NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 223/2012
ze dne 14. března 2012,
kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2003/2003 o hnojivech za účelem přizpůsobení příloh I a IV technickému pokroku
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2003/2003 ze dne 13. října 2003 o hnojivech (1), a zejména na čl. 31 odst. 1 a 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Článek 3 nařízení (ES) č. 2003/2003 stanoví, že hnojivo, které patří k některému z typů hnojiv uvedených v příloze I daného nařízení a splňuje podmínky stanovené v uvedeném nařízení, může být označeno jako „hnojivo ES“.
(2)
Některé typy hnojiv uvedené v příloze I nařízení (ES) č. 2003/2003 mohou být prodávány pouze ve formě jemného prášku, jiné mohou být prodávány také ve formě suspenze. Hnojiva ve formě suspenze znamenají pro zdraví zemědělců nižší riziko, jestliže jsou používána za podmínek, za kterých by používání jemného prášku mohlo vést k inhalaci prachu. Aby byla snížena expozice zemědělců prachu, měla by být možnost používat suspenze rozšířena na typy manganových hnojiv se stopovými živinami a dále by mělo být zvýšeno množství povolených složek ve stávajících hnojivech ve formě suspenze na bázi boru a mědi.
(3)
Nařízení (ES) č. 2003/2003 předpokládá používání komplexotvorných činidel jako složek hnojiv se stopovými živinami. Žádná taková hnojiva však nebyla označena jako hnojiva ES, protože v příloze I uvedeného nařízení nebyl zatím vytvořen seznam povolených komplexotvorných činidel a protože pro hnojiva obsahující komplexotvorná činidla neexistují označení typu. Vzhledem k tomu, že v současnosti jsou k dispozici vhodná komplexotvorná činidla (soli kyseliny lignosulfonové - dále jen „LS“), měla by tato činidla být doplněna na seznam povolených komplexotvorných činidel a měla by být vytvořena odpovídající označení typu. Stávající označení typu roztokových hnojiv by měla být rovněž upravena, aby umožnila používání komplexotvorných činidel, každý takový roztok by však měl obsahovat nejvýše jedno komplexotvorné činidlo za účelem usnadnění úředních kontrol.
(4)
Nová pravidla pro roztoky a suspenze se stopovými živinami vyžadují změny v označování takových typů hnojiv. Hnojiva označená podle starých pravidel však zůstanou ještě po nějakou dobu na skladech. Výrobcům by proto měla být poskytnuta dostatečná lhůta na přípravu nových označení a prodej stávajících zásob.
(5)
Nařízení (ES) č. 2003/2003 stanoví soubor pravidel pro označování směsí hnojiv se stopovými živinami, ale v příloze I neuvádí odpovídající označení typu. Nařízení (EU) č. 137/2011 zavedlo do přílohy I oddílu E.2 nařízení (ES) č. 2003/2003 tabulku E.2.4, která obsahuje odpovídající označení typu a jasnější pravidla pro směsi hnojiv se stopovými živinami. Tabulka E.2.4 ale vyžaduje, aby při označování byly uváděny určité údaje, což by v některých případech nebylo ve shodě s ustanoveními čl. 6 odst. 6 a čl. 23 odst. 2 nařízení (ES) č. 2003/2003. Tabulka E.2.4 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. Hospodářským subjektům by mělo být poskytnuto přechodné období, aby měly možnost se přizpůsobit novým pravidlům a vyprodat svoje zásoby směsí hnojiv se stopovými živinami.
(6)
N,N'-di(2-hydroxybenzyl)ethylendiamin-N,N'-dioctová kyselina (dále jen „HBED“) je organické chelátotvorné činidlo pro stopové živiny. Železo chelátované pomocí HBED se používá k nápravě nedostatku železa a odstranění chlorózy u řady ovocných stromů. Odstranění chlorózy a jejích symptomů napomáhá rozvoji olistění, dobrému růstu a vývoji ovoce. Forma železa chelátovaná pomocí HBED byla povolena v Polsku, aniž by došlo k jakýmkoliv negativním vlivům na životní prostředí. HBED by proto měla být doplněna na seznam povolených organických chelátotvorných činidel pro stopové živiny v příloze I nařízení (ES) č. 2003/2003. Je nicméně vhodné stanovit přechodné období, aby HBED byla povolena po zveřejnění odpovídající normy EN.
(7)
Dikyandiamid/1,2,4-triazol (dále jen „DCD/TZ“) a 1,2,4-triazol/3-methylpyrazol (dále jen „TZ/MP“) jsou inhibitory nitrifikace, které jsou používány v kombinaci s hnojivy, která obsahují nutriční dusík v močovinové formě a/nebo ve formě amonných solí. Tyto inhibitory prodlužují dobu dostupnosti dusíku plodinám, omezují vyluhování dusičnanů a snižují emise oxidu dusného do atmosféry.
(8)
Triamid kyseliny N-(2-nitrofenyl)fosforečné (dále jen „2-NPT“) je inhibitor ureázy určený pro dusíkatá hnojiva s obsahem močoviny, který zvyšuje dostupnost dusíku pro rostliny a snižuje emise amoniaku do atmosféry.
(9)
DCD/TZ, TZ/MP a 2-NPT jsou používány v Německu a DCD/TZ a TZ/MP v České republice po mnoho let a zde se prokázalo, že jsou účinné a nepředstavují žádné riziko pro životní prostředí. DCD/TZ, TZ/MP a 2-NPT by proto měly být doplněny na seznam povolených inhibitorů nitrifikace a ureázy v příloze I nařízení (ES) č. 2003/2003, aby se tak zlepšila jejich dostupnost pro zemědělce v Unii.
(10)
Nařízení (ES) č. 2003/2003 požaduje kontrolu hnojiv ES metodami odběru vzorků a analýzy popsanými v příloze IV uvedeného nařízení. Některé z těchto metod ale nejsou mezinárodně uznávány a měly by být nahrazeny normami EN, které byly nedávno vypracovány Evropským výborem pro normalizaci.
(11)
Normy EN jsou obvykle validovány pomocí mezilaboratorních srovnání, aby bylo možno kvantifikovat reprodukovatelnost a opakovatelnost analytických metod. Mělo by se proto rozlišovat mezi validovanými normami EN a nevalidovanými metodami, aby se určily normy EN, které prokázaly svoji statistickou spolehlivost.
(12)
V zájmu zjednodušení právních předpisů a usnadnění budoucích revizí je vhodné nahradit úplné znění analytických metod v příloze IV nařízení (ES) č. 2003/2003 odkazy na normy EN zveřejněné Evropským výborem pro normalizaci.
(13)
Nařízení (ES) č. 2003/2003 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(14)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného článkem 32 nařízení (ES) č. 2003/2003,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změny
1. Příloha I nařízení (ES) č. 2003/2003 se mění v souladu s přílohou I tohoto nařízení.
2. Příloha IV nařízení (ES) č. 2003/2003 se mění v souladu s přílohou II tohoto nařízení.
Článek 2
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Bod 1 písm. a), písm. b) podbod i), písm. c) podbody i) a ii), písm. d) podbod i), písm. e) podbod i), písm. f) podbod i) a bod 2 přílohy I se použijí ode dne 4. dubna 2013.
Příloha I bod 3 položka 11 se použije se ode dne 4. července 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 14. března 2012.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 223/2012
(2012. gada 14. marts),
ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2003/2003 par mēslošanas līdzekļiem ar mērķi pielāgot regulas I un IV pielikumu tehnikas attīstībai
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 13. oktobra Regulu (EK) Nr. 2003/2003 par mēslošanas līdzekļiem (1) un jo īpaši tās 31. panta 1. un 3. punktu,
tā kā:
(1)
Regulas (EK) Nr. 2003/2003 3. pants nosaka, ka par “EK mēslošanas līdzekli” var apzīmēt mēslošanas līdzekli, kas pieder pie tās I pielikumā uzskaitīto mēslošanas līdzekļu tipa un atbilst minētās regulas noteikumiem.
(2)
Pie Regulas (EK) Nr. 2003/2003 I pielikumā uzskaitītajiem mēslošanas līdzekļu tipiem pieder daži tādi tipi, ko drīkst pārdot vienīgi smalka pulvera veidā, un citi tipi, ko var pārdot arī suspensijas veidā. Mēslošanas līdzekļi, ko lieto suspensijas veidā, lauksaimnieku veselību apdraud mazāk nekā smalkie pulveri, kas, attiecīgos apstākļos tos lietojot, tiktu ieelpoti. Lai lauksaimniekus mazāk pakļautu putekļu iedarbībai, iespēja izmantot suspensijas būtu jāpaplašina, to attiecinot uz mangāna mikroelementus saturošiem mēslošanas līdzekļu tipiem, un būtu jāpaplašina arī atļauto sastāvdaļu klāsts pastāvošajās boru un varu saturošajās mēslošanas līdzekļu suspensijās.
(3)
Regulā (EK) Nr. 2003/2003 ir paredzēts kompleksveidotājus aģentus izmantot par mikroelementu mēslošanas līdzekļu sastāvdaļām. Tomēr neviens šāda veida mēslošanas līdzeklis nav apzīmēts kā EK mēslošanas līdzeklis, tāpēc ka minētās regulas I pielikumā vēl nav izveidots atļauto kompleksveidotāju aģentu saraksts un tāpēc ka mēslošanas līdzeklim, kas satur kompleksveidotājus aģentus, nav tipa apzīmējuma. Ņemot vērā, ka tagad ir pieejami piemēroti kompleksveidotāji aģenti (lignosulfonātskābes sāļi - turpmāk “LS”), tie būtu jāpievieno atļauto kompleksveidotāju aģentu sarakstam un būtu jāizstrādā attiecīgi tipa apzīmējumi. Lai būtu iespējams izmantot kompleksveidotājus aģentus, vajadzētu pielāgot arī pastāvošos mēslošanas līdzekļu šķīdumu tipu apzīmējumus, taču oficiālas kontroles atvieglošanai neviens šāds šķīdums nedrīkstētu saturēt vairāk kā vienu kompleksveidotāju aģentu.
(4)
Jaunie noteikumi par mikroelementu šķīdumiem un suspensijām prasa šos mēslošanas līdzekļu tipus marķēt par jaunu. Tomēr kādu laiku krājumā joprojām būs mēslošanas līdzekļi, kas marķēti saskaņā ar vecajiem noteikumiem. Tādēļ ražotājiem būtu jādod pietiekams laiks jaunu etiķešu sagatavošanai un visu esošo krājumu pārdošanai.
(5)
Regula (EK) Nr. 2003/2003 paredz noteikumu kopumu jauktu mikroelementu mēslošanas līdzekļu marķēšanai, taču tās I pielikumā nav paredzēti attiecīgo tipu apzīmējumi. Ar Regulu (ES) Nr. 137/2011 Regulas (EK) Nr. 2003/2003 I pielikuma E.2. iedaļā iekļāva E.2.4. tabulu, kurā ietilpst attiecīgie tipa apzīmējumi un skaidrāki noteikumi attiecībā uz mikroelementu mēslošanas līdzekļu maisījumiem. Tomēr E.2.4. tabulā par marķēšanu ir prasīta informācija, kas atsevišķos gadījumos neatbilstu informācijai, kura prasīta Regulas (EK) Nr. 2003/2003 6. panta 6. punktā un 23. panta 2. punktā. Tādēļ E.2.4. tabula būtu attiecīgi jāgroza. Būtu jāatvēl pārejas periods, kas uzņēmējiem dotu iespēju pielāgoties jaunajiem noteikumiem un pārdot jaukto mikroelementu mēslošanas līdzekļu krājumus.
(6)
N,N'-di(2-hidroksibenzil)etilēndiamīn-N,N'-dietiķskābe (turpmāk - “HBED”) ir organisks helātveidotājs aģents mikroelementiem. Konkrētāk, ar HBED helatētu dzelzi izmanto, lai koriģētu dzelzs deficītu un novērstu dzelzs hlorozi daudziem dažādiem augļu kokiem. Dzelzs hlorozes un tās simptomu novēršana nodrošina zaļu lapotni, labu augšanu un augļu nogatavošanos. Dzelzs helātu veidā HBED atļauts lietot Polijā, un videi netiek nodarīts nekāds kaitējums. Tādēļ HBED būtu jāpievieno mikroelementu atļauto organisko helātveidotāju aģentu sarakstam Regulas (EK) Nr. 2003/2003 I pielikumā. Tomēr ir lietderīgi paredzēt pārejas periodu, lai HBED tiktu atļauta pēc attiecīgā EN standarta publicēšanas.
(7)
Diciāndiamīda/1,2,4 triazols (turpmāk - “DCD/TZ”) un 1,2,4 triazols/3-metilpirazols (turpmāk - “TZ/MP”) ir nitrifikācijas inhibitori, ko izmanto kopā ar mēslošanas līdzekļiem, kas satur biogēno slāpekli urīnvielas un/vai amonija sāļu veidā. Šie inhibitori paildzina slāpekļa izmantojamību kultūrām, samazina nitrātu izskalošanos un slāpekļa oksīda emisiju atmosfērā.
(8)
N-(2-nitrofenil)fosfora triamīds (turpmāk - “2-NPT”) ir ureāzes inhibitors, kas paredzēts slāpekļa mēslošanas līdzekļiem, kuri satur urīnvielu, un izstrādāts, lai augiem veicinātu slāpekļa izmantojamību, vienlaikus samazinot amonjaka emisiju atmosfērā.
(9)
Jau daudzus gadus DCD/TZ, TZ/MP un 2-NPT izmanto Vācijā, savukārt DCD/TZ un TZ/MP - Čehijā, kur ir apliecinājies šo vielu iedarbīgums un nekaitīgums videi. Tādēļ, lai DCD/TZ, TZ/MP un 2-NPT darītu plašāk pieejamas lauksaimniekiem visā Savienībā, šīs vielas vajadzētu pievienot atļauto nitrifikācijas un ureāzes inhibitoru sarakstam Regulas (EK) Nr. 2003/2003 I pielikumā.
(10)
Regulā (EK) Nr. 2003/2003 noteikts, ka EK mēslošanas līdzekļu kontrole notiek saskaņā ar šīs regulas IV pielikumā aprakstītajām paraugošanas un analīzes metodēm. Tomēr dažas no šīm metodēm nav starptautiski atzītas un būtu jāaizstāj ar Eiropas Standartizācijas komitejā nesen izstrādātajiem EN standartiem.
(11)
EN standartus parasti validē, izmantojot starplaboratoriju salīdzināšanu, lai analītisko metožu reproducējamību un atkārtojamību izteiktu kvantitatīvi. Tādēļ, lai varētu identificēt EN standartus, kuru statistiskā uzticamība ir pierādīta, validētie EN standarti būtu jānošķir no nevalidētājām metodēm.
(12)
Lai vienkāršotu tiesību aktus un atvieglotu to turpmāku pārskatīšanu, visu tekstu par analītiskajām metodēm Regulas (EK) Nr. 2003/2003 IV pielikumā ir lietderīgi aizstāt ar atsaucēm uz EN standartiem, ko publicējusi Eiropas Standartizācijas komiteja.
(13)
Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 2003/2003.
(14)
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Regulas (EK) Nr. 2003/2003 32. pantu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Grozījumi
1. Regulas (EK) Nr. 2003/2003 I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu.
2. Regulas (EK) Nr. 2003/2003 IV pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu.
2. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šīs regulas I pielikuma 1. punkta a) apakšpunktu, b) apakšpunkta i) punktu, c) apakšpunkta i) punktu, c) apakšpunkta ii) punktu, d) apakšpunkta i) punktu, e) apakšpunkta i) punktu un f) apakšpunkta i) punktu, kā arī 2. punktu jāsāk piemērot līdz 2013. gada 4. aprīlim.
Regulas I pielikuma 3. punkta 11. ierakstu piemēro no 2012. gada 4. jūlija.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2012. gada 14. martā