 1942/2004 (2) piemēroja galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) izcelsmes okoume saplākšņa importam. Četriem ražotājiem piemērotais maksājuma līmenis svārstījās no 6,5 % līdz 23,5 %, bet visiem pārējiem ražotājiem tas bija noteikts 66,7 % apmērā.
2. Termiņa beigu pārskatīšanas pieprasījums un ex officio daļējas starpposma pārskatīšanas sākšana
(2)
Pēc tam, kad bija publicēts paziņojums par gaidāmajām termiņa beigām (3) spēkā esošajiem ĶTR izcelsmes okoume saplākšņa importam piemērojamajiem antidempinga pasākumiem, Komisija atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam saņēma pieprasījumu veikt termiņa beigu pārskatīšanu.
(3)
Pieprasījumu veikt termiņa beigu pārskatīšanu iesniedza Eiropas Saplākšņa nozares federācija (FEIC) (“pieprasījuma iesniedzējs”) to Savienības ražotāju vārdā, kuru produkcija veido nozīmīgu daļu - šajā gadījumā vairāk nekā 50 % - no okoume saplākšņa produkcijas Savienībā. Pieprasījumu pamatoja ar apgalvojumu, ka pasākumu pārtraukšana, iespējams, varētu sekmēt dempinga turpināšanos vai atkārtošanos un radīt atkārtotu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
(4)
Turklāt pēc Francijas tiesas procesa par vairāku Francijas okoume saplākšņa ražotāju pret konkurenci vērsto rīcību tika pausts viedoklis, ka nevar izslēgt šā procesa iespējamo ietekmi, sagrozot kaitējuma novērtējumu sākotnējā izmeklēšanā. Tāpēc uzskatīja par lietderīgu paralēli sākt arī ex officio starpposma pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam, lai atkārtoti pārbaudītu stāvokli attiecībā uz Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, īpaši salīdzinājumā ar stāvokli, kas dominēja sākotnējās izmeklēšanas periodā.
(5)
Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka pierādījumi ir pietiekami, lai sāktu termiņa beigu un daļējas starpposma pārskatīšanas procedūru, kas attiecas tikai uz kaitējuma pārbaudi atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. un 3. punktam, Komisija publicēja paziņojumu par šo pārskatīšanas procedūru sākšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (4) (“paziņojums par procedūras sākšanu”).
3. Izmeklēšana
3.1. Izmeklēšanas periods
(6)
Izmeklēšana par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību attiecās uz laikposmu no 2008. gada 1. oktobra līdz 2009. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”).
(7)
Uz kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības novērtēšanu attiecināmo tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2006. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).
3.2. Šajā izmeklēšanā iesaistītās personas
(8)
Par pārskatīšanas procedūru sākšanu Komisija oficiāli paziņoja zināmajiem Savienības ražotājiem, ĶTR ražotājiem eksportētājiem, attiecīgajiem zināmajiem lietotājiem un importētājiem, kā arī ĶTR iestādēm.
(9)
Ieinteresētajām personām deva iespēju paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski izklāstīt savu viedokli un lūgt, lai tās tiktu uzklausītas. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās ir jāuzklausa.
4. Izlase
(10)
Ņemot vērā Savienības ražotāju, importētāju un ĶTR ražotāju eksportētāju acīmredzami lielo skaitu, uzskatīja par lietderīgu saskaņā ar pamatregulas 17. pantu pārbaudīt, vai ir jāizmanto izlases metode. Lai Komisija varētu lemt par izlases metodes nepieciešamību un vajadzības gadījumā veikt atlasi, iepriekš minētajām personām lūdza paziņot par sevi 15 dienu laikā pēc pārskatīšanas procedūras sākuma un sniegt Komisijai paziņojumā par procedūras sākšanu prasīto informāciju.
(11)
Tikai viens Ķīnas ražotājs eksportētājs pieteicās un noteiktajā termiņā sniedza prasīto informāciju. Tāpēc nolēma, ka attiecībā uz Ķīnas ražotājiem eksportētājiem nav jāizmanto izlases metode. Vienīgajam Ķīnas ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, nosūtīja anketu, tomēr pēc tam tas pārtrauca sadarbību un neatbildēja uz anketas jautājumiem. Tādējādi, kā paskaidrots 20. apsvērumā, saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punkta noteikumiem konstatējumus izdarīja, izmantojot pieejamos faktus.
(12)
Desmit Savienības ražotāji noteiktajā termiņā sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Komisija, pamatojoties uz informāciju, ko tā saņēma no Savienības ražotājiem, kas sadarbojās, veica atlasi, izvēloties piecus Savienības ražotājus, kuru produkcija veido aptuveni 40 % no visu Savienības ražotāju pārdevumu apjoma nesaistītiem klientiem Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā un aptuveni 35 % no visu Savienības ražotāju produkcijas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Atlasi veica, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo pārdošanas apjomu, ko atvēlētajā laikā varētu pienācīgi pārbaudīt, un ņemot vērā Savienības ražotāju ģeogrāfisko izplatību.
(13)
Komisija nosūtīja anketas pieciem izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem. Divi no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem pēc atlases posma pārtrauca sadarbību. Ņemot vērā, ka pārējie trīs uzņēmumi, kuri iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem, pārstāvēja aptuveni 30 % no visu Savienības ražotāju pārdevumu apjoma nesaistītiem klientiem Savienībā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, uzskatīja, ka izlase joprojām ir reprezentatīva.
(14)
Komisija nosūtīja saīsinātu anketu arī tiem pieciem ražotājiem, kurus neiekļāva izlasē, diviem sadarbību pārtraukušajiem ražotājiem un diviem citiem zināmiem ražotājiem, lai iegūtu informāciju par ekonomiskajiem rādītājiem, atsaucoties uz lielāku Savienības ražotāju skaitu. Uz šīm saīsinātajām anketām saņēma atbildes no septiņiem ražotājiem.
5. Saņemtās informācijas pārbaude
(15)
Komisija apkopoja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica turpmāk minēto uzņēmumu telpās.
5.1.
Savienības ražotāji:
-
GARNICA PLYWOOD S.A. (Spānija),
-
JEAN THÉBAULT SAS (Francija),
-
JOUBERT ST JEAN D’ANGÉLY SAS (Francija).
5.2.
Ražotājs analogajā valstī:
-
EKOL KONTRPLAK, Tasköprü (Turcija).
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
1. Attiecīgais ražojums
(16)
Attiecīgais ražojums ir sākotnējā izmeklēšanā vērtētais ražojums, kas definējams šādi: ĶTR izcelsmes saplāksnis, kas sastāv tikai no koksnes loksnēm, kur katra plāksne nav biezāka par 6 mm un vismaz viena ārējā okoume plāksne nav pārklāta ar pastāvīgu cita materiāla kārtu, kuru pašlaik klasificē ar KN kodu ex 4412 31 10 (iepriekš ex 4412 13 10). Attiecīgajam ražojumam ir plašs galīgais lietojums. To izmanto celtniecībā galdniecības un namdara apšuvuma darbos, slēģu plāksnēm, pagraba apšuvumam, margām un krasta apšuvuma plāksnēm. To izmanto arī vairāk dekoratīviem mērķiem, cita starpā autotransportā (piemēram, automobiļos, autobusos, tūristu autofurgonos un tūristu treileros), jūras transportā (jahtās), mēbeļu un durvju ražošanā.
(17)
Ir divi galvenie okoume saplākšņa veidi: saplāksnis, kas izgatavots tikai no okoume (“viendabīgais okoume”), un saplāksnis, kam vismaz viena ārējā kārta ir izgatavota no okoume (“plaknes okoume”), bet pārējā daļa izgatavota no citas koksnes. Abi galvenie okoume saplākšņa veidi ārēji izskatās līdzīgi. Neskatoties uz atšķirīgām mehāniskajām īpašībām, tiem ir vienādas fiziskās pamatīpašības un tos pamatā izmanto vienādā nolūkā.
2. Līdzīgais ražojums
(18)
Kā noskaidrots sākotnējā izmeklēšanā un apstiprināts šajā izmeklēšanā, ir konstatēts, ka ĶTR ražotajam un iekšzemes tirgū pārdotajam okoume saplāksnim un Savienības ražotāju ražotajam un Savienībā pārdotajam ražojumam ir vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un tos izmanto vienādā nolūkā. Tādēļ šie ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem.
C. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
(19)
Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu pārbaudīja, vai pēc iespējamām pret ĶTR vērsto spēkā esošo pasākumu termiņa beigām dempings var turpināties vai atkārtoties.
(20)
Kā norādīts 11. apsvērumā, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu un tā kā Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamība bija jāanalizē, balstoties uz Komisijai no citiem avotiem pieejamo informāciju. Tā kā saistībā ar šo nebija pieejama sīka informācija par konkrētajiem no ĶTR uz Savienību eksportētajiem ražojumu veidiem, normālās vērtības un eksporta cenu salīdzinājumu varēja veikt tikai diviem galvenajiem okoume saplākšņa veidiem, kā norādīts 17. apsvērumā.
(21)
Tādējādi analīzi veica, pamatojoties galvenokārt uz Eurostat tirdzniecības statistiku. Turklāt līdz 2009. gada jūnijam viens Ķīnas ražotājs eksportētājs bija iesniedzis periodiskos uzraudzības ziņojumus, kuri tika pieprasīti atbilstīgi 61. apsvērumam Regulā (EK) Nr. 1942/2004. Tāpēc daļu informācijas no šiem ziņojumiem varēja izmantot dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības analīzē.
1. Normālā vērtība
1.1. Analogā valsts
(22)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu pārejas ekonomikas valstīs normālā vērtība attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kuriem nepiešķir tirgus ekonomikas režīmu, jānosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību trešā valstī ar tirgus ekonomiku (“analogā valsts”).
(23)
Paziņojumā par procedūras sākšanu kā piemērotu analogo valsti ĶTR normālās vērtības noteikšanai šajā termiņa beigu pārskatīšanā ieteica Turciju, kuru kā analogo valsti izmantoja jau sākotnējā izmeklēšanā. Lai gan ieinteresētās personas aicināja izteikt piezīmes par Turcijas kā analogās valsts izvēli, neviena valsts piezīmes nesniedza. Tāpēc, pamatojoties uz izvēles laikā pieejamo informāciju, nolēma, ka Turcija ir piemērotākā analogā valsts.
1.2. Normālās vērtības noteikšana
(24)
Viens Turcijas ražotājs sadarbojās un iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību aprēķināja (kā norādīts turpmāk), pamatojoties uz tā Turcijas ražotāja telpās pārbaudītajiem datiem, kurš sadarbojās.
(25)
Normālo vērtību noteica abiem galvenajiem ražojuma veidiem, kuri aprakstīti 17. apsvērumā. Vienam galvenajam ražojuma veidam normālo vērtību noteica, pamatojoties uz cenām, kas samaksātas vai jāmaksā, ražojumu pārdodot Turcijas iekšzemes tirgū, jo konstatēja, ka tas tika pārdots reprezentatīvos daudzumos un parastajā tirdzniecības apritē. Otram galvenajam ražojuma veidam, kuru Turcijas ražotājs ražoja, bet nepārdeva iekšzemes tirgū, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu izmantoja salikto normālo vērtību.
(26)
Lai iegūtu salikto normālo vērtību atbilstoši pamatregulas 2. panta 3. punktam, radušās pārdošanas, vispārējās un administratīvās (PVA) izmaksas un no līdzīgā ražojuma pārdošanas iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē gūto vidējo svērto peļņu pieskaitīja vidējām ražošanas izmaksām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.
2. Eksporta cena
(27)
Tā kā Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās (kā norādīts iepriekš) un saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, eksporta cenu noteica, pamatojoties uz pieejamo Eurostat tirdzniecības statistiku. Eurostat neietver informāciju par okoume saplākšņa veidiem, tāpēc eksporta cenu novērtēšanai katram no diviem galvenajiem okoume saplākšņa veidiem attiecīgos skaitļus koriģēja, pamatojoties uz cenu procentuālo atšķirību starp cenu par viendabīgu un plaknes okoume saplāksni Turcijas ražotājam, kurš sadarbojās. Šādi iegūto cenu atšķirību piemēroja vidējām svērtajām Eurostat cenām.
(28)
Attiecībā uz apjomiem - sākot no Eurostat kopējiem apjomiem, Ķīnas eksporta apjomu katram no diviem galvenajiem okoume saplākšņa veidiem aprēķināja, pamatojoties uz to attiecību starp viendabīgu un plaknes okoume saplāksni, kura konstatēta 21. apsvērumā minētajos uzraudzības ziņojumos par periodu, kas sakrita ar pārskatīšanas izmeklēšanas periodu.
3. Salīdzinājums
(29)
Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika veiktas attiecīgas korekcijas, ņemot vērā cenas un to salīdzināmību ietekmējošās atšķirības. Pamatojoties uz iepriekš minēto, vajadzīgos un pamatotos gadījumos atskaitīja korekcijas, kurās ņemtas vērā transporta izmaksu, jūras pārvadājumu un apdrošināšanas izmaksu, pārkraušanas, iekraušanas un papildu izmaksu atšķirības. Tā kā Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, šo atvieglojumu summas noteica, izmantojot pieejamos faktus.
4. Dempinga starpība
(30)
Konstatētā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu samaksas, bija 34,2 %.
5. Iespējamās importa apjomu izmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā
5.1. Iepriekšējas piezīmes
(31)
Papildus dempinga pastāvēšanas analīzei pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pārbaudīja arī dempinga turpināšanās iespējamību. Tā kā Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, turpmākie secinājumi par importa apjomu un neizmantoto jaudu saskaņā ar pamatregulas 18. pantu balstās uz pieejamajiem faktiem, proti, tirdzniecības statistiku un ieinteresēto personu iesniegto informāciju.
5.2. Importa apjoms
(32)
Saskaņā ar Eurostat tirdzniecības statistiku faktiskais okoume saplākšņa imports no ĶTR uz Savienību ievērojami samazinājās kopš sākotnējā izmeklēšanas perioda, bet Ķīnas ražotājiem izdevās palikt Savienības tirgū, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā saglabājot tirgus daļu 4,7 % apmērā.
5.3. Ražošanas jauda, neizmantotā jauda
(33)
Tā kā Ķīnas okoume saplākšņa ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tika pārbaudīts Ķīnas saplākšņa ražošanas nozares stāvoklis kopumā (saplākšņa ražošana no visiem koksnes veidiem). Kā norādīts 89. apsvērumā Komisijas Regulā (EK) Nr. 988/2004 (5), ar ko piemēro antidempinga pagaidu maksājumus sākotnējās izmeklēšanas gaitā, saplākšņa ražotāji uz vienām un tām pašām iekārtām var ražot un ražo saplākšņus no dažādiem koksnes veidiem. Pieprasījuma iesniedzējs iesniedza ĶTR saražotā okoume saplākšņa apjoma aprēķinu, kas veikts, pamatojoties uz Ķīnas tirgū pieejamo okoume baļķu daudzumu - aplēsts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tas bija aptuveni 900 000 m3. Pēc pieprasījuma iesniedzēja aplēsēm aptuveni 85 % jeb 765 000 m3 no šā daudzuma tiek izmantots saplākšņa ražošanā. Faktisko okoume saplākšņa ražošanas jaudu ir grūti noteikt, tāpat kā ražojumu apvienojumu, kam ir svarīga ietekme uz iespējamiem saražotajiem daudzumiem un kas nav zināms, tā kā Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās. Tomēr uz okoume baļķiem pamatotās ražošanas jaudas aplēses skaidri parāda, ka jebkurā ražojumu klāsta scenārijā ražošanas jauda ĶTR ir ievērojami lielāka par Savienības tirgū patērētajiem apjomiem (291 000 m3 pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, sk. 41. apsvērumu).
(34)
Turklāt gan pašreizējās pārskatīšanas, gan sākotnējās izmeklēšanas laikā konstatēts, ka vieni un tie paši uzņēmumi no dažādiem koksnes veidiem saplākšņus ražo uz vienām un tām pašām iekārtām. Tāpēc sagaidāms, ka, atceļot pasākumus, Ķīnas ražotāji, kuri patlaban galveno uzmanību pievērš cita - mazāk ienesīga - saplākšņa veida ražošanai, var ātri mainīt ražošanu uz okoume saplākšņa ražošanu. Saskaņā ar Ķīnas eksporta statistiku Ķīnas saplākšņa eksports pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija 5 miljoni m3 jeb aptuveni 17 reižu lielāks par visu Savienības okoume saplākšņa tirgu. Tāpēc ievērojamai eksportam pieejamā okoume saplākšņa apjoma palielināšanai ir nepieciešama tikai neliela ražojuma apvienojuma maiņa.
5.4. No ĶTR uz Savienību un citām trešām valstīm veiktā importa apjoms un cenas
(35)
Pamatojoties uz Ķīnas eksporta datiem, 2009. gadā Savienībā nonāca tikai neliela Ķīnas tropiskā saplākšņa eksporta daļa (aptuveni 5 %). Salīdzinot ar cenām citos tirgos, šī tirdzniecība notika par salīdzinoši augstām pārdošanas cenām. Tāpēc iespējams, ka, pasākumus atceļot, lielāka Ķīnas okoume saplākšņa eksporta daļa tiks novirzīta uz Savienību.
5.5. Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību
(36)
Izmeklēšana parādīja, ka attiecīgo ražojumu Savienības tirgū turpina pārdot par dempinga cenām un ievērojamos apjomos. Turklāt pieejamā informācija liecina, ka ražošanas apjoms ĶTR ir ļoti liels un tā eksporta daļu uz Savienību patlaban ierobežo spēkā esošie pasākumi. Šādā saistībā sagaidāms, ka, pasākumus atceļot, uz Savienības tirgu novirzīs okoume saplāksni, ko par zemākām cenām patlaban eksportē uz citām valstīm. Turklāt, ja pasākumus atcels, ir sagaidāms, ka Ķīnas saplākšņa ražotāji palielinās okoume saplākšņa ražošanas jaudu, jo Savienības okoume saplākšņa tirgus ir salīdzinoši ienesīgs.
(37)
Tāpēc, ņemot vērā šos konstatējumus, tiek secināts, ka tad, ja patlaban spēkā esošos antidempinga pasākumus atļautu atcelt, dempings, iespējams, turpinātos.
D. SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA
(38)
Ir zināms, ka Savienībā līdzīgo ražojumu izgatavo 16 ražotāji Kiprā, Francijā, Grieķijā, Itālijā, Portugālē un Spānijā. Tiek lēsts, ka Savienības kopīgā ražošanas jauda ir aptuveni 235 000 m3. Savienības ražotāji, kuru saražotā produkcija veido visu Savienības produkcijas kopapjomu, veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. Attiecīgajā periodā sākotnējā izmeklēšanā Savienības tirgu veidoja ES 15 dalībvalstis. Tā kā okoume saplākšņa ražošanas apjoms jaunajās ES 12 dalībvalstīs ir diezgan neliels, salīdzinājums starp pašreizējo un sākotnējo izmeklēšanu būs nozīmīgs.
(39)
Kā minēts 10. apsvērumā, tika veikta sīka izmeklēšana attiecībā uz trīs izlasē iekļautajiem ražotājiem, kuru produkcija veidoja aptuveni 30 % no visu Savienības ražotāju pārdevumiem nesaistītiem klientiem pārskatīšanas izmeklēšanas periodā un aptuveni 26 % no visu Savienības ražotāju produkcijas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Izlasē bija iekļauti šādi uzņēmumi:
-
GARNICA PLYWOOD S.A. (Spānija),
-
JEAN THÉBAULT SAS (Francija),
-
JOUBERT ST JEAN D’ANGÉLY SAS (Francija).
E. STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ
1. Patēriņš Savienībā
(40)
Okoume saplākšņa patēriņu Savienībā noteica, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares un citu Savienības ražotāju pārdošanas apjomiem Savienības tirgū un importa apjomiem no trešām valstīm Savienībā, izmantojot Eurostat datus.
(41)
Laikposmā starp sākotnējās izmeklēšanas periodu un pašreizējās pārskatīšanas izmeklēšanas periodu patēriņš Savienībā ir samazinājies par 35 %. Attiecīgajā periodā pašreizējā pārskatīšanā patēriņš Savienībā ir samazinājies par 22 %. To vispārēji skaidro ar faktu, ka okoume saplāksni zināmā mērā ir aizstājuši citi tropiskās koksnes veidi, tādi kā red canarium, bankirai vai meranti. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā un 2008. gadā ekonomikas krīzes un tai sekojošā noteiktas rūpnieciskās darbības samazinājuma dēļ saruka pieprasījums pēc okoume saplākšņa Savienībā.
2006
2007
2008
PIP
Kopējais patēriņš Savienībā (m3)
375 105
382 976
339 914
291 421
Indekss (2006. gads = 100)
100
102
91
78
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, pārskatīšanas pieprasījums un Eurostat dati.
2. ĶTR importa apjoms, tirgus daļa un cenas
(42)
Faktiskais attiecīgā ražojuma imports Savienībā samazinājās no 83 606 m3 sākotnējās izmeklēšanas periodā līdz 23 531 m3 2006. gadā. Pēc tam šis imports pieauga vairāk nekā par 20 % laikposmā no 2006. līdz 2008. gadam un strauji samazinājās laikposmā no 2008. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam, sasniedzot 54 % no 2006. gada līmeņa.
Imports (m3)
2006
2007
2008
PIP
ĶTR
23 531
37 023
28 493
12 620
Indekss (2006. gads = 100)
100
157
121
54
Avots: Eurostat dati.
(43)
Attiecīgā tirgus daļa pieauga par 3,4 procentu punktiem laikposmā no 2006. līdz 2007. gadam. Tā samazinājās par 1,3 procentu punktiem laikposmā no 2007. līdz 2008. gadam un turpināja samazināties par 4,1 procentu punktu laikposmā no 2008. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam. Kopumā Ķīnas importa tirgus daļa Savienībā attiecīgajā periodā samazinājās par 2 procentu punktiem.
Tirgus daļa
2006
2007
2008
PIP
ĶTR
6,3 %
9,7 %
8,4 %
4,3 %
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, pārskatīšanas pieprasījums un Eurostat dati.
(44)
Attiecīgā ražojuma importa no ĶTR vidējās cenas pieauga par 32 % laikposmā no 2006. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam. Konkrētāk, šīs cenas pieauga par 22 % laikposmā no 2006. līdz 2007. gadam, turpināja pieaugt par 3 procentu punktiem laikposmā no 2007. līdz 2008. gadam un vēl par 7 procentu punktiem - laikposmā no 2008. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam.
Imports (EUR/m3)
2006
2007
2008
PIP
ĶTR
485
590
608
642
Indekss (2006. gads = 100)
100
122
125
132
Avots: Eurostat dati.
3. Cenu samazinājums
(45)
Lai analizētu cenu samazinājumu, izlasē iekļauto Savienības ražotāju katra ražojuma veida vidējo svērto pārdošanas cenu nesaistītiem klientiem Savienības tirgū salīdzināja ar atbilstošo attiecīgā importētā ražojuma vidējo svērto cenu. Salīdzinājumu veica pēc atlaižu atskaitīšanas.
(46)
Pamatojoties uz to, noteica, ka vidēji pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Ķīnas imports bija samazinājis Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas par 10 %.
(47)
Sākotnējā izmeklēšanā veica korekciju par kvalitātes atšķirību starp attiecīgo importēto ražojumu no ĶTR un līdzīgo Savienības ražotāju pārdoto ražojumu. Šajā izmeklēšanā ražojumu veidu kodificēšanu anketās koriģēja tā, lai ņemtu vērā iepriekš minēto. Tā kā šajā izmeklēšanā ņēma vērā kvalitātes atšķirību un Ķīnas ražotāji eksportētāji nesniedza datus par iespējamām papildu atšķirībām kvalitātē, pašreizējā izmeklēšanā nepiemēroja sākotnējā izmeklēšanā veikto korekciju. Sākotnējās izmeklēšanas laikā attiecīgos ĶTR izcelsmes ražojumus pārdeva Savienībā par cenām, kas samazināja Savienības ražotāju cenas par 11-52 %.
4. Saimnieciskais stāvoklis Savienības ražošanas nozarē
(48)
Ir veikta visu pamatregulas 3. panta 5. punktā minēto kaitējuma rādītāju analīze. Ražošanas apjoma, ražošanas jaudas, jaudas izmantojuma, nodarbinātības, pārdošanas apjoma, pārdošanas cenu, ražīguma un tirgus daļas rādītāji analizēti, pamatojoties uz datiem, kas apkopoti par visu Savienības ražošanas nozari. Attiecībā uz visiem citiem kaitējuma rādītājiem par pārbaudes pamatu izmantoja katra uzņēmuma telpās pārbaudīto informāciju, ko bija iesnieguši izlasē iekļautie Savienības ražotāji.
a) Ražošana
(49)
Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms pieauga par 31 % laikposmā no 2006. līdz 2007. gadam, samazinājās par 2 procentu punktiem laikposmā no 2007. līdz 2008. gadam un vēl par 13 procentu punktiem - laikposmā no 2008. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam. Neraugoties uz ražošanas apjoma pieaugumu par 16 % laikposmā no 2006. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam, Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms saglabājas zemāks nekā sākotnējā izmeklēšanā konstatētais, t. i., mazāks nekā 283 265 m3 2002. gadā un 267 591 m3 sākotnējās izmeklēšanas periodā.
2006
2007
2008
PIP
Ražošana (m3)
203 604
267 155
263 080
235 182
Indekss (2006. gads = 100)
100
131
129
116
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums.
b) Ražošanas jauda un jaudas izmantojums
(50)
Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda laikposmā no 2006. līdz 2007. gadam palielinājās par 33 % un laikposmā no 2007. līdz 2008. gadam - vēl par 12 procentu punktiem. Laikposmā no 2008. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam ražošanas jauda bija stabila. Savienības ražošanas nozares ražošanas jaudas kopējais pieaugums attiecīgajā periodā bija 45 %. Jaudas izmantojums 2006. gadā bija 51 %, un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tas samazinājās līdz 41 %.
2006
2007
2008
PIP
Ražošanas jauda (m3)
399 016
532 415
578 484
577 205
Indekss (2006. gads = 100)
100
133
145
145
Jaudas izmantojums
51 %
50 %
45 %
41 %
Indekss (2006. gads = 100)
100
98
89
80
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums.
c) Nodarbinātība
(51)
Laikposmā no 2006. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam Savienības ražošanas nozares nodarbinātības līmenis pieauga par 11 %. Konkrētāk, laikposmā no 2006. līdz 2007. gadam nodarbināto skaits pieauga par 21 %, un tas saglabājās gandrīz tādā pašā līmenī 2008. gadā. Laikposmā no 2008. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam nodarbināto skaits samazinājās par 9 procentu punktiem. Uzņēmumu slēgšanas un pārstrukturēšanas rezultātā nodarbinātības līmenis attiecīgajā periodā vairs nesasniedza to līmeni, kāds tika konstatēts sākotnējās izmeklēšanas laikā.
2006
2007
2008
PIP
Nodarbinātība (cilvēki)
883
1 064
1 060
983
Indekss (2006. gads = 100)
100
121
120
111
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums.
d) Pārdošanas apjoms
(52)
Savienības ražotāju pārdošanas apjoms Savienības nesaistītiem klientiem attiecīgajā periodā samazinājās par 16 %. Pirms tā samazinājuma 2008. gadā un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pārdošana bija stabila laikposmā no 2006. līdz 2007. gadam. Pārdošanas apjomi attiecīgajā periodā bija tādi paši kā salīdzinājumā ar attiecīgo periodu sākotnējā izmeklēšanā.
2006
2007
2008
PIP
Pārdošanas apjoms Savienībā (m3)
277 739
272 341
242 728
233 333
Indekss (2006. gads = 100)
100
98
87
84
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums.
e) Pārdošanas cenas
(53)
Laikposmā no 2006. līdz 2007. gadam Savienības ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas Savienības tirgū nesaistītiem klientiem palielinājās par 13 % un laikposmā no 2007. līdz 2008. gadam pieauga vēl par 5 procentu punktiem. Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā šīs cenas atgriezās 2007. gada līmenī. Kopumā Savienībā pārdošanas cenas attiecīgajā periodā palielinājās par 13 %.
2006
2007
2008
PIP
Vienības cena Savienības tirgū (EUR/m3)
786
885
930
887
Indekss (2006. gads = 100)
100
113
118
113
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums.
f) Ražīgums
(54)
Savienības ražotāju darbaspēka ražīgums, ko mēra, ņemot vērā produkcijas izlaidi (kubikmetros) uz vienu nodarbināto vienā nodarbinātības gadā, attiecīgajā periodā pieauga par 4 %. Tas liecina, ka produkcijas apjoms pieauga ātrāk nekā nodarbinātības līmenis, un norāda uz Savienības ražotāju darba efektivitātes pieaugumu.
2006
2007
2008
PIP
Ražīgums (m3 uz vienu nodarbināto)
231
251
248
239
Indekss (2006. gads = 100)
100
109
108
104
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums.
g) Tirgus daļa
(55)
Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās par gandrīz 6 procentu punktiem. Konkrētāk, tā samazinājās par 3 procentu punktiem laikposmā no 2006. līdz 2007. gadam un bija diezgan stabila laikposmā no 2007. līdz 2008. gadam. Laikposmā no 2008. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam tā palielinājās par 8,6 procentu punktiem un sasniedza 80,2 %. Savienības ražošanas nozares tirgus daļas pieaugums attiecīgajā periodā atspoguļo Savienības pārdošanas apjomu samazinājumu pret vēl izteiktāku Savienības patēriņa samazinājumu.
2006
2007
2008
PIP
Savienības ražotāju tirgus daļa
74,3 %
71,3 %
71,6 %
80,2 %
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, pārskatīšanas pieprasījums un Eurostat dati.
h) Dempinga starpības apjoms un atgūšanās no iepriekšējā dempinga
(56)
Neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā turpinājās ievērojams dempings, kaut gan kopumā zemākā līmenī nekā sākotnējā izmeklēšanā konstatētais. Ņemot vērā importa dempinga apjomu un cenas, faktiskās dempinga starpības ievērojamo ietekmi var uzskatīt par nozīmīgu. Lai gan varēja konstatēt zināmu atgūšanos no iepriekšējā dempinga, Savienības ražošanas nozare joprojām ir jutīga pret kaitējumu radošu ietekmi, ko Savienības tirgū rada imports par dempinga cenām.
(57)
Attiecībā uz Savienības ražošanas nozares situāciju kopumā tika konstatēts, ka vairāki ražotāji kopš sākotnējās izmeklēšanas ir slēguši ražotnes. Saskaņā ar pieejamo informāciju lielākais sākotnējās izmeklēšanas periodā minētais Savienības ražotājs bankrotēja 2008. gadā, sākumā samazinot un pēc tam pilnīgi apturot ražošanu. Divi citi sākotnējā izmeklēšanā izlasē iekļautie Savienības ražotāji slēdza ražotnes attiecīgi 2005. un 2006. gadā. 2009. gada sākumā ražotni slēdza arī viens Francijas ražotājs. Turklāt viens Grieķijas ražotājs ir ievērojami samazinājis ražošanas jaudu. Pat tad, ja šie notikumi būtu veicinājuši atlikušo Savienības ražotāju tirgus daļas pieaugumu, tie tomēr liecina, ka Savienības ražošanas nozare kopumā vēl ir nestabila un jutīga.
a) Krājumi
(58)
Izlasē iekļauto Savienības ražotāju noslēguma krājumu līmenis attiecīgajā periodā bija palielinājies gandrīz piecas reizes. Salīdzinājumā ar attiecīgo periodu sākotnējās izmeklēšanas laikā, kad okoume saplāksni ražoja tikai pēc pasūtījuma, attiecīgajā periodā krājumos glabā lielākus izstrādājuma apjomus. Tas īpaši attiecas uz 2008. gadu un pārskatīšanas izmeklēšanas periodu, jo samazinājās pārdošanas apjomi.
Paraugs
2006
2007
2008
PIP
Noslēguma krājumi (m3)
1 419
3 954
6 805
6 589
Indekss (2006. gads = 100)
100
279
480
464
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
b) Algas
(59)
Izlasē iekļauto Savienības ražotāju gada darbaspēka izmaksas attiecīgajā periodā pieauga par 26 %. Konkrētāk, gada darbaspēka izmaksas palielinājās par 29 % laikposmā no 2006. līdz 2007. gadam. Turpmāk tās samazinājās par 3 procentu punktiem laikposmā no 2007. līdz 2008. gadam. Laikposmā no 2008. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam tās saglabājās stabilas.
Paraugs
2006
2007
2008
PIP
Gada darbaspēka izmaksas (EUR)
6 429 123
8 262 078
8 125 944
8 100 326
Indekss (2006. gads = 100)
100
129
126
126
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
c) Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem
(60)
Izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitātes līmenis 2006. gadā bija 4,3 %, attiecīgi 2007. un 2008. gadā tas pieauga un sasniedza 9,8 % un 8,3 %, bet pārskatīšanas izmeklēšanas periodā saruka līdz 5,9 %. Ienākums no ieguldījumiem (“INI”), ko izsaka kā peļņu procentos no ieguldījumu uzskaites neto vērtības, attiecīgajā periodā samazinājās par 51 % jeb no 12,5 % 2006. gadā līdz 6,2 % pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.
Paraugs
2006
2007
2008
PIP
Savienības rentabilitāte (% no neto pārdevumu apjoma)
4,3 %
9,8 %
8,3 %
5,9 %
Indekss (2006. gads = 100)
100
230
193
137
INI (peļņa % no ieguldījumu neto uzskaites vērtības)
12,5 %
13,6 %
12,1 %
6,2 %
Indekss (2006. gads = 100)
100
109
97
49
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
d) Naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu
(61)
Izlasē iekļauto Savienības ražotāju neto naudas plūsma no pamatdarbības attiecīgajā periodā palielinājās par 32 %. Nekas neliecināja, ka Savienības ražošanas nozarei ir bijušas grūtības piesaistīt kapitālu.
Paraugs
2006
2007
2008
PIP
Naudas plūsma (EUR)
10 507 019
11 414 266
15 892 091
13 853 776
Indekss (2006. gads = 100)
100
109
151
132
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
e) Ieguldījumi
(62)
Izlasē iekļauto ražotāju gada ieguldījumi līdzīgā ražojuma ražošanā laikposmā no 2006. līdz 2007. gadam palielinājās par 10 %, laikposmā no 2007. līdz 2008. gadam - par 100 procentu punktiem un laikposmā no 2008. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam pieauga vēl par 16 procentu punktiem. Kopumā ieguldījumi attiecīgajā periodā palielinājās par 126 %.
Paraugs
2006
2007
2008
PIP
Neto ieguldījumi (EUR)
3 588 258
3 959 491
7 520 975
8 108 166
Indekss (2006. gads = 100)
100
110
210
226
Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.
5. Secinājums par Savienības ražošanas nozares saimniecisko stāvokli
(63)
Makroekonomisko un mikroekonomisko datu analīze liecina, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis ir diezgan stabils. Īpaši notikusi izlasē iekļauto Savienības ražotāju rentabilitātes atjaunošanās no -8,9 % līmeņa, ko konstatēja izlasē iekļautajiem ražotājiem sākotnējā izmeklēšanā, un vidējā rentabilitāte visu attiecīgo periodu ir svārstījusies no 4,3 % līdz 9,8 %. Turklāt spēkā esošo pasākumu rezultātā Savienības ražošanas nozare spēja palielināt savu tirgus daļu apstākļos, kad tirgus samazinājās.
F. KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
1. Plānotā importa apjoma un cenas ietekme pasākumu atcelšanas gadījumā
(64)
Lai gan šķiet, ka Savienības ražošanas nozares darbība ir stabilizējusies un tā ir atguvusies no ietekmes, ko bija radījis imports par dempinga cenām no ĶTR, tomēr tā nav sasniegusi periodā pirms sākotnējās izmeklēšanas laika konstatēto ražošanas, pārdošanas un nodarbinātības līmeni. Arī fakts, ka vairāki Savienības ražotāji slēdza savas ražotnes, norāda, ka ražošanas nozare kopumā vēl ir nestabila.
(65)
Vairāki elementi norāda uz kaitējuma atkārtošanās iespējamību gadījumā, ja pasākumus ļautu atcelt. Pirmkārt, ņemot vērā pašreizējo ĶTR importa samazināto līmeni un pieņemot, ka pašreizējais zemais importa cenu līmenis saglabāsies vai pat tiks vēl pazemināts, lai atgūtu zaudēto tirgus daļu, Savienības ražošanas nozare nespētu uzturēt pašreizējo cenu līmeni. Šis iespējamais cenu pazeminājums apdraudētu pašreizējo Savienības ražošanas nozares atgūšanos un mazinātu rentabilitāti.
(66)
Otrkārt, ņemot vērā Ķīnas ražotāju eksportētāju ievērojamo ražošanas jaudu, iespējams, ka imports (par dempinga cenām) zema cenu līmeņa gadījumā pieaugs. Tas savukārt nozīmētu, ka Savienības ražošanas nozare zaudētu pārdošanas apjomu tirgū, un, ņemot vērā jau tā zemo jaudas izmantojuma rādītāju pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, tas varētu radīt turpmāku ražošanas samazinājumu vai pat izraisīt turpmāku Savienības ražotāju ražotņu slēgšanu.
(67)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka tad, ja pasākumus atceltu, pastāv kaitējuma atkārtošanās iespējamība, ko radītu atsāktais attiecīgā ražojuma imports par dempinga cenām no ĶTR.
(68)
Okoume ir tādu tropisku koku koksne, kuri aug galvenokārt Gabonā un retāk ir sastopami Ekvatoriālajā Gvinejā un Kamerūnā. Sūdzību iesniegusī asociācija sniedza pierādījumus par to, ka Gabonas valdība no 2010. gada 1. janvāra ir aizliegusi eksportēt nemizotus okoume baļķus no Gabonas, lai saglabātu baļķu pārstrādi saplākšņos valstī. Tāpēc tika pārbaudīts, vai šādam aizliegumam - lai arī tas stājās spēkā pēc pārskatīšanas izmeklēšanas perioda - būtu nozīmīga ietekme uz pašreizējo analīzi.
(69)
Izmeklēšanā saņemtā informācija liecināja, ka Āzijas uzņēmumiem, kuri importē/eksportē vairāk nekā 60 % Gabonas baļķu, šķiet, ir stingra nostāja sarunās ar galveno okoume koksnes eksportētāju Société Nationale des Bois du Gabon (SNBG) un Gabonas valdību un tos, šķiet, mazāk nekā Eiropas uzņēmumus ietekmē Gabonas valdības lēmums. Tā kā Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, šajā ziņā ietekmes novērtēšanu nevarēja turpināt.
(70)
Eksporta aizliegums stājās spēkā tikai 2010. gada 1. janvārī, t. i., pēc pārskatīšanas izmeklēšanas perioda, un līdz 2009. gada beigām nocirstajiem baļķiem piemēroja pārejas periodu, kas beidzās 2010. gada maijā un kura laikā baļķus vēl varēja eksportēt. Lai pārbaudītu eksporta aizlieguma stāšanās spēkā ietekmi uz Savienības ražotājiem, 2010. gada 14. septembrī no sūdzību iesniegušās asociācijas dalībniekiem pieprasīja papildu informāciju. Atbildes saņēma no četriem Savienības ražotājiem. Diviem no izlasē iekļautajiem ražotājiem ir savas koku mizošanas ražotnes Gabonā, tāpēc tos, šķiet, neietekmē aizliegums. Tomēr visi izlasē iekļautie ražotāji apstiprināja informāciju, ka Ķīnas uzņēmumiem ir stingra nostāja sarunās, lai nodrošinātu piekļuvi izejmateriāliem, un tiesību akta īstenošanas efektivitāte būs redzama nākotnē. Savienības ražotāji apstiprināja, ka pēc baļķu eksporta aizlieguma Gabonā okoume piegāde ir samazinājusies un cenas palielinājušās un ka visvairāk šajā situācijā cieš ražotāji, kuriem ir okoume mizošanas ražotnes Savienībā.
(71)
Jebkurā gadījumā aizliegums attiecas uz visu eksportu, t. i., arī uz eksportu uz ĶTR. Tāpēc jaunā juridiskā situācija Gabonā, šķiet, neietekmē pašreizējo termiņa beigu pārskatīšanas analīzi.
2. Secinājums par kaitējuma atkārtošanās iespējamību
(72)
Pamatojoties uz iepriekš minēto analīzi, tiek secināts, ka pasākumu atcelšanas rezultātā ir iespējama kaitējuma atkārtošanās Savienības ražošanas nozarei, ko radītu attiecīgā ražojuma imports par dempinga cenām no ĶTR.
G. STARPPOSMA PĀRSKATĪŠANA, KAS ATTIECAS VIENĪGI UZ KAITĒJUMA ASPEKTIEM, ŅEMOT VĒRĀ FRANCIJAS KONKURENCES PADOMES LĒMUMU
(73)
Kā minēts šīs regulas 4. apsvērumā, vairāki Francijas ražotāji pret konkurenci vērstas rīcības rezultātā bija iesaistīti Francijas tiesvedības procesā, tāpēc par atbilstošu tika atzīta ex officio starpposma pārskatīšanas procedūras uzsākšana, lai atkārtoti pārbaudītu kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, jo īpaši salīdzinājumā ar stāvokli, kas dominēja sākotnējās izmeklēšanas periodā.
(74)
Iepriekš minētajā tiesvedības procesā Francijas Konkurences padome (Conseil de la Concurrence) sešiem Francijas saplākšņa ražotājiem pret konkurenci vērstas rīcības (t. i., viena cenu ierobežojuma un cenu palielinājuma vienlaicīgas piemērošanas) dēļ laikposmā no 1995. gada novembra līdz 2004. gada maijam uzlika naudas sodu. Parīzes Apelācijas tiesa (Cour d’Appel de Paris) 2009. gada 29. septembra spriedumā apstiprināja Konkurences padomes lēmumu, lai gan nedaudz samazināja soda naudas apmēru.
(75)
Sākotnējās izmeklēšanas kaitējuma analīzes veikšanai izlasē iekļāva piecus Eiropas ražotājus: trīs Francijas, vienu Itālijas un vienu Portugāles ražotāju. Diviem no trim izlasē iekļautajiem Francijas ražotājiem vēlāk piesprieda iepriekš minētos naudas sodus. Lai pārbaudītu iespējamo iepriekš minētās pret konkurenci vērstās rīcības ietekmi uz kaitējuma analīzi, pirmkārt, salīdzināja katra sākotnējā izlasē iekļautā uzņēmuma vidējās pārdošanas cenas. Tika konstatēts, ka diviem vēlāk sodītajiem Francijas ražotājiem patiesi bija augstākas vienības vidējās pārdošanas cenas nekā pārējiem trīs izlasē iekļautajiem uzņēmumiem. Daļēji šo cenu atšķirību var skaidrot ar sākotnējās izmeklēšanas konstatējumiem, t. i., šo ražotāju dažādo ražojumu klāstu. Tomēr, veicot sīkāku salīdzinājumu, izrādījās, ka sākotnējā izmeklēšanas periodā divu Francijas ražotāju vienības pārdošanas cenas bija augstākas arī divu galveno veidu saplākšņiem - par viendabīgu okoume (par 7-30 % augstākas) un par plaknes okoume saplāksni (par 3-19 % augstākas).
(76)
Tāpēc nākamajā posmā divu sodīto Francijas uzņēmumu datus izņēma no kaitējuma aprēķina un pārbaudīja sākotnējā gadījuma kaitējuma apjomu, pamatojoties uz trīs pārējo izlasē iekļauto uzņēmumu datiem. Tā kā makroekonomisko rādītāju (ražošana, ražīgums, pārdošana, tirgus daļa, nodarbinātība un izaugsme) pamatā bija desmit Savienības ražotāju sniegtā informācija, divu sodīto Francijas uzņēmumu datus arī izņēma no šā aprēķina.
(77)
Tika konstatēts, ka sākotnējās izmeklēšanas konstatējumi attiecībā uz tā sauktajiem mikroekonomiskajiem rādītājiem bez sodīto Francijas uzņēmumu datiem būtiski nemainās. Sākotnējā izmeklēšanā izlasē iekļauto uzņēmumu rentabilitāte attiecīgajā periodā samazinājās no 3,5 % līdz -8,9 %. Ja no izlases izslēgtu sodītos Francijas ražotājus, rentabilitāte samazinātos no 3,1 % līdz -6,5 %. Izlasē iekļauto uzņēmumu ienākums no ieguldījumiem samazinājās no 15,6 % līdz -27,5 %; bez sodītajiem Francijas ražotājiem tas samazinātos no 19,3 % līdz -38,9 %. Izlasē iekļauto uzņēmumu ieguldījumi samazinājās par 80 %; bez sodītajiem Francijas ražotājiem tie samazinātos par 86 %. Izlasē iekļauto ražotāju naudas plūsma samazinājās no EUR 7,6 miljoniem līdz EUR 59 000; bez sodītajiem Francijas ražotājiem tā būtu samazinājusies no EUR 1,5 miljoniem līdz EUR -69 000. Ja izslēgtu sodīto Francijas ražotāju datus, varētu iegūt pilnīgāku priekšstatu par Savienības ražošanas nozares makroekonomiskajiem rādītājiem kopumā. Attiecīgajā periodā sākotnējā izmeklēšanā Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda samazinājās par 10 %; bez sodītajiem Francijas ražotājiem tā samazinātos par 1 %. Nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē samazinājās par 9 %; bez sodītajiem Francijas ražotājiem tā būtu stabila. Savienības ražošanas nozares pārdevumu vērtība samazinājās par 7 %; bez sodītajiem Francijas ražotājiem tā palielinātos par 5 %. Savienības ražošanas nozares pārdevumu apjoms samazinājās par 10 %; bez sodītajiem Francijas ražotājiem tas palielinātos par 1 %.
(78)
Tāpēc pat tad, ja priekšstats par kaitējuma apjomu būtu pilnīgāks, izslēdzot Francijas sodītos uzņēmumus, sākotnējā izmeklēšanā tomēr atklātos būtisks kaitējums. Īpaši to var secināt no tā saukto mikroekonomisko rādītāju attīstības.
(79)
Turklāt tika pārbaudīts, vai Francijas ražotāju pret konkurenci vērstajai rīcībai varēja būt ietekme uz kaitējuma apjomu pašreizējā pārskatīšanā. Pirmkārt, tā kā 2004. gadā kartelis beidza pastāvēt, pret konkurenci vērstas darbības vairs nevarēja tieši ietekmēt nevienu rādītāju. Tāpēc tika novērtēts, vai kaitējuma analīzi joprojām varētu ietekmēt netieši, t. i., ar soda naudu starpniecību. Konstatēja, ka neviens no diviem izlasē iekļautajiem Francijas ražotājiem soda naudas summu neiekļāva savas rentabilitātes aprēķinos. Tāpēc konstatēja, ka iepriekšējās pret konkurenci vērstās darbības vai piespriestās soda naudas nav ietekmējušas pašreizējo kaitējuma analīzi.
(80)
Pamatojoties uz iepriekš minēto analīzi, tiek secināts, ka Francijas ražotāju pret konkurenci vērstā rīcība neietekmēja kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, īpaši salīdzinājumā ar stāvokli, kas dominēja sākotnējās izmeklēšanas periodā. Tāpēc daļēja starpposma pārskatīšana ir jāizbeidz.
H. SAVIENĪBAS INTERESES
(81)
Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu pārbaudīja, vai ir pārliecinoši iemesli, lai nesaglabātu spēkā esošos antidempinga pasākumus. Nosakot Savienības intereses, pamatojās uz visu dažādo saistīto interešu novērtējumu. Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust savu viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu.
(82)
Jāatgādina, ka sākotnējā izmeklēšanā uzskatīja, ka pasākumu pieņemšana nav vērsta pret Savienības interesēm. Turklāt pašreizējā izmeklēšana ir pasākumu pārskatīšana, tāpēc, analizējot stāvokli, kurā antidempinga pasākumi jau bijuši spēkā, var vērtēt, vai spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem bijusi nepamatoti nelabvēlīga ietekme uz attiecīgajām personām.
(83)
Pamatojoties uz to, tika pētīts, vai, neraugoties uz secinājumiem par kaitējoša dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, ir kādi pārliecinoši iemesli, kas liktu secināt, ka pasākumu saglabāšana šajā konkrētajā gadījumā nav Savienības interesēs.
1. Savienības ražošanas nozares un citu Savienības ražotāju intereses
(84)
Antidempinga pasākumu turpināšana attiecībā uz importu no attiecīgās valsts dotu iespēju Savienības ražošanas nozarei sasniegt saprātīgu rentabilitātes līmeni, jo tas palīdzētu izvairīties no situācijas, ka Savienības ražošanas nozare ir izstumta no tirgus ievērojama ĶTR importa par dempinga cenām dēļ. Pastāv skaidri redzama liela apjoma kaitējoša dempinga iespējamība, ar kuru Savienības ražošanas nozare nespētu cīnīties. Tādēļ Savienības ražošanas nozare turpinās gūt labumu no pašreizējo antidempinga pasākumu saglabāšanas.
(85)
Tādējādi tiek secināts, ka pret ĶTR piemērojamo antidempinga pasākumu saglabāšana neapšaubāmi būtu Savienības ražošanas nozares un citu Savienības ražotāju interesēs.
2. Nesaistīto importētāju intereses Savienībā
(86)
Izmeklēšanā sadarbojās divi nesaistīti Savienības importētāji. Abi gan iebilda pret pasākumu turpināšanu un apgalvoja, ka pasākumi bijuši neefektīvi, ka Ķīnas ražojumi nav salīdzināmi ar līdzīgiem Savienības ražošanas nozares izstrādājumiem atšķirīgās kvalitātes dēļ, un pauda šaubas par Savienības okoume saplākšņa ražošanas nozares konkurētspēju. Tomēr neviens no šiem apgalvojumiem netika pamatots. Tā kā nebija pierādījumu, kas apliecinātu pašreizējo spēkā esošo antidempinga pasākumu ievērojamo ietekmi uz importētājiem, tiek secināts, ka pasākumu turpināšana būtiski neietekmēs Savienības importētājus.
3. Lietotāju intereses Savienībā
(87)
Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no trīs lietotājiem attiecīgi Itālijā, Grieķijā un Francijā. Tā kā neviens no tiem neiegādājās attiecīgo ražojumu no ĶTR un nav papildu pierādījumu, kas apliecinātu pašreizējo spēkā esošo antidempinga pasākumu ievērojamo ietekmi uz lietotājiem, var secināt, ka pasākumu saglabāšana būtiski negatīvi neietekmētu lietotājus Savienībā.
4. Secinājums par Savienības interesēm
(88)
Tādējādi tiek uzskatīts, ka saistībā ar Savienības interesēm nav pārliecinošu iemeslu pret spēkā esošo pasākumu saglabāšanu.
I. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
(89)
Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem bija paredzēts ieteikt spēkā esošo pasākumu saglabāšanu.
Uzņēmums
Maksājuma likme
%
Nantong Zongyi Plywood Co., Ltd
9,6
Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd
23,5
Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd
6,5
Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd
17
Visi pārējie uzņēmumi
66,7
(90)
Turklāt tika noteikts termiņš, kurā tās pēc šīs informācijas paziņošanas varēja paust savu viedokli. Ja iesniegtā informācija un komentāri bija pamatoti, tos attiecīgi ņēma vērā.
(91)
No iepriekš minētā var secināt, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. un 3. punktā paredzēto ĶTR izcelsmes okoume saplākšņa importam piemērojamie antidempinga pasākumi ir jāsaglabā.
(92)
Antidempinga maksājuma likmes, kas šajā regulā noteiktas atsevišķiem uzņēmumiem, ir jāpiemēro tikai tāda attiecīgā ražojuma importam, ko ražo šie uzņēmumi un tātad - minētās juridiskās personas. Šīs likmes neattiecas uz tāda attiecīgā ražojuma importu, ko izgatavojis cits, šīs regulas rezolutīvajā daļā konkrēti nenosauktas adreses un nosaukuma uzņēmums, tostarp ar tādu uzņēmumu saistītas juridiskas personas, bet uz to attiecas “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamā maksājuma likme.
(93)
Jebkurš pieprasījums piemērot šīs individuālās antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunas ražotnes vai pārdošanas struktūras izveides) nekavējoties jāadresē Komisijai (6), pievienojot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši informāciju par visām pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un pārdošanu eksportam, kas, piemēram, saistās ar minēto nosaukuma maiņu vai pārmaiņām ražošanas un pārdošanas struktūrās. Vajadzības gadījumā šo regulu attiecīgi grozīs, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemērojamas individuālās maksājuma likmes.
(94)
Lai pēc iespējas samazinātu antidempinga pasākumu apiešanas risku maksājuma likmju lielo atšķirību dēļ, tiek uzskatīts, ka šajā gadījumā ir nepieciešami īpaši pasākumi, lai nodrošinātu pareizu antidempinga maksājuma piemērošanu. Šie īpašie pasākumi ietver tāda derīga rēķina uzrādīšanu dalībvalstu muitas dienestiem, kurš atbilst šīs regulas pielikuma prasībām. Uz importu, kam nav pievienots šāds rēķins, attiecina “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo antidempinga maksājumu.
(95)
Ja tā uzņēmuma eksporta apjoms, kas gūst labumu no zemākām individuālām maksājumu likmēm, pēc attiecīgās pasākumu piemērošanas būtiski palielinās, šādu apjoma palielinājumu varētu uzskatīt par tirdzniecības modeļa izmaiņām, ko radījusi pasākumu piemērošana pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē. Tādos apstākļos un tad, ja ir ievēroti nosacījumi, var sākt izmeklēšanu, lai novērstu pasākumu apiešanu. Tajā cita starpā var pārbaudīt, vai ir jāatceļ individuālā maksājuma likme un pēc tam jāpiemēro valsts mēroga maksājums,
IR PIEŅĒMSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo tiek noteikts galīgais antidempinga maksājums tāda okoume saplākšņa importam, kas definēts kā saplāksnis, kurš sastāv tikai no koksnes loksnēm (katras plāksnes biezums nav lielāks par 6 mm un vismaz viena ārējā okoume plāksne nav pārklāta ar pastāvīgu cita materiāla kārtu), kuru pašlaik klasificē ar KN kodu ex 4412 31 10 (Taric kods ex ex4412311010) un kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā.
2. Antidempinga maksājuma likme, ko piemēro Savienības brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļu samaksas, ražojumiem, kuri minēti 1. punktā un kurus ražo tabulā norādītie uzņēmumi, ir šāda:
Ražotājs
Maksājuma likme
%
Taric papildkods
Nantong Zongyi Plywood Co., Ltd
Xingdong Town, Tongzhou City, Jiangsu
province, Ķīnas Tautas Republika
9,6
A526
Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd
Linhai Economic Development Zone, Zhejiang,
Ķīnas Tautas Republika
23,5
A527
Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd
Xue Lou Miao Pu, Dangshan County, Anhui
province 235323, Ķīnas Tautas Republika
6,5
A528
Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd
North of Ganyao Town, Jiashan, Zhejiang
province, Ķīnas Tautas Republika
17
A529
Visi pārējie uzņēmumi
66,7
A999
3. Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem noteiktās individuālā maksājuma likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs rēķins, kas atbilst pielikumā minētajām prasībām. Ja šādu rēķinu neuzrāda, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājuma likmi.
4. Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
Ar šo tiek izbeigta daļēja starpposma pārskatīšana saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 3. punktu.
3. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2011. gada 31. janvārī