PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1105/2010
ze dne 29. listopadu 2010
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla z dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky a o ukončení řízení týkajícího se dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Korejské republiky a Tchaj-wanu
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Prozatímní opatření
(1)
Nařízením (EU) č. 478/2010 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Korejské republiky (dále jen „Korea“) a Tchaj-wanu nebyla uložena žádná prozatímní opatření.
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno v návaznosti na podnět, který podalo dne 27. července 2009 Evropské sdružení pro umělá vlákna (European Association Man-made Fibres Association, CIRFS) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 60 %, celkové výroby vysokopevnostních nití z polyesterů v Unii.
(3)
Jak je stanoveno v 15. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, šetření ohledně dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
1.2 Následný postup
(4)
Po zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „zveřejnění předběžných zjištění“), se některé ze zúčastněných stran k prozatímním zjištěním písemně vyjádřily. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost být slyšeny. Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním. Byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla prozatímní zjištění podle potřeby upravena.
(5)
Pokud jde o hlediska zájmu Unie, byly provedeny dodatečné inspekce na místě v těchto společnostech:
Uživatelé v Unii
-
Continental AG,
-
Oppermann Automotive Webbing GmbH,
-
Katradis Marine Ropes Industry S.A.,
-
Mehler Texnologies GmbH,
-
E. Oppermann GmbH,
-
Oppermann Industrial Webbing spol. s r. o.,
-
Contitech Transportbandsysteme GmbH.
(6)
Jedna ze zúčastněných stran požádala o slyšení a účast úředníka pro slyšení. Tento požadavek byl vznesen po zveřejnění předběžných zjištění. Slyšení za přítomnosti úředníka pro slyšení bylo uděleno.
(7)
Všem stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, z nichž vycházel záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla („poskytnutí konečných informací“). Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(8)
Dotčeným výrobkem jsou vysokopevnostní nitě z polyesterů (jiné než šicí nitě), neupravené pro maloobchodní prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex, pocházející z ČLR, Koreje a Tchaj-wanu (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN 5402 20 00.
(9)
Po zveřejnění předběžných zjištění jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že se Komise nezabývala rozdíly mezi nití používanou při výrobě pneumatik, tzv. „vysokomodulovou málosrážlivou“ (dále jen „HMLS“) nití, a jinými druhy nití, neboť tento druh vyžaduje zdlouhavé a nákladné technické zkoušky předtím, než obdrží schválení specifikace HMLS stanovené odběrateli. Tato zúčastněná strana navíc tvrdila, že není jasné, které faktory byly zohledněny při prozatímním určení existence jediného výrobku. Jiná strana tvrdila, že nitě HMLS a jiné druhy nití mají různou strukturu nákladů.
(10)
V reakci na tato tvrzení je především nutno podotknout, že dotčený výrobek má řadu rozmanitých užití, jako je například vyztužování pneumatik, výroba širokých tkanin, bezpečnostních pásů, airbagů, lan, sítí a řada průmyslových aplikací. Existuje proto velké množství různých užití, a tudíž i mnoho různých druhů a specifikací.
(11)
Při určení, že nitě HMLS a jiné druhy nití představují jediný výrobek byly hlavními kritérii základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti. Jak je vysvětleno v 19. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, šetření skutečně prokázalo, že ačkoli má nit HMLS některé odlišné charakteristiky oproti jiným druhům vysokopevnostních nití (např. modul, srážlivost, pevnost v tahu a odolnost proti únavě materiálu), má se za to, že různé druhy dotčeného výrobku mají všechny stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti. Proto jsou považovány za jeden výrobek.
(12)
Pokud jde o zmiňované rozdíly ve struktuře nákladů, je třeba poznamenat, že toto samo o sobě nepředstavuje rozhodující kritérium při určení, zda nit HMLS představuje odlišný výrobek než ostatní druhy vysokopevnostních nití. Rozdíly v nákladech, cenách a výrobním postupu nejsou samy o sobě důvodem k tomu, aby byl určitý druh výrobku, jako je například nit HMLS, považován za odlišný výrobek, pokud má tento druh stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti jako ostatní druhy dotčeného výrobku.
(13)
Proto nebylo považováno za odůvodněné vyloučit nitě HMLS z oblasti působnosti šetření, a příslušná tvrzení v tomto ohledu tudíž musela být zamítnuta.
(14)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně dotčeného výrobku a obdobného výrobku, potvrzuje se tímto 16. až 20. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Tchaj-wan
3.1.1 Běžná hodnota
(15)
Jeden vyvážející výrobce z Tchaj-wanu předložil doklady, které prokázaly, že ceny hlavních surovin, přečištěné kyseliny tereftalové (PTA) a monoethylenglykolu (MEG), jež nakupoval pro výrobu vysokopevnostních nití, se během období šetření měnily. Zejména se ukázalo, že nákupní ceny prudce poklesly, a to především ve 4. čtvrtletí roku 2008. Proto tvrdil, že toto je třeba vzít v úvahu při stanovení jeho běžných hodnot, aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání s vývozními cenami.
(16)
Zjištění uvedená v 18. bodu odůvodnění níže jsou výsledkem velmi podrobné analýzy údajů předložených vývozcem, která byla ověřena během inspekce na místě. Bylo tudíž konstatováno, že stanovení běžných hodnot pro určité časové úseky období šetření za účelem zohlednění změn v cenách surovin je v tomto případě oprávněné.
(17)
Nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně metody popsané v 86. a 87. bodu odůvodnění prozatímního nařízení. Metodu použitou ke stanovení běžné hodnoty pro tchajwanské vyvážející výrobce lze potvrdit.
3.1.2 Vývozní cena
(18)
Šetření ukázalo, že tchajwanský výrobce uvedený v 15. bodu odůvodnění prodal vyšší objemy dotčeného výrobku na trh Unie v první polovině období šetření, kdy byly ceny surovin nižší. Tento závěr je třeba posuzovat také s ohledem na obsah 16. bodu odůvodnění.
(19)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vývozní ceny, potvrzuje se tímto 88. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.1.3 Srovnání
(20)
Běžná hodnota a vývozní cena byly stanoveny, jak je vysvětleno výše. Běžná hodnota takto zjištěná pro dotyčného výrobce a jeho vývozní cena byly porovnány za jednotlivá období, jež byla co nejbližší, aby byly zohledněny rozdíly ovlivňující srovnatelnost cen. To je v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení.
(21)
Žádné další připomínky ohledně srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny tchajwanských vyvážejících výrobců nebyly obdrženy. Obsah 89. bodu odůvodnění prozatímního nařízení lze tudíž potvrdit.
3.1.4 Dumpingová rozpětí
(22)
Je třeba připomenout, že v 92. bodu odůvodnění prozatímního nařízení bylo konstatováno, že celostátní dumpingové rozpětí pro Tchaj-wan bylo nepatrné. Konečné dumpingové rozpětí stanovené pro tchajwanského výrobce uvedeného v 15. bodu odůvodnění je nyní pod hranicí nepatrného rozpětí. Proto se potvrzuje, že celostátní dumpingové rozpětí pro Tchaj-wan je nepatrné.
3.2 Čínská lidová republika
3.2.1 Zacházení jako v tržním hospodářství
(23)
Je třeba připomenout, že se přihlásilo 11 vyvážejících výrobců v ČLR. Tyto společnosti představovaly 100 % celkového vývozu dotčeného výrobku na trh EU během období šetření. Vzorek tří vyvážejících výrobců nebo skupin společností ve spojení byl vybrán na základě nejvyššího objemu vývozu za účelem stanovení dumpingu v případě ČLR. Tři vyvážející výrobci zařazení do vzorku požádali o zacházení jako v tržním hospodářství, avšak bylo zjištěno, že jen jeden z nich si toto zacházení zasluhuje.
(24)
Po zveřejnění zjištění ohledně zacházení jako v tržním hospodářství předložili dva vyvážející výrobci, jimž nebylo zacházení jako v tržním hospodářství přiznáno, své připomínky, které jsou shrnuty níže.
(25)
První vyvážející výrobce poukázal na omezující klauzuli ve stanovení rozsahu jeho podnikatelské činnosti, na problémy se svým účetnictvím a platby za některá aktiva, jako jsou například práva k užívání pozemků.
(26)
Tento vývozce připustil existenci omezující klauzule ve svých stanovách. Tvrdil, avšak neprokázal, že tazo klauzule přestala mít právní účinky na jeho činnost. Podobně, pokud jde o účetní problémy, společnost připustila existenci nesrovnalostí mezi účetními záznamy a auditovanou účetní závěrkou, ale tvrdila, že jsou tyto nesrovnalosti nevýznamné a že byly vysvětleny v průběhu šetření. Je nutno objasnit, že problémy v účetnictví této společnosti, které vedly k zamítnutí žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, nebyly nevýznamné, nýbrž podstatné, zejména pokud jde o účtování některých aktiv a nesrovnalosti zjištěné mezi některými účetními knihami a dokumenty poskytnutými v průběhu kontroly na místě.
(27)
Druhý vyvážející výrobce vznesl připomínky, zejména pokud jde o zjištění ohledně kapitálového vkladu, omezující klauzuli ve stanovení rozsahu jeho podnikatelské činnosti a získání práv k užívání pozemků.
(28)
Pokud jde o kapitálový vklad, vývozce zopakoval stejné argumenty, které uvedl v prozatímní fázi, tzn. že kapitálový vklad byl řádně proveden. Tvrdil, že technické know-how představuje zvláštní kategorii znalostí, které nemusí být patentovány nebo zaregistrovány, a proto byl kapitálový vklad správně proveden, i když ve formě věcného plnění. S ohledem na posledně uvedené problémy zopakoval, že omezující klauzule není pro společnost závazná a že požadavky na investice spojené s pořízením pozemků nepředstavují zkreslení, nýbrž souvisejí s politikou orgánů územního rozvoje.
(29)
Tyto argumenty však již byly uplatněny a zamítnuty v prozatímní fázi. Přestože požadavky na investice souvisejí s politikou orgánů územního rozvoje, nejsou považovány za slučitelné se zacházením jako v tržním hospodářství. Nebyly poskytnuty žádné nové důkazy, které by mohly změnit předběžné závěry, jež se odrážejí v posouzení zacházení jako v tržním hospodářství v 50. a 51. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(30)
Na základě výše uvedených skutečností se potvrzují předběžná zjištění uvedená ve 46. až 52. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.2 Individuální zjišťování
(31)
Jak je uvedeno v 28. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, dva vyvážející výrobci, kteří nebyli zařazeni do vzorku, požádali o stanovení individuálního dumpingového rozpětí v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Žádosti o individuální zjišťování však mohly být posouzeny teprve po uložení prozatímních opatření.
(32)
Tyto společnosti odpověděly na formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství ve stanovených lhůtách. Po uložení prozatímních opatření Komise vyhledala a ověřila informace uvedené ve formulářích žádostí a všechny další informace, které byly považovány za nezbytné, v prostorách dotčených společností:
-
Oriental Industries Co., Ltd.,
-
Hangzhou Huachun Chemical Fibers Co., Ltd.
(33)
Kritéria pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci:
1)
obchodní rozhodnutí a rozhodnutí o nákladech reagují na tržní signály, bez zásadních zásahů státu; náklady nejdůležitějších vstupů se zakládají na tržní hodnotě;
2)
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (dále jen „IAS“) a používané ve všech oblastech;
3)
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
4)
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a o vlastnictví;
5)
měnové přepočty jsou prováděny podle tržních směnných kursů.
(34)
Obě společnosti mají v podkladech k zápisu do obchodního rejstříku omezující klauzuli týkající se rozdělení objemu prodeje mezi vývoz a domácí trh. U jednoho vývozce byla zjištěna řada nesrovnalostí a nedostatků v systému účetnictví žadatele, což vedlo k závěru, že účetnictví není průkazné a není vedeno a auditory prověřováno v souladu s mezinárodními účetními standardy. A konečně, byla odhalena určitá zkreslení způsobená systémem netržního hospodářství, a to zejména co se týče zakoupení práv k užívání pozemků danou společností.
(35)
Na tomto základě bylo konstatováno, že ani jedna z těchto dvou společností neprokázala, že splňuje všechna kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a tudíž jí nemůže být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
3.2.3 Individuální zacházení
(36)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné celostátní clo stanoví pro země spadající pod tento článek, s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení pro přiznání individuálního zacházení.
(37)
Dva vyvážející výrobci, kteří požádali o individuální zjišťování, nesplnili kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství, avšak požádali o individuální zacházení pro případ, že jim zacházení jako v tržním hospodářství nebude přiznáno.
(38)
Kritéria individuálního zacházení jsou uvedena níže ve stručné podobě a pouze pro orientaci:
1)
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk;
2)
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny;
3)
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích;
4)
měnové přepočty jsou prováděny podle tržních směnných kursů a
5)
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.
(39)
Na základě dostupných informací bylo stanoveno, že tito dva vyvážející výrobci v ČLR nezařazení do vzorku, kteří požádali o individuální zjišťování, splňují všechny výše uvedené podmínky pro přiznání individuálního zacházení stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
3.2.4 Srovnatelná země
(40)
Jak je uvedeno v 57. až 62. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, bylo konstatováno, že USA nejsou vhodnou srovnatelnou zemí za účelem stanovení běžné hodnoty pro ČLR. Jako vhodná srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení byl namísto USA vybrán Tchaj-wan.
(41)
Po uložení prozatímních opatření některé strany navrhly, aby namísto Tchaj-wanu byla jako srovnatelná země použita Korea. Tvrdily, že Korea je vhodnější než Tchaj-wan, protože korejští vyvážející výrobci rovněž používají moderní jednostupňovou výrobní technologii, jejich konečné výrobky jsou ve značné míře srovnatelné s výrobky z ČLR, korejský domácí trh je velký a srovnatelný s trhem ČLR a u žádné společnosti v Koreji nebylo zjištěno, že by prováděla dumpingový vývoz.
(42)
Pokud jde o výběr srovnatelné země, byla zkoumána tato kritéria: srovnatelnost objemu výroby konečných výrobků v zemi s netržním hospodářstvím a v potenciální srovnatelné zemi, reprezentativnost domácích prodejů odběratelům, kteří nejsou ve spojení, ve srovnání s vývozem dotčeného výrobku pocházejícího z třetí země s netržním hospodářstvím, úroveň hospodářské soutěže na domácím trhu srovnatelné země, srovnatelnost přístupu k surovině a energii, připravenost vývozců v potenciální srovnatelné zemi spolupracovat při šetření.
(43)
Další analýza provedená po uložení prozatímních opatření byla provedena na základě všech informací, které byly k dispozici za účelem posouzení příslušných kritérií. Tato analýza ukázala, že skutečně existují podobnosti mezi Koreou a Tchaj-wanem, pokud jde o některá kritéria. Ukázalo se však, že po celkovém zvážení je nejvhodnější srovnatelnou zemí Tchaj-wan.
(44)
Z analýzy vyplynulo, že Korea a Tchaj-wan mají vysokou úroveň srovnatelnosti objemu vyrobených konečných výrobků s výrobci v ČLR a že velké množství výrobků prodávaných na domácím trhu v obou zemích lze srovnat s vývozy z ČLR. Toto kritérium ukázalo mírně vyšší úroveň srovnatelnosti u Koreje, jelikož její objem výroby je větší než v případě Tchaj-wanu.
(45)
Význam tohoto kritéria však nelze nadřazovat dalším kritériím, jako je například reprezentativnost domácích prodejních transakcí v porovnání s vývozem, přístup k surovině a úroveň hospodářské soutěže ve srovnatelné zemi.
(46)
Bylo zjištěno, že ve srovnání s vývozy z ČLR mají Korea i Tchaj-wan vysoký počet reprezentativních domácích prodejů, u kterých se běžná hodnota nebude stanovovat. Bylo však zjištěno, že transakce provedené tchajwanskými vývozci jsou celkově reprezentativnější než trensakce korejských vývozců. Pokud by bývala Korea vybrána jako srovnatelná země, musela by se stanovit běžná hodnota pro větší objem a pro více druhů dotčeného výrobku.
(47)
Pokud jde o úroveň hospodářské soutěže, jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že jeden tchajwanský vyvážející výrobce má na domácím trhu dominantní postavení a že by to rovněž mělo bránit použití Tchaj-wanu jako srovnatelné země.
(48)
Ukazatelem hospodářské soutěže v zemi může být vysoký počet výrobců. Je však zároveň nutno přezkoumat, zda výrobci ve srovnatelné zemi jsou, nebo nejsou vystaveni konkurenci, která umožňuje dostatečný, ale nikoli nadměrný zisk.
(49)
Bylo zjištěno, že v Koreji jsou čtyři domácí výrobci a že dovoz vysokopevnostních nití doplňuje domácí trh. Na Tchaj-wanu jsou dva výrobci a na domácím trhu se uplatňují výrobky i z vnějších zdrojů. Šetření nicméně ukázalo, že i přes nižší náklady v Koreji není úroveň domácích cen nižší než na Tchaj-wanu. U korejských výrobců vysokopevnostních nití, kteří dosahují zisku přesahujícího 20 % obratu daného výrobku, činil zisk dosahovaný na korejském trhu průměrně 18 %. To je mnohem více než na Tchaj-wanu, kde se zisk pohyboval od 5 % do 9 %.
(50)
Proto se má za to, že na Tchaj-wanu existuje vysoká úroveň hospodářské soutěže a že zisk není nadměrný.
(51)
Pokud jde o přístup k surovinám, je Korea po Thajsku jedním ze zdaleka největších výrobců a vývozců PTA na celém světě. Tato konkurenční výhoda korejských výrobců může do jisté míry vysvětlovat, proč byla cena suroviny v Koreji v průměru nižší než na Tchaj-wanu a v ČLR. Šetření ukázalo, že většina z prověřených korejských společností získává svou surovinu od společností ve spojení nebo si ji vyrábí sama. Naopak na Tchaj-wanu si žádná ze společností, na něž se šetření vztahovalo, nevyráběla svou surovinu sama a převážně si ji opatřovaly od dodavatelů ve spojení nebo od nezávislých dodavatelů, stejně jako je tomu v případě ČLR.
(52)
Dostupné informace a skutečnost, že tchajwanští vyvážející výrobci mají v ČLR výrobce vysokopevnostních nití, kteří jsou s nimi ve spojení, naznačují, že se v rámci obou těchto skupin využívají stejné zdroje dodávek suroviny za účelem dosažení úspor z rozsahu a získání lepších cen. Proto bylo konstatováno, že podmínky přístupu k surovině v ČLR jsou velmi podobné podmínkám na Tchaj-wanu.
(53)
Na tomto základě se má za to, že výběr Tchaj-wanu nebyl nerozumný a byl v tomto případě vhodnější. Tchaj-wan je proto potvrzen jako srovnatelná země.
3.2.5 Běžná hodnota
3.2.5.1 Vyvážející výrobce zařazený do vzorku, kterému bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(54)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně běžných hodnot určených pro společnost, jíž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, potvrzuje se 64. a 65. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.5.2 Vyvážející výrobci, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(55)
Jak je uvedeno v 15. bodu odůvodnění, jeden vývozce z Tchaj-wanu prokázal, že jeho nákupní cena hlavní suroviny používané k výrobě vysokopevnostních nití se během období šetření měnila, a požadoval, aby byla tato skutečnost zohledněna při stanovení běžné hodnoty. Tento požadavek byl považován za opodstatněný a běžné hodnoty stanovené pro Tchaj-wan jako srovnatelnou zemi v tomto případě byly odpovídajícím způsobem přezkoumány.
3.2.6 Vývozní cena
(56)
Jak je vysvětleno v 68. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, veškerý prodej dotčeného výrobku vyvážejícími výrobci, kteří byli zařazeni do vzorku, na trh Unie byl uskutečněn přímo nezávislým odběratelům v Unii. V důsledku toho byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné. U společností, jež byly předmětem individuálního zjišťování, se vývozní prodej uskutečnil také přímo nezávislým odběratelům, a ke stanovení jejich vývozní ceny byla proto u těchto společností rovněž použita metoda popsaná v 68. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(57)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vývozní ceny, potvrzuje se tímto 68. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.7 Srovnání
(58)
Přezkoumané běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi byly porovnány s vývozní cenou spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR. Jak je uvedeno v 63. bodu odůvodnění níže, toto vedlo ke snížení konečných dumpingových rozpětí u tří vyvážejících výrobců v ČLR.
(59)
Je třeba poznamenat, že úpravy týkající se nepřímých daní uvedené v 69. bodu odůvodnění prozatímního nařízení představují rozdíl mezi DPH, která se má zaplatit z domácího prodeje, a DPH, která se má zaplatit z vývozních prodejních transakcí s náležitým ohledem na míru vratky DPH z vývozního prodeje. Spolupracující vyvážející výrobci zpochybnili způsob, jakým byla úprava vypočtena, a tvrdili, že při posuzování výše DPH, která nebyla vrácena, je nutno vzít v úvahu režim DPH, který se vztahuje na konkrétní operace zpracování a prodeje.
(60)
Co se týče tohoto tvrzení, je třeba poznamenat, že úprava byla založena na ustanovení čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení, které stanoví úpravu na běžnou hodnotu o dovozní poplatky a nepřímé daně, což je kategorie, do které spadá DPH. Z těchto důvodů bylo toto tvrzení zamítnuto.
(61)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně srovnání, které by změnily prozatímní zjištění, potvrzuje se tímto 69. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.8 Dumpingová rozpětí
(62)
Přezkoumané průměrné běžné hodnoty stanovené pro Tchaj-wan jakožto srovnatelnou zemi a porovnání s vývozní cenou čínských vyvážejících výrobců vedly ke snížení konečných dumpingových rozpětí.
(63)
Tato konečná dumpingová rozpětí u čínských vyvážejících výrobců jsou:
-
5,1 % u společnosti Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd.,
-
0 % u společnosti Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.,
-
5,5 % u společnosti Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.,
-
5,3 % u spolupracujících společností nezařazených do vzorku.
(64)
U společností, které požádaly o individuální zjišťování, jsou konečná dumpingová rozpětí následující:
-
9,8 % u společnosti Oriental Industries (Suzhou) Ltd.,
-
0 % u společnosti Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
3.3 Korejská republika
3.3.1 Běžná hodnota
(65)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně běžné hodnoty, která je vysvětlena v 75. a 76. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, příslušná zjištění se tímto potvrzují.
3.3.2 Vývozní cena
(66)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vývozní ceny, potvrzuje se tímto 77. a 78. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.3.3 Srovnání
(67)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně srovnání, které by změnily prozatímní zjištění, potvrzuje se tímto 79. až 81. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.3.4 Dumpingová rozpětí
(68)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně dumpingových rozpětí, které by změnily prozatímní zjištění týkající se Koreje, potvrzuje se tímto 82. až 85. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. ÚJMA
4.1 Výroba v Unii
(69)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně výroby v Unii, potvrzuje se tímto 94. až 96. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2 Vymezení výrobního odvětví Unie
(70)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vymezení výrobního odvětví Unie, potvrzuje se tímto 97. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3 Spotřeba v Unii
(71)
Je nutno připomenout, že spotřeba v Unii byla stanovena na základě údajů o celkovém dovozu získaných z Eurostatu a celkového prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, včetně odhadu prodeje výrobců, kteří se nevyjádřili, založeného na údajích uvedených v podnětu.
Tabulka 1
Spotřeba unie
2005
2006
2007
2008
OŠ
Tuny
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Index 2005 = 100
100
106
120
109
93
Zdroj: Eurostat, údaje v podnětu a odpovědi na dotazník.
(72)
Celkově spotřeba v Unii v posuzovaném období klesla o 7 %. Vzrostla o 20 % mezi rokem 2005 a 2007, načež klesla o 27 % mezi rokem 2007 a obdobím šetření. Snížení spotřeby v roce 2008 a v období šetření bylo způsobeno nižší poptávkou, zejména v druhé polovině roku 2008 v důsledku hospodářské krize.
(73)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně spotřeby v Unii, potvrzuje se tímto 98. až 100. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4 Dovoz do Evropské unie z ČLR, Korejské republiky a Tchaj-wanu
4.4.1 Souhrnné posouzení vlivů dovozu
(74)
Je třeba připomenout, že dovozy z Koreje a Tchaj-wanu nebyly posuzovány společně s dumpingovým dovozem z ČLR, protože v průběhu období šetření korejské ani tchajwanské dovozy neprobíhaly za dumpingové ceny, jak je uvedeno ve 102. a 103. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(75)
Je třeba poznamenat, že za účelem posouzení, zda by měly být dovozy z dotčených zemí posuzovány souhrnně v rámci současného šetření, byl dovoz z každé země jednotlivě přezkoumán s ohledem na podmínky stanovené v čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Jelikož bylo rozpětí dumpingu v souvislosti s dovozy z Koreje a Tchaj-wanu pod minimální úrovní, bylo konstatováno, že dovozy z Koreje a Tchaj-wanu by neměly být posuzovány společně s dumpingovým dovozem z ČLR. V návaznosti na toto konstatování byly tyto dovozy analyzovány odděleně ve 147. až 152. bodu odůvodnění prozatímního nařízení v souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení.
4.4.2 Dumpingový dovoz z ČLR
(76)
Je třeba připomenout, že u jednoho vyvážejícího výrobce v ČLR bylo předběžně shledáno, že prodej jeho výrobků na trhu Unie nepředstavuje dumping. Tento vývoz by proto měl být vyloučen z analýzy vývoje dumpingového dovozu z ČLR na trhu Unie. V návaznosti na individuální zjišťování provedená po uložení prozatímních opatření bylo shledáno, že vývoz dalšího vyvážejícího výrobce v ČLR nepředstavuje dumping, jak je uvedeno v 64. bodu odůvodnění. Proto byl tento vývoz vyloučen z analýzy vývoje dumpingového dovozu z ČLR na trhu Unie a dopadu na výrobní odvětví Unie. Údaje o dumpingovém dovozu z ČLR byly tudíž přezkoumány.
Tabulka 2
Dumpingový dovoz z ČLR
2005
2006
2007
2008
OŠ
Dovoz (v tunách)
4 350
11 926
31 223
39 072
38 404
Index
100
274
718
898
883
Podíl na trhu
2,4 %
5,6 %
11,9 %
16,3 %
18,8 %
Průměrná cena (EUR/t)
2 783
1 705
1 524
1 574
1 532
Index
100
61
55
57
55
Zdroj: Eurostat, údaje v podnětu a odpovědi na dotazník.
(77)
Po přezkoumání údajů o dumpingovém dovozu z ČLR bylo shledáno, že jeho objem během posuzovaného období dramaticky vzrostl více než osmkrát, zatímco průměrné dovozní ceny v tomtéž období prudce klesly o 45 %.
4.4.3 Cenové podbízení
(78)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně cenového podbízení, potvrzuje se tímto metodika stanovení cenového podbízení popsaná ve 110. a 111. bodu odůvodnění prozatímního nařízení. V návaznosti na individuální šetření přiznaná po uložení prozatímních opatření, jak je uvedeno v 31. bodu odůvodnění, bylo přehodnoceno srovnání cen podobných druhů výrobků. Toto přehodnocení potvrdilo, že cenové podbízení dumpingového dovozu z ČLR během období šetření činilo 24,1 % oproti cenám výrobního odvětví Unie.
4.5 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(79)
Je třeba připomenout, že jelikož bylo shledáno, že dovoz z Koreje, Tchaj-wanu a od dvou čínských společností nepředstavují dumping, neměly by být posuzovány společně s dumpingovým dovozem z ČLR. Byly proto vyloučeny z analýzy dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie a posouzeny odděleně.
(80)
Jak je uvedeno ve 113. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, zahrnoval přezkum účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů s významem pro posouzení stavu výrobního odvětví Unie od roku 2005 do konce období šetření.
(81)
Je třeba připomenout, že stav újmy byl v prozatímní fázi jednoznačný, přičemž většina ukazatelů újmy vykazovala v průběhu posuzovaného období klesající trend: objem výroby (- 36 %), objem prodeje (- 29 %), prodejní cena (- 9 %) a podíl na trhu (- 23 %). Kromě toho se dramaticky zhoršily ukazatele újmy související s finančními výsledky výrobního odvětví Unie, jako je ziskovost (- 16,3 procentního bodu) a peněžní tok (- 141 %), a zároveň významně klesly investice (- 89 %).
(82)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně výroby, výrobní kapacity a využití kapacity, objemu prodeje a podílu na trhu, cen, zásob, zaměstnanosti, mezd a produktivity a ukazatelů finančních výsledků výrobního odvětví Unie, potvrzují se tímto prozatímní závěry uvedené ve 114. až 126. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(83)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně hospodářské situace výrobního odvětví Unie, potvrzuje se tímto závěr uvedený ve 127. až 130. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu.
5. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
5.1 Předběžná poznámka
(84)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v míře, kterou lze považovat za podstatnou. Byly posuzovány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
5.2 Účinek dumpingového dovozu
(85)
Objem dumpingového dovozu z ČLR během posuzovaného období dramaticky vzrostl. Po přezkoumání údajů o dumpingovém dovozu z ČLR, jak je popsáno v 76. bodu odůvodnění, se ukázalo, že objem dumpingového dovozu z ČLR se mezi rokem 2005 a obdobím šetření zvýšil více než osmkrát, čímž vzrostl jeho podíl na trhu přibližně o 16 procentních bodů. Během téhož období spotřeba v Unii klesla o 7 %.
(86)
Výrobní odvětví Unie v období šetření čelilo značnému poklesu objemu prodeje o 29 % a jeho podíl na trhu se tudíž snížil z 51,1 % na 39,2 %, tedy téměř o 12 procentních bodů. V období mezi rokem 2008 a obdobím šetření podíl výrobního odvětví Unie na trhu klesl o dva procentní body, zatímco podíl dumpingového dovozu ve stejném období navzdory klesající poptávce na trhu Unie vzrostl.
(87)
Po přezkoumání údajů popsaném v 76. bodu odůvodnění se ukázalo, že ceny dumpingového dovozu v posuzovaném období klesly o 45 % a byly výrazně nižší než ceny, které účtovalo výrobní odvětví Unie na trhu Unie. Následkem toho bylo výrobnímu odvětví Unie znemožněno provést zvýšení cen, které by pokrylo zdražení surovin. V důsledku toho se ziskovost prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie snížila, jak je vysvětleno v 81. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, z 3 % zisku v roce 2005 na ztrátu ve výši 13,3 % v období šetření.
(88)
Šetřením bylo rovněž prokázáno, že rostoucí objem levného dumpingového dovozu z ČLR měl celkově nepříznivý dopad na trh kvůli tlaku na snižování cen. Pokračující tlak vyvíjený na trhu Unie neumožnil výrobnímu odvětví Unie přizpůsobit prodejní ceny zvýšeným nákladům na surovinu, zvláště v roce 2008, kdy ceny suroviny dosáhly nejvyšších hodnot. Tím se vysvětluje ztráta podílu na trhu i snížení ziskovosti dosahované výrobním odvětvím Unie.
(89)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně dopadu dumpingového dovozu, lze potvrdit, že výrazný nárůst levného dumpingového dovozu z ČLR měl značně nepříznivý vliv na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
5.3 Vliv dalších činitelů
5.3.1 Nedumpingový dovoz
(90)
Pokud jde o dopad nedumpingového dovozu z ČLR, je třeba připomenout, že v případě dvou čínských vyvážejících výrobců bylo zjištěno, že jejich prodej vysokopevnostních nití na trhu Unie nepředstavuje dumping. I když nelze vyloučit, že tento dovoz mohl do určité míry přispět k újmě výrobního odvětví Unie, má se za to, že vzhledem k objemu a zejména cenám, které byly v průměru vyšší než ceny dumpingového dovozu, není dopad tohoto nedumpingového dovozu takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5.3.2 Jiné činitele
(91)
Je třeba připomenout, že v rámci analýzy příčinných souvislostí byly zkoumány i další činitele, konkrétně vývoj poptávky na trhu Unie, vývoj cen surovin, výroba výrobního odvětví Unie pro vlastní spotřebu, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, dovoz z jiných zemí včetně dovozu z Koreje a Tchaj-wanu a výkonnost jiných výrobců v Unii.
(92)
Jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že analýza příčinných souvislostí neprokázala, že újma způsobená jinými činiteli než dumpingovými dovozy není přičítána dovozu z Číny. Zejména tvrdila, že k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, přispěly takové činitele, jako je vývoj poptávky a zvýšení cen suroviny, a přitom nebyly při analýze příčinných souvislostí vzaty v úvahu.
(93)
Pokud jde o vývoj poptávky, je třeba připomenout, že v situaci, kdy spotřeba klesala, se dovozu z ČLR přesto podařilo zvýšit svůj podíl na trhu. Pokud jde o zvýšení cen surovin, uznává se, že ceny surovin v první polovině období šetření vzrostly, jak je uvedeno ve 139. bodu odůvodnění prozatímního nařízení. Ve druhé polovině období šetření však ceny klesly. Tyto výkyvy cen surovin měly vliv na všechny hospodářské subjekty. Kromě toho při neexistenci cenového tlaku vyvíjeného levným dumpingovým dovozem z ČLR se dalo očekávat, že výrobní odvětví Unie bude schopno upravit své prodejní ceny v souladu s vývojem cen surovin. Proto se potvrzuje 138. až 140. bod odůvodnění prozatímního nařízení a toto tvrzení se zamítá.
(94)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně výroby výrobního odvětví Unie pro vlastní spotřebu a jeho vývozní výkonnosti, potvrzuje se tímto 141. až 143. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(95)
Některé zúčastněné strany rovněž tvrdily, že výrobci v Unii by bývali nebyli schopni zvýšit své ceny tak, aby odrážely změny v nákladech na suroviny s ohledem na levné dovozy z Koreje a Tchaj-wanu.
(96)
V této souvislosti je především třeba poznamenat, že ceny dovozu z Koreje a Tchaj-wanu zůstaly během celého posuzovaného období vyšší než průměrné dovozní ceny z ČLR. Za druhé, objem dovozu se mezi rokem 2007 a koncem období šetření významně snížil. Proto se má za to, že objem a ceny tohoto dovozu nemohly být hlavní příčinou podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie, a tudíž nemohou narušit příčinnou souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z ČLR. Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto.
(97)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně dovozu ze třetích zemí včetně Koreje a Tchaj-wanu, potvrzuje se tímto 144. až 152. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(98)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně jiných výrobců v Unii, potvrzuje se tímto 153. až 154. bod odůvodnění prozatímního nařízení
(99)
Po zveřejnění předběžných zjištění jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že nižší ziskovost výrobního odvětví Unie je nutno přičíst vysokému podílu zastoupení tzv. dvoustupňového výrobního postupu ve výrobní kapacitě výrobního odvětví Unie a údajným zpožděním výrobního odvětví Unie při zavádění moderního, tzv. jednostupňového výrobního postupu.
(100)
Je třeba poznamenat, že škály druhů výrobků vyráběných a prodávaných vyvážejícími výrobci z ČLR a výrobním odvětvím Unie se do značné míry překrývají. Výrobní odvětví Unie využívá tzv. dvoustupňový výrobní postup, jelikož umožňuje vyrábět zvláštní druhy výrobků, které se na trhu obvykle prodávají za vyšší cenu. Jak je vysvětleno v 85. až 89. bodu odůvodnění, přítomnost levného dumpingového dovozu vysokopevnostních nití z ČLR nepříznivě ovlivnila celkový trh EU značným tlakem na snižování cen.
(101)
Proto se má za to, že existence dvou různých výrobních postupů nemohla mít sama o sobě podstatný dopad na zisková rozpětí, a to zejména s ohledem na cenový tlak ze strany dumpingového dovozu z ČLR. Kromě toho nebyly předloženy žádné podložené důkazy na podporu tvrzení, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu proto, že nepoužívalo novější technologii. Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto.
(102)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky, se konstatuje, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení, a 155. až 158. bod odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
6. ZÁJEM UNIE
6.1 Předběžná poznámka
(103)
Analýza zájmu Unie byla upravena tak, aby zohlednila přezkoumání dumpingových rozpětí v návaznosti na vznesené připomínky ke zveřejnění prozatímních zjištění a individuální zjišťování provedená po uložení prozatímních opatření. Proto by s ohledem na vysokou úroveň spolupráce většina dovozů z ČLR podléhala clu na úrovni kolem 5 %, jak je uvedeno v 63. bodu odůvodnění.
6.2 Výrobní odvětví Unie
(104)
Je nutno připomenout, že výrobní odvětví Unie je tvořeno čtyřmi výrobci působícími v různých členských státech, kteří v souvislosti s výrobou vysokopevnostních nití přímo zaměstnávají více než 1 300 lidí. Všechny ukazatele újmy, zejména pak ty, které se týkají finanční výkonnosti výrobního odvětví Unie, vykazovaly během posuzovaného období záporný trend. Zaměstnanost se také významně snížila, a to o 23 %, což odpovídá poklesu o přibližně 400 ekvivalentů plného pracovního úvazku během posuzovaného období.
(105)
Po uložení prozatímních opatření výrobní odvětví Unie uvedlo, že továrny, které byly v důsledku dumpingových dovozů nečinné, byly nedávno znovu otevřeny. To ukazuje, že již prozatímní opatření měla kladný dopad na výrobní odvětví Unie.
(106)
Předpokládá se, že uložení konečného antidumpingového cla na dovoz z ČLR by mělo další kladný dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie a umožnilo by mu získat zpět přinejmenším část ztraceného podílu na trhu.
(107)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně zájmu výrobního odvětví Unie, potvrzuje se tímto 160. až 163. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6.3 Dovozci
(108)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že se analýza dopadu opatření na dovozce nezabývala obtížemi, které s sebou přináší rychlé střídání různých dodavatelů vysokopevnostních nití. V tomto ohledu je třeba uznat, že přechod z jednoho zdroje dodávek na jiný může v závislosti na konečném užití nějakou dobu trvat. Budou však k dispozici další zdroje včetně dovozu z Koreje a Tchaj-wanu a dovozu od dvou čínských vyvážejících výrobců uvedených v 63. a 64. bodu odůvodnění, na něž se nebudou antidumpingová cla vztahovat. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto a potvrzuje se předběžný závěr, že opatření nebudou mít významný nepříznivý dopad na dovozce.
(109)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzuje se tímto 164. a 165. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6.4 Uživatelé
(110)
Uživatelé vysokopevnostních nití projevili velký zájem o tento případ. Z 68 oslovených uživatelů jich 33 při šetření spolupracovalo. Šetření ukázalo, že 24 z 33 spolupracujících uživatelů nakupuje vysokopevnostní nitě v ČLR. Bylo zjištěno, že 12 % z tohoto dovozu pochází od společností, které dumping neprovádějí.
(111)
V prozatímní fázi byla analýza dopadu opatření na uživatele provedena sloučením uživatelů do čtyř různých průmyslových odvětví (výroba pneumatik, automobilový průmysl, výroba lan a průmyslové aplikace). Před uložením prozatímních opatření byli prověřeni čtyři uživatelé (dva v odvětví výroby pneumatik, jeden v automobilovém průmyslu a jeden v odvětví průmyslových aplikací). Po uložení prozatímních opatření bylo dále zkoumáno, do jaké míry bude každý sektor těmito opatřeními postižen. Za tímto účelem byly provedeny dodatečné inspekce na místě v prostorách sedmi uživatelů uvedených v 5. bodu odůvodnění. Z celkem 11 prověřených uživatelů bylo pět malých a středních podniků (MSP). Na základě ověřených údajů byl přezkoumán odhadovaný dopad opatření na zisková rozpětí uživatelů, rovněž s přihlédnutím k opravené úrovni cla a ke skutečnosti, že ještě u jednoho dalšího čínského vyvážejícího výrobce bylo zjištěno, že dumping neprovádí.
(112)
Pokud se jedná o uživatele v odvětví výroby pneumatik, byly od výrobců pneumatik obdrženy celkem čtyři odpovědi na dotazník. Z nich byly dvě ověřeny před uložením prozatímních opatření a jedna po uložení prozatímních opatření. Podle dostupných údajů za toto odvětví je podíl vysokopevnostních nití ve vztahu k jejich výrobním nákladům poměrně omezený, v průměru pod 1 %. Pouze u jediného spolupracujícího uživatele bylo zjištěno, že dotčený výrobek dováží z ČLR. Veškerý tento dovoz však pocházel od společnosti v ČLR, u které bylo zjištěno, že dumping neprovádí. Proto se konstatuje, že na základě dostupných údajů nebudou mít navrhovaná opatření na odvětví výroby pneumatik nepříznivý vliv.
(113)
Pokud jde o uživatele v automobilovém odvětví (vyrábějící hlavně bezpečnostní pásy a airbagy), kteří představovali 5 % celkového dovozu vysokopevnostních nití z ČLR během období šetření, bylo obdrženo celkem šest odpovědí na dotazník. Prověřeny byly dvě společnosti, jedna před a jedna po uložení prozatímních opatření. Podíl čínských vysokopevnostních nití používaných v automobilovém průmyslu byl po inspekcích na místě opraven na 15 %. Z inspekcí na místě rovněž vyplynulo, že podniky využívající vysokopevnostní nitě celkově představují více než 30 % celkového obratu spolupracujících společností namísto 4 %, jak bylo stanoveno v prozatímní fázi. Potvrzuje se, že průměrný zisk dosahovaný v tomto odvětví z výrobků využívajících vysokopevnostní nitě činí přibližně 3 %. Na základě výše uvedených skutečností se konstatuje, že pokud by byla uložena opatření, není pravděpodobné, že by to mělo celkově vážný dopad na automobilový průmysl, jelikož ten by byl i nadále ziskový a ČLR navíc není hlavním zdrojem dodávek.
(114)
Pokud jde o uživatele v odvětví výroby lan, byly obdrženy celkem tři odpovědi na dotazník a po uložení prozatímních opatření byla ověřena jedna společnost. Všechny spolupracující společnosti v tomto odvětví jsou malé a střední podniky a představovaly méně než 1 % celkového dovozu z ČLR během období šetření. Potvrzuje se, že podíl podnikání souvisejícího s vysokopevnostními nitěmi představuje asi 18 % jejich celkového podnikání. Průměrné ziskové rozpětí dosažené v odvětví využívajícím vysokopevnostní nitě bylo předběžně stanoveno zhruba na 8 %. Avšak po inspekci na místě a následné opravě údajů poskytnutých v odpovědích na dotazník bylo ziskové rozpětí dosažené v tomto odvětví opraveno na - 0,4 %. Šetření ukázalo, že většina dovozu (71 %) pocházela v období šetření z ČLR, zatímco 22 % pocházelo z Koreje. S ohledem na opravenou úroveň cla by však dopad na společnosti v tomto odvětví, pokud i nadále budou nakupovat vysokopevnostní nitě z ČLR, měl být omezený. Mimoto existuje řada alternativních zdrojů dodávek.
(115)
A konečně, pokud jde o uživatele v odvětví průmyslových aplikací, bylo obdrženo celkem 20 odpovědí na dotazníky od uživatelů představujících 21 % celkového dovozu z ČLR. Pět společností bylo prověřeno, jedna před uložením prozatímních opatření a čtyři po uložení prozatímních opatření. Na základě údajů dostupných pro toto odvětví po inspekcích na místě byl podíl podnikání souvisejícího s vysokopevnostními nitěmi opraven na 54 % z celkového podnikání. Šetření ukázalo, že tito uživatelé nakupovali vysokopevnostní nitě hlavně z ČLR (42 %) a z Koreje (24 %), zatímco 29 % pocházelo od dodavatelů v Unii a ve třetích zemích. Údaje shromážděné během inspekcí na místě, které se konaly po uložení prozatímních opatření, vedou k úpravě průměrného ziskového rozpětí dosaženého v tomto odvětví, které je stanoveno na 17 %. Ze shromážděných údajů však vyplývá, že průměrné ziskové rozpětí zjištěné pro celé odvětví není reprezentativní pro situaci malých a středních podniků, které měly v období šetření v průměru záporné ziskové rozpětí ve výši - 1,9 %. V nejhorším případě, tzn. pokud by tyto malé a střední podniky nakupovaly od čínských vyvážejících výrobců, kteří podléhají opatřením, a nezměnily by své zdroje dodávek, jejich ziskovost by při uložení konečných opatření klesla z - 1,9 % na - 3,3 %. To by bylo způsobeno skutečností, že nakupují vysokopevnostní nitě z ČLR ve větším podílu v porovnání s velkými společnostmi, které by zůstaly vysoce ziskové. Předpokládá se však, že tyto malé a střední podniky by mohly přesunout alespoň část svých nákupů k dodavatelům, na něž se opatření nevztahují.
(116)
Někteří uživatelé namítali, že v předběžné analýze zájmu Unie byl podceněn nepříznivý vliv antidumpingových opatření na jejich ziskovost. Tvrdili také, že by stěží přenesli zvýšení nákladů na své zákazníky a zpochybnili možnost najít alternativní zdroje dodávek. Některé zúčastněné strany rovněž zpochybnily schopnost výrobců v Unii dodávat požadované výrobky. A konečně, byly vzneseny také připomínky ohledně nepříznivého dopadu opatření na navazující odvětví a v konečném důsledku na zaměstnanost v Unii.
(117)
Pokud jde o tvrzení ohledně ziskovosti, analýza na základě údajů přezkoumaných v návaznosti na inspekce na místě po uložení prozatímních opatření skutečně ukázala, že část odvětví výroby lan a průmyslových aplikací by byla opatřeními nepříznivě ovlivněna, pokud by tito uživatelé, kteří nakupují od čínských vyvážejících výrobců, na něž se opatření vztahují, tak činili i nadále a nezměnili své zdroje dodávek. Tento dopad však bude pravděpodobně omezený s ohledem na sníženou úroveň cla a existenci alternativních zdrojů dodávek.
(118)
Pokud jde o tvrzení, že by uživatelé nemohli přenést zvýšení nákladů na své zákazníky, šetření prokázalo, že v některých odvětvích může být skutečně obtížné zvýšit ceny. Je však nutno připomenout, že s ohledem na vysokou úroveň spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců by většina dovozů z ČLR podléhala clu na úrovni kolem 5 %, jak je uvedeno ve 103. bodu odůvodnění. Proto se předpokládá, že uživatelé by mohli přenést alespoň část zvýšení nákladů na své zákazníky, a v každém případě, a to i bez zvýšení cen, se odhaduje, že dopad na jejich ziskovost je dosti omezený.
(119)
Pokud jde o tvrzení, že výrobní odvětví Unie by nebylo v případě zavedení antidumpingových opatření schopno dodávat požadované výrobky, šetření prokázalo, že u dřívějších dodávek určitým uživatelům ze strany výrobců Unie občas docházelo k určitým nesrovnalostem. Šetření však neprokázalo, že by k těmto nedostatkům docházelo průběžně. Pokud jde o udávané potíže se změnou zdroje dodávek, inspekce na místě opravdu ukázaly, že než lze začít využívat při výrobě ve velkém měřítku nové vysokopevnostní nitě, měly by projít řadou zkoušek zaměřených na ověření jednak slučitelnosti nové suroviny s výrobním zařízením a jednak požadovaných úrovní jakosti výrobků. Trvání postupu testování se liší podle použití konečného výrobku. Proto se uznává, že pro některé uživatele by změna dodavatele mohla představovat zdlouhavý a nákladný proces, i když v různé míře, která závisí na vyráběných produktech. Inspekce na místě však ukázaly, že některé společnosti se snažily uplatňovat strategii rozšiřování škály svých dodavatelů, aby nespoléhaly výhradně na jeden zdroj.
(120)
Některé zúčastněné strany rovněž upozornily na situaci malých a středních podniků, přičemž tvrdily, že malé a střední podniky mají potíže při získávání svých surovin, protože nedosáhnou na minimální objednací množství požadovaná výrobci. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že obtíže ohledně minimálního objednacího množství se zdají být běžným jevem v podnikání bez ohledu na to, zda jsou opatření uložena, nebo nikoli. Proto se má za to, že uložení cla by samo o sobě nemělo vliv na již zavedené obchodní vztahy mezi hospodářskými subjekty. Proto nebyla tato tvrzení považována za opodstatněná.
(121)
A konečně, některé zúčastněné strany tvrdily, že výrobní odvětví Unie nebude představovat spolehlivý zdroj z důvodu neúplného sortimentu jeho výrobků, nižší kvality a vyšší ceny výrobků. V této souvislosti je třeba poznamenat, že i kdyby výrobci v Unii nebyli schopni dodávat celou škálu požadovaných výrobků, existují alternativní zdroje dodávek, které by měly umožnit sortiment výrobků doplnit. Kromě toho by poměrně nízká úroveň cla neměla bránit uživatelům doplnit svůj sortiment výrobků rovněž tím, že budou i nadále využívat dovoz z ČLR. Nedávné znovuotevření továren zmíněné výše by navíc mělo přispět k řešení tohoto problému, jelikož by umožnilo vyčlenit větší kapacitu pro výrobu širšího sortimentu výrobků. Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto.
(122)
Pokud jde o tvrzení ohledně účinku opatření na navazující odvětví a v konečném důsledku na zaměstnanost v Unii, má se za to, že vzhledem k výše uvedeným skutečnostem by měl být tento dopad zanedbatelný.
6.5 Závěr týkající se zájmu Unie
(123)
Na základě výše uvedených skutečností se konstatuje, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení konečného antidumpingového cla na dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR.
7. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
7.1 Úroveň pro odstranění újmy
(124)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné opodstatněné připomínky, které by změnily závěr ohledně úrovně pro odstranění újmy, potvrzuje se tímto 179. až 183. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2 Konečná opatření
(125)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se má za to, že by měla být v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení uložena konečná antidumpingová opatření ohledně dovozu vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V souladu s tímto pravidlem by měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěných dumpingových rozpětí.
(126)
Vzhledem k tomu, že dumpingová rozpětí zjištěná u dovozu z Koreje a Tchaj-wanu byla pod minimální úrovní, není třeba na dovoz pocházející z Koreje a Tchaj-wanu uložit žádné konečné antidumpingové clo.
(127)
Navrhované sazby antidumpingového cla jsou následující:
Společnost
Rozpětí pro odstranění újmy
Dumpingové rozpětí
Antidumpingové clo
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd.
57,1 %
5,1 %
5,1 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.
Nepoužije se
0
0 %
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
57,6 %
5,5 %
5,5 %
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku
57,3 %
5,3 %
5,3 %
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
Nepoužije se
0
0 %
Oriental Industries (Suzhou) Ltd.
53,2 %
9,8 %
9,8 %
Všechny ostatní společnosti v ČLR
57,6 %
9,8 %
9,8 %
(128)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu se svým názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě platné pro „všechny ostatní společnosti.“
(129)
S veškerými žádostmi o použití této antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím prodejem a prodejem na vývoz, která je spojena například s takovou změnou názvu nebo takovou změnou výrobních či prodejních subjektů. V případě potřeby bude poté nařízení příslušným způsobem změněno a bude aktualizován seznam společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(130)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit uložení konečného antidumpingového cla. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky. Připomínky stran byly patřičně zváženy, a kde to bylo na místě, byla zjištění odpovídajícím způsobem upravena.
(131)
Aby bylo zajištěno rovné zacházení pro případné nové vývozce i spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze tohoto nařízení, mělo by být stanoveno, že vážené průměrné clo uvalené na posledně jmenované společnosti se použije pro případné nové vývozce, kteří by jinak měli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení, jelikož čl. 11 odst. 4 se nepoužije, pokud byl použit výběr vzorku.
7.3 Konečný výběr prozatímních cel
(132)
Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a vzhledem k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu uložených konečných cel. Pokud jsou konečná cla nižší než cla prozatímní, je třeba uvolnit částky, které byly prozatímně zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingových cel. Jestliže je konečné antidumpingové clo vyšší než prozatímní clo, vyberou se s konečnou platností pouze zajištěné částky ve výši prozatímního cla.
8. UKONČENÍ ŘÍZENÍ
(133)
S ohledem na zjištění týkající se dovozů pocházejících z Koreje a Tchaj-wanu by mělo být řízení ohledně těchto dvou zemí ukončeno,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů (jiných než šicích nití), neupravených pro maloobchodní prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex, kódu KN 5402 20 00, které pocházejí z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd.
5,1
A974
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.
0
A976
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
5,5
A975
Společnosti uvedené v příloze
5,3
A977
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
0
A989
Oriental Industries (Suzhou) Ltd.
9,8
A990
Všechny ostatní společnosti
9,8
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platná ustanovení celních předpisů.
Článek 2
Antidumpingové řízení týkající se dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Korejské republiky a Tchaj-wanu se ukončuje.
Článek 3
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 478/2010 na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů (jiných než šicích nití), neupravených pro maloobchodní prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex, v současnosti kódu KN 5402 20 00, které pocházejí z Čínské lidové republiky, budou s konečnou platností vybrány v rozsahu konečného cla uloženého podle článku 1. Částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, budou uvolněny.
Článek 4
Pokud případný nový vyvážející výrobce v Čínské lidové republice poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
-
nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1 během období šetření (od 1. července 2008 do 30. června 2009),
-
není ve spojení s žádným z vývozců nebo výrobců v Čínské lidové republice, na něž se vztahují opatření uložená tímto nařízením,
-
ve skutečnosti vyvezl do Unie dotčený výrobek po skončení období šetření, na kterém jsou založena příslušná opatření, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství do Unie,
může Rada na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem změnit prostou většinou čl. 1 odst. 2 přidáním nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se vztahuje vážená průměrná sazba cla ve výši 5,3 %.
Článek 5
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. listopadu 2010.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 1105/2010
(2010. gada 29. novembris),
ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes augstas stiprības poliestera pavedienu importam, un ar ko izbeidz procedūru attiecībā uz Korejas Republikas un Taivānas izcelsmes augstas stiprības poliestera pavedienu importu
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
1. PROCEDŪRA
1.1. Pagaidu pasākumi
(1)
Komisija ar Regulu (ES) Nr. 478/2010 (2) (“pagaidu regula”) ir noteikusi pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes augstas stiprības poliestera (“ASP”) pavedienu importam. Korejas Republikas (“Koreja”) un Taivānas izcelsmes augstas stiprības poliestera pavedienu importam pagaidu pasākumus nenoteica.
(2)
Procedūra tika sākta, pamatojoties uz sūdzību, ko 2009. gada 27. jūlijā iesniedza Eiropas Mākslīgo šķiedru asociācija (CIRFS) (“sūdzības iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kuri ražo nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 60 %, no kopējās ASP pavedienu produkcijas Savienībā.
(3)
Kā izklāstīts pagaidu regulas 15. apsvērumā, dempinga un kaitējuma izmeklēšana ietvēra periodu no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz laikposmu no 2005. gada janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).
1.2. Turpmākā procedūra
(4)
Pēc tam, kad atklātībā tika nodoti būtiski fakti un apsvērumi, pamatojoties uz kuriem tika nolemts noteikt pagaidu antidempinga pasākumus (“provizoriskās informācijas izpaušana”), vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstisku informāciju, izsakot savu viedokli par provizoriskajiem secinājumiem. Ieinteresētajām personām, kuras to lūdza, bija iespēja tikt uzklausītām. Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu galīgajiem konstatējumiem. Tika ņemtas vērā ieinteresēto personu mutiskās un rakstiskās piezīmes, un vajadzības gadījumā provizoriskie konstatējumi tika attiecīgi grozīti.
(5)
Attiecībā uz Savienības interešu aspektiem papildu pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos:
lietotāji Savienībā:
-
Continental AG,
-
Oppermann Automotive Webbing GmbH,
-
Katradis Marine Ropes Industry S.A.,
-
Mehler Texnologies GmbH,
-
E. Oppermann GmbH,
-
Oppermann Industrial Webbing s.r.o.,
-
Contitech Transportbandsysteme GmbH.
(6)
Viena ieinteresētā persona pieprasīja uzklausīšanu un uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanos. Šo pieprasījumu izteica pēc provizoriskās informācijas izpaušanas. Tika nodrošināta uzklausīšana uzklausīšanas amatpersonas klātbūtnē.
(7)
Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem plānoja ieteikt galīga antidempinga maksājuma noteikšanu par ĶTR izcelsmes ASP importu un tādu summu galīgo iekasēšanu, kuras tika nodrošinātas ar pagaidu maksājumu (“galīgā informācijas izpaušana”). Tika noteikts arī termiņš, kurā minētās personas pēc attiecīgās informācijas izpaušanas varēja iesniegt paskaidrojumus.
2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
(8)
Attiecīgais ražojums ir ASP pavediens (kas nav šujamie diegi), kas nav paredzēts mazumtirdzniecībai, tostarp monopavediens ar lineāro blīvumu, mazāku nekā 67 deciteksi, kura izcelsme ir ĶTR, Korejā un Taivānā (“attiecīgais ražojums”) un kuru pašlaik klasificē ar KN kodu 5402 20 00.
(9)
Pēc provizoriskās informācijas atklāšanas viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka Komisija nav ņēmusi vērā atšķirības starp riepu ražošanā izmantoto pavedienu - tā saukto augstā stiepes moduļa un zemas saraušanās spējas (“AMZS”) pavedienu - un citiem pavedienu veidiem, jo šim veidam, pirms to apstiprina kā atbilstīgu pircēju noteiktajām AMZS specifikācijām, nepieciešama ilgstoša un dārga tehniskā testēšana. Turklāt šī persona apgalvoja, ka nav skaidrs, kādi faktori tika izmantoti, provizoriski nosakot, ka pastāv viens ražojums. Cita ieinteresētā persona apgalvoja, ka AMZS un pārējiem pavedienu veidiem ir atšķirīga izmaksu uzbūve.
(10)
Atbildot uz minētajiem apgalvojumiem, vispirms būtu jāatzīmē, ka attiecīgajam ražojumam ir vairāki atšķirīgi lietojuma veidi, piemēram, to izmanto riepu stiprināšanai, plato audumu, drošības jostu, gaisa spilvenu, virvju, tīklu un vairāku rūpnieciskām vajadzībām paredzētu izstrādājumu ražošanā. Tādējādi ir ļoti daudz dažādu lietojuma veidu, tāpēc pastāv ļoti daudz dažādu ražojuma veidu un specifikāciju.
(11)
Nosakot, ka AMZS un citi pavedienu veidi ir viens ražojums, galvenie kritēriji bija fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības. Kā skaidrots pagaidu regulas 19. apsvērumā, izmeklēšanā tika noskaidrots, ka, lai gan AMZS pavedienam piemīt dažas īpašības, kas to atšķir no citiem ASP (piemēram, modulis, saraušanās spēja, stiepes izturība un nogurumizturība), visiem dažādajiem attiecīgā ražojuma veidiem ir vienas un tās pašas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības. Tādēļ tos uzskata par vienu ražojumu.
(12)
Par apgalvojumu, ka izmaksu uzbūve atšķiras, būtu jāatzīmē, ka pašas par sevi tās nav izšķirošais kritērijs, nosakot, vai AMZS ir atšķirīgs ražojums salīdzinājumā ar citiem ASP veidiem. Izmaksu, cenu un ražošanas procesa atšķirības pašas par sevi nepamato to, ka noteikts ražojuma veids, piemēram, AMZS, būtu uzskatāms par atšķirīgu ražojumu, ja vien šim veidam nepiemīt tās pašas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības, kas citiem ražojuma veidiem.
(13)
Tāpēc AMZS izslēgšana no izmeklēšanas jomas nav uzskatāma par pamatotu, un tādējādi apgalvojumi šajā sakarā bija jānoraida.
(14)
Tā kā par attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu nav saņemtas citas piezīmes, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 16. līdz 20. apsvērums.
3. DEMPINGS
3.1. Taivāna
3.1.1. Normālā vērtība
(15)
Viens Taivānas ražotājs eksportētājs iesniedza pierādījumus, kas parādīja, ka galveno ASP ražošanā izmantoto izejvielu, attīrītas tereftālskābes (PTA) un monoetilēnglikola (MEG), cenas IP bija svārstīgas. Konkrēti noskaidrojās, ka īpaši strauji iepirkuma cenas saruka 2008. gada 4. ceturksnī. Tāpēc ražotājs apgalvoja, ka, lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu ar eksporta cenām, tas būtu jāņem vērā, nosakot viņa normālo vērtību.
(16)
Regulas 18. apsvērumā minēto secinājumu pamatā ir ļoti sīka eksportētāja iesniegto datu analīze, kas tika pārbaudīta pārbaudes apmeklējuma laikā. Tādējādi uzskatīja, ka šajā gadījumā, nosakot konkrētu IP laikposmu normālās vērtības, ir pamatoti ņemt vērā izejvielu cenu atšķirības.
(17)
Citu piezīmju par pagaidu regulas 86. un 87. apsvērumā aprakstīto metodi nebija. Taivānas ražotāju eksportētāju normālās vērtības noteikšanā izmantoto metodi var apstiprināt.
3.1.2. Eksporta cena
(18)
Izmeklēšana parādīja, ka iepriekš 15. apsvērumā minētā Taivānas ražotāja attiecīgā ražojuma pārdošanas apjoms Savienības tirgū bija lielāks IP pirmajā pusē, kad izejvielu cenas bija zemākas. Šis secinājums būtu jāaplūko arī, ņemot vērā 16. apsvēruma saturu.
(19)
Tā kā netika saņemtas citas piezīmes par eksporta cenu, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 88. apsvērums.
3.1.3. Salīdzinājums
(20)
Normālo vērtību un eksporta cenu noteica saskaņā ar iepriekš paskaidroto. Tādā veidā noteikto minētā ražotāja normālo vērtību un tā eksporta cenu salīdzināja pēc iespējas tuvākos laikposmos, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību. Tas atbilst pamatregulas 2. panta 10. punktam.
(21)
Netika saņemtas citas piezīmes par Taivānas ražotāju eksportētāju normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu. Tāpēc var apstiprināt pagaidu regulas 89. apsvēruma saturu.
3.1.4. Dempinga starpība
(22)
Jāatgādina, ka pagaidu regulas 92. apsvērumā tika secināts, ka Taivānas valsts mēroga dempinga starpība ir de minimis. Pašlaik 15. apsvērumā minētajam Taivānas ražotājam noteiktā galīgā dempinga starpība ir mazāka par de minimis slieksni. Tādējādi tiek apstiprināts, ka Taivānas valsts mēroga galīgā dempinga starpība ir de minimis.
3.2. ĶTR
3.2.1. Tirgus ekonomikas režīms (TER)
(23)
Jāatgādina, ka pieteicās 11 ĶTR ražotāji eksportētāji. Šie uzņēmumi IP veidoja 100 % attiecīgā ražojuma eksporta kopapjoma Savienības tirgū. Izlasē tika iekļauti trīs ražotāji eksportētāji vai saistītu uzņēmumu grupas, pamatojoties uz augstāko eksporta apjomu, lai noteiktu dempinga apmērus attiecībā uz ĶTR. Trīs izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji pieprasīja TER, tomēr tika atzīts, ka tikai vienam uz to ir tiesības.
(24)
Pēc tam, kad tika publiskoti secinājumi attiecībā uz TER, divi ražotāji eksportētāji, kuriem netika piešķirts TER, iesniedza šādas piezīmes.
(25)
Pirmais ražotājs eksportētājs iesniedza piezīmes par ierobežojumu klauzulu tā veiktajā uzņēmējdarbībā, grāmatvedības uzskaitē konstatētajām problēmām un maksājumu par noteiktiem aktīviem, piemēram, zemes lietošanas tiesībām.
(26)
Šis eksportētājs atzina, ka tā statūtos ierobežojuma klauzula ir iekļauta. Tas apgalvoja, lai gan to nepierādīja, ka šī klauzula tā darbību juridiski vairs neietekmē. Līdzīgi arī par grāmatvedības uzskaites problēmām uzņēmums atzina, ka pastāv neatbilstības starp grāmatvedības uzskaiti un revidētajiem finanšu pārskatiem, tomēr apgalvoja, ka šīs neatbilstības ir nelielas un tās izskaidrotas izmeklēšanas laikā. Būtu jāpaskaidro, ka problēmas, kuras tika konstatētas minētā uzņēmuma grāmatvedības uzskaitē un kuru dēļ netika piešķirts TER, bija nevis nelielas, bet gan būtiskas, jo īpaši attiecībā uz noteiktu aktīvu grāmatošanu un neatbilstībām, kuras, veicot pārbaudi uz vietas, konstatēja starp noteiktām virsgrāmatām un dokumentiem.
(27)
Otrs ražotājs eksportētājs izteica konkrētas piezīmes par secinājumiem attiecībā uz kapitāla ieguldījumiem, ierobežojuma klauzulu uzņēmējdarbībā un zemes lietošanas tiesību iegādi.
(28)
Attiecībā uz kapitāla ieguldījumiem eksportētājs atkārtoja tos pašus argumentus, kas tika izteikti provizoriskajā posmā, proti, ka kapitāls ir ticis pienācīgi ieguldīts. Tas apgalvoja, ka tehnoloģiskā zinātība ir īpaša zināšanu kategorija, kam nav nepieciešams patents vai reģistrēšana, tāpēc kapitāla ieguldījums ticis veikts pareizi, lai arī tas ir bijis ieguldījums natūrā. Attiecībā uz pēdējiem jautājumiem eksportētājs atkārtoja, ka ierobežojuma klauzula uzņēmumam nav obligāta un ka ieguldījumu prasības, kas saistītas ar zemes iegādi, nav uzskatāmas par izkropļojumu, bet gan ir saistītas ar iestāžu teritoriju attīstības politiku.
(29)
Tomēr minētie argumenti jau bija izvirzīti un noraidīti provizoriskajā posmā. Pat ja ieguldījumu prasības ir saistītas ar iestāžu teritoriju attīstības politiku, tās nav uzskatāmas par saderīgām ar TER. Netika sniegti jauni pierādījumi, kas varētu mainīt TER novērtējumā un pagaidu regulas 50. un 51. apsvērumā izklāstītos provizoriskos secinājumus.
(30)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek apstiprināti pagaidu regulas 46. līdz 52. apsvērumā izdarītie pagaidu secinājumi.
3.2.2. Individuāla pārbaude
(31)
Kā minēts pagaidu regulas 28. apsvērumā, divi ražotāji eksportētāji, kuri netika iekļauti izlasē, pieprasīja individuālas dempinga starpības noteikšanu atbilstīgi pamatregulas 17. panta 3. punktam. Tomēr atsevišķas pārbaudes pieprasījumus varēja izskatīt tikai pēc pagaidu pasākumu noteikšanas.
(32)
Šie uzņēmumi noteiktajā termiņā iesniedza atbildes TER pieprasījuma veidlapā. Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas Komisija izskatīja un pārbaudīja pieprasījumu veidlapās iesniegto informāciju un visu pārējo informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu, veicot pārbaudi šādu uzņēmumu telpās:
-
Oriental Industries Co., Ltd,
-
Hangzhou Huachun Chemical Fibers Co., Ltd.
(33)
Uzziņai turpmāk dots īss TER kritēriju kopsavilkums:
1.
Ar uzņēmējdarbību saistītus lēmumus pieņem un izmaksas veic, reaģējot uz tirgus apstākļiem un bez ievērojamas valsts iejaukšanās; lielāko ieguldījumu izmaksas būtībā atspoguļo tirgus vērtības.
2.
Uzņēmumiem ir viena, skaidri saprotama pamata grāmatvedības uzskaite, kuru pārbauda neatkarīgs revidents saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (SGS) un ko izmanto visiem nolūkiem.
3.
Nav būtisku izkropļojumu, kas pārņemti no agrākās ekonomikas sistēmas, kas nav tirgus ekonomika.
4.
Juridisku noteiktību un stabilitāti garantē bankrota likums un īpašumtiesības.
5.
Valūtas maiņas kursu pārrēķina atbilstīgi tirgus likmei.
(34)
Abu uzņēmumu reģistrācijas dokumentos bija iekļauta ierobežojuma klauzula attiecībā uz pārdošanas apjoma sadalījumu eksporta un iekšzemes tirgū. Vienam eksportētājam konstatēja vairākas neatbilstības un trūkumus pieteikuma iesniedzēja grāmatvedības sistēmā, tādējādi liekot secināt, ka uzskaite ir neskaidra, tā netiek nedz sagatavota, nedz revidēta saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem. Visbeidzot, tika konstatēti zināmi izkropļojumi, kuri saglabājušies no agrākās ekonomikas sistēmas, kas nav tirgus ekonomika, jo īpaši attiecībā uz uzņēmuma zemes lietošanas tiesību iegādi.
(35)
Pamatojoties uz to, tika secināts, ka neviens no abiem uzņēmumiem nav pierādījis pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā minēto kritēriju izpildi, un tāpēc tiem nevar piešķirt TER.
3.2.3. Atsevišķs režīms (AR)
(36)
Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam valstīm, uz kurām minētais pants attiecas, tiek noteikts valsts mēroga maksājums, izņemot gadījumus, kad uzņēmumi spēj pierādīt, ka atbilst visiem pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem AR piešķiršanai.
(37)
Divi ražotāji eksportētāji, kuri pieprasīja individuālu pārbaudi, neatbilda TER kritērijiem, bet gadījumam, ja tiem netiktu piešķirts TER, pieprasīja AR.
(38)
Uzziņai turpmāk dots īss AR kritēriju kopsavilkums:
1.
Ja uzņēmumi vai kopuzņēmumi pilnīgi vai daļēji pieder ārvalstniekiem, eksportētāji var brīvi repatriēt kapitālu un peļņu.
2.
Eksporta cenas un daudzumi un pārdošanas noteikumi ir brīvi noteikti.
3.
Akciju vairākums pieder privātpersonām. Valsts ierēdņi, kas ir valdē vai ieņem galvenos amatus vadībā, ir mazākumā, vai arī ir jāpierāda, ka uzņēmums tomēr ir pietiekami neatkarīgs no valsts iejaukšanās.
4.
Valūtas maiņas kursu pārrēķina atbilstīgi tirgus likmei.
5.
Valsts iejaukšanās nepieļauj pasākumu apiešanu, ja individuālajiem eksportētājiem piemēro dažādas maksājuma likmes.
(39)
Pamatojoties uz pieejamo informāciju, tika noteikts, ka šie abi izlasē neiekļautie ĶTR ražotāji eksportētāji, kas pieprasīja atsevišķu pārbaudi, atbilst visām pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajām prasībām AR piešķiršanai.
3.2.4. Analogā valsts
(40)
Kā minēts pagaidu regulas 57. līdz 62. apsvērumā, tika uzskatīts, ka ASV nav atbilstīga analogā valsts ĶTR normālās vērtības noteikšanai. Tā vietā par analogo valsti ĶTR normālās vērtības noteikšanai atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punktam tika atzīta Taivāna.
(41)
Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas dažas ieinteresētās personas ieteica Taivānas vietā kā analogo valsti izmantot Koreju. Tās apgalvoja, ka Koreja ir atbilstīgāka par Taivānu, jo Korejas ražotāji eksportētāji arī izmanto jaunāko viena posma ražošanas tehnoloģiju, to ražošanas galaproduktu salīdzināmība ar ĶTR ražošanas galaproduktiem ir ļoti liela, Korejas iekšzemes tirgus ir liels un salīdzināms ar ĶTR tirgu un Korejā nav uzņēmumu, attiecībā uz kuriem būtu konstatēts dempings.
(42)
Attiecībā uz analogās valsts izvēli tika izmantoti šādi kritēriji: ražošanas apjoma un galaproduktu salīdzināmība valstī, kas nav tirgus ekonomikas valsts, un iespējamajā analogajā valstī, iekšzemes pārdošanas apjoma (darījumu) nesaistītiem klientiem reprezentativitāte salīdzinājumā ar attiecīgā ražojuma eksportu, kura izcelsme ir valstī, kas nav tirgus ekonomikas valsts, konkurences līmenis analogās valsts iekšzemes tirgū, pieejas izejvielām un energoresursiem salīdzināmība un iespējamās analogās valsts eksportētāju gatavība sadarboties izmeklēšanā.
(43)
Tika veikts turpmāks izvērtējums pēc pagaidu pasākumu noteikšanas, pamatojoties uz visu pieejamo informāciju, lai izanalizētu attiecīgos kritērijus. Šī analīze parādīja, ka dažu kritēriju ziņā Koreja un Taivāna tiešām ir līdzīgas. Tomēr šķiet, ka kopumā Taivāna bija vispiemērotākā analogā valsts.
(44)
Izvērtējums parādīja, ka Korejas un Taivānas salīdzināmības līmenis saražoto galaproduktu apjoma ziņā ar ražotājiem ĶTR ir augsts un lielu iekšzemes tirgū pārdoto ražojumu apjomu abās valstīs var salīdzināt ar ĶTR eksportu. Šā kritērija ziņā Korejas salīdzināmības līmenis bija nedaudz augstāks, jo tās ražošanas apjoms ir lielāks nekā Taivānai.
(45)
Tomēr šā kritērija nozīmi nevajadzētu vērtēt augstāk par citiem kritērijiem, piemēram, iekšzemes tirgū veikto pārdošanas darījumu reprezentativitāti salīdzinājumā ar eksportu, pieeju izejvielām un konkurences līmeni analogajā valstī.
(46)
Tika konstatēts, ka gan Korejas, gan Taivānas reprezentatīvu iekšzemes tirgū veiktu pārdošanas darījumu apjoms, kura normālā vērtība nebūtu noskaidrota, salīdzinājumā ar ĶTR eksportu ir augsts. Tomēr tika noteikts, ka salīdzinājumā ar Korejas eksportētāju darījumiem Taivānas eksportētāju veiktie darījumi kopumā ir reprezentatīvāki. Ja par analogo valsti izvēlētos Koreju, būtu jānosaka normālā vērtība lielākam apjomam un vairākiem attiecīgā ražojuma veidiem.
(47)
Attiecībā uz konkurences līmeni viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka vienam Taivānas ražotājam eksportētājam iekšzemes tirgū ir dominējošs stāvoklis un ka arī tāpēc Taivānu nedrīkstētu izmantot kā analogo valsti.
(48)
Liels ražotāju skaits var liecināt par konkurenci valstī. Tomēr jāpēta arī, vai analogās valsts ražotāji ir iesaistīti tādā konkurencē, kas nodrošina pietiekamu, bet ne pārmērīgu peļņu.
(49)
Tika konstatēts, ka Korejā ir četri iekšzemes ražotāji un iekšzemes tirgu papildina ASP imports. Taivānā darbojas divi ražotāji un iekšzemes tirgus izmanto arī ārējus avotus. Tomēr izmeklēšana parādīja, ka, neraugoties uz zemākām izmaksām Korejā, iekšzemes cenu līmenis nebija zemāks par Taivānā esošo. Korejas tirgū vidējā gūtā peļņa bija 18 %, bet Korejas ASP ražotāji gūst peļņu, kas pārsniedz 20 % no attiecīgā ražojuma apgrozījuma. Tas ir daudz vairāk nekā Taivānā, kur peļņa sasniedza 5 līdz 9 %.
(50)
Tāpēc uzskatāms, ka Taivānā konkurences līmenis ir augsts un peļņa nav pārmērīga.
(51)
Attiecībā uz izejvielu pieejamību Koreja pēc Taizemes nepārprotami ir viena no lielākajām PTA ražotājām un eksportētājām pasaulē. Šī Korejas ražotāju konkurences priekšrocība zināmā mērā var skaidrot to, kāpēc izejvielu cena Korejā vidēji bija zemāka nekā Taivānā un ĶTR. Izmeklēšana parādīja, ka vairākums pārbaudīto Korejas uzņēmumu iegūst izejvielas no saistītiem uzņēmumiem vai spēj tās saražot paši. Turpretī Taivānā neviens no izmeklēšanā iekļautajiem uzņēmumiem pats neražoja izejvielas un tās (tāpat kā ĶTR gadījumā) galvenokārt ieguva no saistītām un nesaistītām personām.
(52)
Pieejamā informācija un tas, ka Taivānas ražotājiem eksportētājiem ir saistītie ASP ražotāji ĶTR, liecina, ka grupās tiek izmantoti vieni izejvielu piegādes avoti, lai gūtu apjomradītus ietaupījumus un panāktu labākas cenas. Tādējādi tika uzskatīts, ka izejmateriālu pieejamības apstākļi ĶTR ir ļoti līdzīgi apstākļiem Taivānā.
(53)
Pamatojoties uz to, ir uzskatāms, ka Taivānas izvēle nav nepamatota un šajā gadījumā tā ir atbilstīgāka. Tāpēc Taivāna tiek apstiprināta par analogo valsti.
3.2.5. Normālā vērtība
3.2.5.1. Izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs, kam piešķirts TER
(54)
Tā kā netika saņemtas piezīmes attiecībā uz normālo vērtību, kas noteikta uzņēmumam, kuram tika piešķirts TER, tiek apstiprināts pagaidu regulas 64. un 65. apsvērums.
3.2.5.2. Ražotāji eksportētāji, kam nav piešķirts TER
(55)
Kā minēts 15. apsvērumā, viens Taivānas eksportētājs pierādīja, ka galveno ASP ražošanā izmantoto izejvielu iepirkuma cenas IP bija svārstīgas, un apgalvoja, ka tas jāņem vērā, nosakot normālo vērtību. Šo prasību uzskatīja par pamatotu, un Taivānas, kura šajā gadījumā ir analogā valsts, noteiktā normālā vērtība tika attiecīgi pārskatīta.
3.2.6. Eksporta cena
(56)
Kā skaidrots pagaidu regulas 68. apsvērumā, visi izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju attiecīgā ražojuma pārdevumi Savienības tirgū tika veikti tieši Savienības neatkarīgiem klientiem. Tādēļ eksporta cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz faktiski maksātām vai maksājamām cenām. Individuāli pārbaudītie uzņēmumi eksporta pārdevumus veica tieši arī nesaistītiem klientiem, un tādēļ, lai noteiktu minēto uzņēmumu eksporta cenu, arī izmantoja pagaidu regulas 68. apsvērumā aprakstīto metodi.
(57)
Tā kā netika saņemtas citas piezīmes par eksporta cenu, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 68. apsvērums.
3.2.7. Salīdzinājums
(58)
Analogajai valstij noteiktās pārskatītās normālās vērtības salīdzināja ar sadarbībā iesaistīto ĶTR ražotāju eksportētāju eksporta cenu. Kā parādīts 63. apsvērumā, tā rezultātā trijiem izlasē iekļautajiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem tika samazināta galīgā dempinga starpība.
(59)
Jānorāda, ka pagaidu regulas 69. apsvērumā minētā netiešo nodokļu korekcija ir starpība starp pievienotās vērtības nodokli (PVN), kas jāmaksā par pārdošanu vietējā tirgū, un PVN, kas jāmaksā par eksporta pārdošanas darījumiem, ņemot vērā eksporta pārdošanas PVN atmaksas likmi. Sadarbībā iesaistītie ražotāji eksportētāji apstrīdēja to, kā tika veikta korekcija, un apgalvoja, ka, novērtējot neatmaksāto PVN apmēru, jāņem vērā konkrētām apstrādes un pārdošanas darbībām piemērojamais PVN režīms.
(60)
Attiecībā uz šo apgalvojumu ir norādīts, ka korekciju pamatā bija pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunkta noteikumi, kuros paredzēta normālās vērtības korekcija atbilstīgi importa maksājumiem un netiešajiem nodokļiem - kategorijai, kurā ietilpst PVN. Pamatojoties uz to, šis apgalvojums tika noraidīts.
(61)
Tā kā netika saņemtas citas piezīmes par salīdzinājumu, kas mainītu provizoriskos secinājumus, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 69. apsvērums.
3.2.8. Dempinga starpība
(62)
Analogajai valstij, Taivānai, noteiktās pārskatītās vidējās normālās vērtības un salīdzinājums ar Ķīnas ražotāju eksportētāju eksporta cenu noteica zemāku galīgo dempinga starpību.
(63)
Šī galīgā dempinga starpība Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ir šāda:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd - 5,1 %,
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd - 0 %,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd - 5,5 %,
-
izlasē neiekļautajiem sadarbībā iesaistītajiem uzņēmumiem - 5,3 %.
(64)
Uzņēmumiem, kas pieprasīja atsevišķu pārbaudi, galīgās dempinga starpības ir šādas:
-
Oriental Industries (Suzhou) Ltd - 9,8 %,
-
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd - 0 %.
3.3. Korejas Republika
3.3.1. Normālā vērtība
(65)
Tā kā par normālo vērtību, kas paskaidrota pagaidu regulas 75. un 76. apsvērumā, citas piezīmes netika saņemtas, ar šo minētie secinājumi tiek apstiprināti.
3.3.2. Eksporta cena
(66)
Tā kā par eksporta cenu citas piezīmes netika saņemtas, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 77. un 78. apsvērums.
3.3.3. Salīdzinājums
(67)
Tā kā par salīdzinājumu netika saņemtas citas piezīmes, kas mainītu provizoriskos secinājumus, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 79. līdz 81. apsvērums.
3.3.4. Dempinga starpības
(68)
Tā kā par dempinga starpībām netika saņemtas citas piezīmes, kas mainītu provizoriskos secinājumus attiecībā uz Koreju, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 82. līdz 85. apsvērums.
4. KAITĒJUMS
4.1. Savienības ražošana
(69)
Tā kā netika saņemtas citas piezīmes par Savienības ražošanu, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 94. līdz 96. apsvērums.
4.2. Savienības ražošanas nozares definīcija
(70)
Tā kā netika saņemtas citas piezīmes par Savienības ražošanas nozares definīciju, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 97. apsvērums.
4.3. Patēriņš Savienībā
(71)
Jāatgādina, ka Savienības patēriņu noteica, pamatojoties uz kopējo importa apjomu pēc Eurostat datiem, Savienības ražošanas nozares kopējo pārdošanas apjomu Savienības tirgū, tostarp pasīvo ražotāju pārdošanas apjoma aptuveno aprēķinu, pamatojoties uz sūdzības datiem.
1. tabula
Patēriņš Savienībā
2005. g.
2006. g.
2007. g.
2008. g.
IP
Tonnas
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Indekss 2005. g. = 100
100
106
120
109
93
Avots: Eurostat, sūdzībā norādītie dati un atbildes uz anketas jautājumiem.
(72)
Kopumā attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā samazinājās par 7 %. No 2005. līdz 2007. gadam tas palielinājās par 20 % un tad laikā no 2007. gada līdz IP saruka par 27 %. Patēriņš 2008. gadā un IP samazinājās pieprasījuma krituma rezultātā, jo īpaši 2008. gada otrajā pusē, ekonomikas krīzes dēļ.
(73)
Tā kā netika saņemtas piezīmes par patēriņu Savienībā, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 98. līdz 100. apsvērums.
4.4. ĶTR, Korejas Republikas un Taivānas imports Eiropas Savienībā
4.4.1. Importa ietekmes kumulatīvais novērtējums
(74)
Jāatgādina, ka Korejas un Taivānas imports netika vērtēts kopā ar importu no ĶTR par dempinga cenām, jo, kā minēts pagaidu regulas 102. un 103. apsvērumā, IP Korejas un Taivānas imports netika veikts par dempinga cenām.
(75)
Jāatzīmē, ka, lai veiktu novērtējumu, vai šajā izmeklēšanā būtu jāveic importa no attiecīgajām valstīm kumulatīvs novērtējums, tika atsevišķi aplūkots katras valsts imports, ņemot vērā pamatregulas 3. panta 4. punktā izklāstītos nosacījumus. Tā kā Korejas un Taivānas importa dempinga starpība bija mazāka par de minimis slieksni, tika secināts, ka Korejas un Taivānas imports nebūtu jāvērtē kopā ar importu par dempinga cenām no ĶTR. Ievērojot šo secinājumu, minēto importu analizēja atsevišķi pagaidu regulas 147. līdz 152. apsvērumā saskaņā ar pamatregulas 3. panta 7. punktu.
4.4.2. Imports par dempinga cenām no ĶTR
(76)
Jāatgādina, ka provizoriski tika konstatēts, ka viens ĶTR ražotājs eksportētājs neveic produktu eksportu uz Savienības tirgu par dempinga cenām. Līdz ar to šis eksports tika izslēgts no analīzes par ĶTR importa par dempinga cenām attīstību Savienības tirgū. Atsevišķajās pārbaudēs, ko veica pēc pagaidu pasākumu noteikšanas, tika konstatēts, ka vēl viens ĶTR ražotājs eksportētājs neveic eksportu par dempinga cenām, kā minēts iepriekš 64. apsvērumā. Tādējādi arī šo eksportu izslēdza no analīzes par ĶTR importa par dempinga cenām attīstību Savienības tirgū un tā ietekmi uz Savienības ražošanas nozari. Līdz ar to dati par ĶTR importu par dempinga cenām tika pārskatīti.
2. tabula
Imports par dempinga cenām no ĶTR
2005. g.
2006. g.
2007. g.
2008. g.
IP
Imports (tonnas)
4 350
11 926
31 223
39 072
38 404
Indekss
100
274
718
898
883
Tirgus daļa
2,4 %
5,6 %
11,9 %
16,3 %
18,8 %
Vidējā cena EUR/tonnā
2 783
1 705
1 524
1 574
1 532
Indekss
100
61
55
57
55
Avots: Eurostat, sūdzībā norādītie dati un atbildes uz anketas jautājumiem.
(77)
Pēc datu pārskatīšanas attiecībā uz ĶTR importu par dempinga cenām tika konstatēts, ka tā apjoms attiecīgajā periodā ievērojami pieaudzis vairāk nekā astoņkārtīgi, bet vidējās importa cenas vienlaikus krasi sarukušas par 45 %.
4.4.3. Cenu samazinājums
(78)
Tā kā nav saņemtas citas piezīmes par cenu samazinājumu, tiek apstiprināta pagaidu regulas 110. un 111. apsvērumā aprakstītā cenu samazinājuma noteikšanas metodika. Tomēr, kā minēts iepriekš 31. apsvērumā, pēc atsevišķo pārbaužu veikšanas, kas sekoja pagaidu pasākumu noteikšanai, tika pārvērtēts cenu salīdzinājums ar līdzīgiem ražojuma veidiem. Pārvērtēšana apstiprināja, ka ĶTR imports tiek veikts par dempinga cenām, kas IP bija par 24,1 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas.
4.5. Savienības ražošanas nozares saimnieciskais stāvoklis
(79)
Jāatgādina, ka līdz ar to, ka tika konstatēts, ka imports no Korejas, Taivānas un diviem Ķīnas uzņēmumiem netiek veikts par dempinga cenām, tas nebūtu jāapvieno ar importu par dempinga cenām no ĶTR. Tāpēc šo importu neņēma vērā, analizējot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, un to novērtēja atsevišķi.
(80)
Kā minēts pagaidu regulas 113. apsvērumā, importa par dempinga cenām ietekmes uz Savienības ražošanas nozari novērtējumā bija ietverts visu ekonomisko rādītāju novērtējums, lai novērtētu Savienības ražošanas nozares stāvokli no 2005. gada līdz IP beigām.
(81)
Jāatgādina, ka kaitējuma aina bija skaidra jau provizoriskajā posmā un vairākumam kaitējuma rādītāju attiecīgajā periodā bija tendence samazināties: ražošanas apjoms (- 36 %), pārdošanas apjoms (- 29 %), pārdošanas cenas (- 9 %) un tirgus daļa (- 23 %). Turklāt arī ar Savienības ražošanas nozares finanšu sniegumu saistītie kaitējuma rādītāji, piemēram, rentabilitāte (- 16,3 procentpunkti) un naudas plūsma (- 141 %), krasi pasliktinājās, bet ieguldījumi būtiski samazinājās (- 89 %).
(82)
Tā kā nav saņemtas piezīmes par ražošanu, ražošanas jaudu un jaudas izmantošanu, pārdošanas apjomu un tirgus daļu, cenām, krājumiem, nodarbinātību, algām un darba ražīgumu, kā arī Savienības ražošanas nozares finanšu snieguma rādītājiem, ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 114. līdz 126. apsvērumā izdarītie provizoriskie secinājumi.
(83)
Tā kā nav saņemtas citas piezīmes par Savienības ražošanas nozares saimniecisko stāvokli, secinājums, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīts būtisks kaitējums, kā izklāstīts pagaidu regulas 127. līdz 130. apsvērumā, tiek apstiprināts.
5. CĒLOŅSAKARĪBA
5.1. Ievadpiezīme
(84)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu pārbaudīja, vai ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma imports par dempinga cenām ir radījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei tādā pakāpē, ka to var uzskatīt par būtisku. Lai uz importu par dempinga cenām neattiecinātu tādu faktoru izraisītu iespējamu kaitējumu, kas nav saistīti ar importu par dempinga cenām, tomēr kas Savienības ražošanas nozarei vienlaikus var nodarīt kaitējumu, izvērtēja arī citus zināmos faktorus.
5.2. Importa par dempinga cenām radītā ietekme
(85)
ĶTR imports par dempinga cenām attiecīgajā periodā būtiski palielinājās. Saskaņā ar pārskatītajiem datiem par ĶTR izcelsmes importu par dempinga cenām, kā aprakstīts 76. apsvērumā, importa apjoms par dempinga cenām no ĶTR laikā no 2005. gada līdz IP palielinājās vairāk nekā astoņkārtīgi, un tā tirgus daļa pieauga aptuveni par 16 procentpunktiem. Patēriņš Savienībā minētajā periodā samazinājās par 7 %.
(86)
Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms ievērojami kritās (par 29 %), un tādēļ tirgus daļa samazinājās no 51,1 % līdz 39,2 %, proti, gandrīz par 12 procentpunktiem. Laikā no 2008. gada līdz IP Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par diviem procentpunktiem, turpretī importa par dempinga cenām tirgus daļa palielinājās, lai gan pieprasījums Savienības tirgū samazinājās.
(87)
Attiecībā uz importu par dempinga cenām saskaņā ar pārskatītajiem datiem, kā aprakstīts 76. apsvērumā, attiecīgajā periodā tā cenas samazinājās par 45 % un bija ievērojami mazākas par Savienības ražošanas nozares cenām Savienības tirgū. Tādēļ Savienības ražošanas nozare, lai segtu izejvielu cenu pieaugumu, cenas paaugstināt nevarēja. Rezultātā, kā paskaidrots pagaidu regulas 81. apsvērumā, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma rentabilitāte Savienības tirgū samazinājās - no peļņas 3 % apmērā 2005. gadā līdz zaudējumiem 13,3 % apmērā IP.
(88)
Izmeklēšanā arī noskaidrojās, ka lētā importa no ĶTR par dempinga cenām apjoma palielināšanās negatīvi ietekmēja tirgu kopumā, samazinot cenas. Nepārtrauktais spiediens uz Savienības tirgu neļāva Savienības ražošanas nozarei pielāgot pārdošanas cenas izejvielu cenu sadārdzinājumam, jo īpaši 2008. gadā, kad izejvielu cenas sasniedza augstāko punktu. Tas izskaidro Savienības ražošanas nozares zaudēto tirgus daļu un rentabilitātes samazināšanos.
(89)
Ņemot vērā iepriekš minēto un tā kā nav saņemtas piezīmes par importa par dempinga cenām ietekmi, var apstiprināt, ka lētā ĶTR importa par dempinga cenām uzplūdiem bija būtiska negatīva ietekme uz Savienības ražošanas nozares saimniecisko stāvokli.
5.3. Citu faktoru ietekme
5.3.1. Bezdempinga imports
(90)
Attiecībā uz ĶTR bezdempinga importa ietekmi jāatgādina, ka tika konstatēts, ka divi Ķīnas ražotāji eksportētāji ASP importu Savienības tirgū neveic par dempinga cenām. Lai gan nevar izslēgt, ka šis imports, iespējams, zināmā mērā varētu būt veicinājis Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tiek uzskatīts, ka, ņemot vērā apjomu un jo īpaši cenas, kas vidēji bija augstākas par dempinga importa cenām, minētā bezdempinga importa ietekme nav uzskatāma par tādu, kas izjauc cēloņsakarību starp ĶTR importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
5.3.2. Citi faktori
(91)
Jāatgādina, ka cēloņsakarības analīzē aplūkoja arī citus faktorus, proti, pieprasījuma attīstību Savienības tirgū, izejvielu cenu attīstību, Savienības ražošanas nozares ražošanu pašu vajadzībām, Savienības ražošanas nozares eksporta rādītājus, importu no citām valstīm, tostarp no Korejas un Taivānas, un citu Savienības ražotāju sniegumu.
(92)
Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka cēloņsakarības izvērtējums nepierāda to, ka uz Ķīnas importu netiek attiecināts citu faktoru, kas nav imports par dempinga cenām, izraisītais kaitējums. Konkrēti tika apgalvots, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu veicināja tādi faktori kā pieprasījuma attīstība un izejvielu cenu kāpums, un tie netika ņemti vērā, izvērtējot cēloņsakarību.
(93)
Attiecībā uz pieprasījuma attīstību jāatgādina, ka, lai gan patēriņš samazinājās, ĶTR importa tirgus daļa tomēr pieauga. Attiecībā uz izejvielu cenu kāpumu jāatzīst, ka IP pirmajā pusē izejvielu cenas paaugstinājās, kā minēts pagaidu regulas 139. apsvērumā. Tomēr IP otrajā pusē cenas pazeminājās. Šīs izejvielu cenu svārstības ietekmēja visus uzņēmumus. Turklāt, ja nebūtu ĶTR lētā importa par dempinga cenām izraisītā spiediena, Savienības ražošanas nozare būtu varējusi pielāgot savas pārdošanas cenas atbilstīgi izejvielu cenu dinamikai. Tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 138. līdz 140. apsvērums, un šis apgalvojums līdz ar to tiek noraidīts.
(94)
Tā kā nav saņemtas piezīmes par ražošanu pašu vajadzībām vai Savienības ražošanas nozares eksporta rādītājiem, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 141. līdz 143. apsvērums.
(95)
Dažas ieinteresētās personas apgalvoja arī, ka Savienības ražotāji nebūtu varējuši paaugstināt cenas, lai atspoguļotu izejvielu izmaksu pārmaiņas, ņemot vērā lēto importu no Korejas un Taivānas.
(96)
Šajā sakarā, pirmkārt, jāatzīmē, ka Korejas un Taivānas importa cenas visā attiecīgajā periodā joprojām bija augstākas par ĶTR importa vidējām cenām. Otrkārt, importa apjoms no 2007. gada līdz IP beigām ievērojami samazinājās. Tāpēc tiek uzskatīts, ka šā imports apjoms un cenas nevarēja būt Savienības ražošanas nozarei nodarītā būtiskā kaitējuma galvenais cēlonis, un tādējādi tas nevar izjaukt cēloņsakarību starp kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un ĶTR importu par dempinga cenām. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
(97)
Tā kā nav saņemtas citas piezīmes par importu no trešām valstīm, tostarp no Korejas un Taivānas, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 144. līdz 152. apsvērums.
(98)
Tā kā nav saņemtas piezīmes par citiem Savienības ražotājiem, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 153. un 154. apsvērums.
(99)
Pēc provizoriskās informācijas atklāšanas viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares zemo rentabilitāti noteica tas, ka Savienības ražošanas nozares ražošanas jaudu raksturo liela tā sauktā “divu posmu ražošanas procesa” klātbūtne, kā arī tas, ka Savienības ražošanas nozare esot kavējusies ieviest moderno, tā saukto “viena posma ražošanas procesu”.
(100)
Būtu jāatzīmē, ka ĶTR ražotāju eksportētāju un Savienības ražošanas nozares ražoto un pārdoto ražojumu klāsts lielā mērā pārklājas. Savienības ražošanas nozare izmanto tā saukto “divu posmu ražošanas procesu”, jo tas ļauj ražot konkrētus ražojumu veidus, kurus tirgū parasti pārdod par augstākām cenām. Kā skaidrots 85. līdz 89. apsvērumā, lēta ASP importa par dempinga cenām no ĶTR klātbūtne ietekmēja Savienības tirgu kopumā, izdarot ievērojamu lejupvērstu spiedienu uz cenām.
(101)
Tāpēc tiek secināts, ka divu atšķirīgu ražošanas procesu klātbūtne pati par sevi nevarēja būtiski ietekmēt peļņas normu, jo īpaši ņemot vērā cenu spiedienu, ko izraisīja ĶTR imports par dempinga cenām. Turklāt netika iesniegti vērā ņemami pierādījumi, kas apstiprinātu apgalvojumu, ka jaunāku tehnoloģiju trūkuma dēļ Savienības ražošanas nozarei radies būtisks kaitējums. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
(102)
Ņemot vērā iepriekš minēto un tā kā nav saņemtas citas piezīmes, tiek secināts, ka ĶTR imports par dempinga cenām radīja būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē, un tiek apstiprināts pagaidu regulas 155. līdz 158. apsvērums.
6. SAVIENĪBAS INTERESES
6.1. Ievadpiezīme
(103)
Savienības interešu izvērtējums ir pielāgots, lai ņemtu vērā dempinga starpības pārskatīšanu saskaņā ar piezīmēm par provizoriskās informācijas atklāšanu un individuālajām pārbaudēm, ko veica pēc pagaidu pasākumu noteikšanas. Tādējādi, ņemot vērā augsto sadarbības līmeni, vairākumam ĶTR importa tiks noteikts maksājums aptuveni 5 % apmērā, kā minēts 63. apsvērumā.
6.2. Savienības ražošanas nozare
(104)
Jāatgādina, ka Savienības ražošanas nozari veido četri ražotāji, kas atrodas dažādās dalībvalstīs un tieši nodarbina vairāk nekā 1 300 cilvēku ar ASP saistītu darbību veikšanai. Visi kaitējuma rādītāji, jo īpaši tie, kas saistīti ar Savienības ražošanas nozares finanšu sniegumu, attiecīgajā periodā uzrādījuši negatīvas tendences. Arī nodarbinātība būtiski samazinājusies par 23 %, kas attiecīgajā periodā atbilst samazinājumam aptuveni par 400 pilna laika ekvivalentiem.
(105)
Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas Savienības ražošanas nozare sniegusi informāciju, ka fabrikas, kas bija dīkstāvē, pateicoties importam par dempinga cenām, nesen atkal atvērtas. Tas liecina, ka pagaidu pasākumi jau ir pozitīvi ietekmējuši Savienības ražošanas nozari.
(106)
Tiek sagaidīts, ka galīgā antidempinga maksājuma noteikšana ĶTR izcelsmes importam vēl pozitīvāk ietekmēs Savienības ražošanas nozares saimniecisko stāvokli un ļaus vismaz daļēji atgūt zaudēto tirgus daļu.
(107)
Tā kā nav saņemtas citas piezīmes par Savienības ražošanas nozares interesēm, tiek apstiprināts pagaidu regulas 160. līdz 163. apsvērums.
6.3. Importētāji
(108)
Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka izvērtējumā par pasākumu ietekmi uz importētājiem nav ņemtas vērā grūtības, kas saistītas ar strauju ASP piegādātāju maiņu. Šajā sakarā jāatzīst, ka piegādes avotu maiņa var prasīt zināmu laiku atkarībā no galīgā lietojuma veida. Tomēr būs pieejami citi avoti, tostarp imports no Korejas un Taivānas, kā arī imports no 63. un 64. apsvērumā minētajiem diviem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kuriem netiks piemērots antidempinga maksājums. Tāpēc šo apgalvojumu noraidīja, un tiek apstiprināts provizoriskais secinājums par to, ka pasākumiem nebūtu būtiskas negatīvas ietekmes uz importētājiem.
(109)
Tā kā nav saņemtas citas piezīmes, tiek apstiprināts pagaidu regulas 164. un 165. apsvērums.
6.4. Lietotāji
(110)
ASP lietotāji izrādīja lielu interesi par šo lietu. No 68 uzaicinātajiem lietotājiem 33 sadarbojās izmeklēšanā. Izmeklēšana parādīja, ka ASP no ĶTR iepērk 24 no 33 sadarbībā iesaistītajiem lietotājiem. 12 % šā importa veidoja imports no uzņēmumiem, saistībā ar kuriem netika konstatēts dempings.
(111)
Provizoriskajā posmā tika veikta analīze par pasākumu ietekmi uz lietotājiem, sagrupējot lietotājus četrās atsevišķās ražošanas nozarēs (riepu ražošana, autorūpniecība, virvju ražošana un rūpnieciskām vajadzībām paredzētu izstrādājumu ražošana). Pirms pagaidu pasākumu noteikšanas veica četru lietotāju pārbaudes (divi riepu ražošanas, viens autorūpniecības un viens rūpnieciskām vajadzībām paredzētu izstrādājumu ražošanas nozarē). Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas turpmāka izmeklēšana noteica, kādā mērā pasākumi ietekmēs katru no nozarēm. Lai to panāktu, tika veikti vēl septiņu lietotāju papildu pārbaudes apmeklējumi uz vietas, kā minēts 5. apsvērumā. No 11 kopumā pārbaudītajiem lietotājiem pieci bija mazie un vidējie uzņēmumi (MVU). Pamatojoties uz pārbaudītajiem datiem, tika pārskatīta pasākumu aplēstā ietekme uz lietotāju peļņas normu, ņemot vērā arī pārskatītās maksājumu likmes un to, ka tika atzīts, ka vēl viens Ķīnas ražotājs eksportētājs neveic eksportu par dempinga cenām.
(112)
Attiecībā uz lietotājiem riepu ražošanas nozarē kopumā no riepu ražotājiem tika saņemtas četras atbildes uz anketas jautājumiem. Divus no viņiem pārbaudīja pirms pagaidu pasākumu noteikšanas, bet vienu - pēc pagaidu pasākumu noteikšanas. Saskaņā ar datiem, kas pieejami par šo nozari, ASP daļa tās ražošanas izmaksās ir samērā ierobežota - vidēji mazāka par 1 %. Tikai viens sadarbībā iesaistītais lietotājs importēja attiecīgo ražojumu no ĶTR. Tomēr viss minētais imports tika veikts no ĶTR uzņēmuma, attiecībā uz kuru netika konstatēts dempings. Tāpēc, pamatojoties uz pieejamiem datiem, tiek secināts, ka ierosinātie pasākumi neietekmēs riepu ražošanas nozari.
(113)
No lietotājiem autorūpniecības nozarē (kuri galvenokārt ražo drošības jostas un gaisa spilvenus), kas IP veido 5 % no ĶTR izcelsmes ASP importa kopapjoma, kopumā tika saņemtas sešas atbildes uz anketas jautājumiem. Pārbaudīja divus uzņēmumus, vienu - pirms, bet vienu - pēc pagaidu pasākumu noteikšanas. Pēc pārbaudes apmeklējumiem autorūpniecības nozarē izmantoto Ķīnas ASP daļu pārskatīja, nosakot, ka tā ir 15 %. Pārbaudes apmeklējumi parādīja arī, ka kopumā uzņēmumi, kas izmanto ASP, veido vairāk nekā 30 % no sadarbībā iesaistīto uzņēmumu kopējā apgrozījuma, nevis 4 %, kā noteikts provizoriskajā posmā. Apstiprinājies, ka šīs nozares vidējā peļņa par ražojumiem, kuros izmanto ASP, ir aptuveni 3 %. Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka pasākumu noteikšana, visticamāk, nopietni neietekmētu autorūpniecības nozari kopumā, jo tā joprojām būtu rentabla, turklāt ĶTR nav galvenais piegādes avots.
(114)
No lietotājiem virvju ražošanas nozarē kopumā tika saņemtas trīs atbildes uz anketas jautājumiem, un tika veikta viena uzņēmuma pārbaude pēc pagaidu pasākumu noteikšanas. Visi sadarbībā iesaistītie šīs nozares uzņēmumi ir MVU, un tie IP veidoja mazāk par 1 % ĶTR importa kopapjoma. Apstiprinājies, ka ASP uzņēmējdarbības daļa veido aptuveni 18 % no to kopējā uzņēmējdarbības apjoma. Provizoriski bija noteikts, ka vidējā peļņas norma, ko nozarē iegūst, izmantojot ASP, ir aptuveni 8 %. Tomēr pēc pārbaudes apmeklējuma un tam sekojošā anketu atbildēs iesniegto datu labojuma šīs nozares gūtā peļņas norma tika pārskatīta, nosakot to - 0,4 % apmērā. Izmeklēšanā noskaidrojās, ka IP lielākā daļa importa (71 %) bija no ĶTR, bet 22 % importa izcelsme bija Korejā. Ņemot vērā pārskatīto maksājuma apmēru, tomēr ietekme uz šīs nozares uzņēmumiem, ja tie turpinātu ievest ASP no ĶTR, būtu ierobežota. Turklāt pastāv vairāki alternatīvi piegādes avoti.
(115)
Visbeidzot, no lietotājiem rūpnieciskām vajadzībām paredzētu izstrādājumu ražošanas nozarē kopumā tika saņemtas 20 atbildes uz anketas jautājumiem. Šie lietotāji veido 21 % ĶTR importa kopapjoma. Tika veiktas pārbaudes piecos uzņēmumos, vienā - pirms pagaidu pasākumu noteikšanas un četros - pēc pagaidu pasākumu noteikšanas. Pamatojoties uz informāciju, kas par šo nozari pieejama pēc pārbaudes apmeklējumiem, ar ASP saistītās uzņēmējdarbības daļa tika pārskatīta, nosakot to 54 % apmērā no kopējās uzņēmējdarbības. Izmeklēšana parādīja, ka šie lietotāji galvenokārt iepērk ASP no ĶTR (42 %) un no Korejas (24 %), bet 29 % iegūst no piegādātājiem Savienībā un trešās valstīs. Dati, ko savāca pārbaudes apmeklējumos pēc pagaidu pasākumu ieviešanas, noteica šīs nozares gūtās vidējās peļņas normas korekciju, nosakot to 17 % apmērā. Tomēr savāktie dati liecina, ka visai nozarei noteiktā vidējā peļņas norma neparāda situāciju MVU, kur IP peļņas norma vidēji bija negatīva (- 1,9 %). Sliktākā scenārija gadījumā, t. i., ja šie MVU pērk ASP no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, pret kuriem noteikti pasākumi, un nemaina piegādes avotu, to rentabilitāte, nosakot galīgos pasākumus, samazinātos no - 1,9 % līdz - 3,3 %. To noteiktu apstāklis, ka šo uzņēmumu ASP importa apjoms no ĶTR ir lielāks salīdzinājumā ar lieliem uzņēmumiem, kas joprojām saglabātu augstu rentabilitāti. Tomēr gaidāms, ka šie MVU varētu vismaz daļēji veikt iepirkumu no piegādātājiem, kam netiek piemēroti pasākumi.
(116)
Daži lietotāji apgalvoja, ka provizoriskajā izvērtējumā par Savienības interesēm antidempinga pasākumu ietekme uz to rentabilitāti noteikta par mazu. Tie apgalvoja arī, ka tiem būs grūti novirzīt izmaksu pieaugumu uz klientiem, un apšaubīja alternatīvu piegādes avotu atrašanas iespēju. Dažas ieinteresētās personas apšaubīja arī Savienības ražotāju spējas piegādāt vajadzīgos ražojumus. Visbeidzot, tika aplūkots jautājums par pasākumu negatīvo ietekmi uz pakārtotām ražošanas nozarēm un tādējādi - uz nodarbinātību Savienībā.
(117)
Attiecībā uz apgalvojumu par rentabilitāti izvērtējums, kā pamatā bija pārskatītie dati, ko noteica pārbaudes apmeklējumi pēc pagaidu pasākumu noteikšanas, tiešām parādīja, ka pasākumi negatīvi ietekmētu daļu virvju ražošanas un rūpnieciskām vajadzībām paredzētu izstrādājumu ražošanas nozares, ja lietotāji, kas pērk ASP no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kam tiek piemēroti pasākumi, turpinātu to darīt un piegādes avotu nemainītu. Tomēr šī ietekme, visticamāk, būs ierobežota, ņemot vērā maksājuma samazināto līmeni un alternatīvu piegādes avotu esību.
(118)
Attiecībā uz apgalvojumu par to, ka lietotāji nevarēs novirzīt izmaksu pieaugumu uz klientiem, izmeklēšana parādīja, ka dažās nozarēs cenu paaugstināšana patiešām var izrādīties problemātiska. Tomēr jāatgādina, ka, ņemot vērā Ķīnas ražotāju eksportētāju augsto sadarbības līmeni, vairākumam importa no ĶTR maksājums tiks noteikts aptuveni 5 % apmērā, kā minēts iepriekš 103. apsvērumā. Tāpēc gaidāms, ka lietotāji varētu novirzīt vismaz daļu izmaksu pieauguma uz klientiem, un jebkurā gadījumā pat bez cenu pieauguma tiek lēsts, ka ietekme uz rentabilitāti būs diezgan ierobežota.
(119)
Attiecībā uz apgalvojumu par to, ka Savienības ražošanas nozare nespētu piegādāt vajadzīgos ražojumus, ja tiktu noteikti antidempinga pasākumi, izmeklēšana parādīja, ka pagātnē Savienības ražotāju piegādēs noteiktiem lietotājiem ir bijušas vērojamas neatbilstības. Tomēr izmeklēšana nesniedza pierādījumus tam, ka šādas neatbilstības ir pastāvīgas. Attiecībā uz apgalvojumu par grūtībām mainīt piegādes avotu pārbaudes apmeklējumi patiešām parādīja, ka, pirms ražošanā lielā mērogā būs iespējams izmantot jaunu ASP, tai jāveic vairākas pārbaudes, lai pārliecinātos gan par jaunās izejvielas piemērotību iekārtām, gan par galaproduktu vajadzīgajiem kvalitātes standartiem. Pārbaudes procesa ilgums ir atkarīgs no galaprodukta lietojuma veida. Tāpēc jāatzīst, ka piegādātāju maiņa dažiem lietotājiem var būt ilgs un dārgs process, lai gan dažādā mērā atkarīgs no konkrētajiem ražojumiem. Pārbaudes apmeklējumi tomēr parādīja, ka daži uzņēmumi cenšas īstenot piegādātāju loka paplašināšanas stratēģiju, lai izvairītos no paļaušanās tikai uz vienu avotu.
(120)
Dažas ieinteresētās personas pievērsa uzmanību arī MVU situācijai, apgalvojot, ka MVU ir grūtības sameklēt izejvielu iegūšanas avotus, jo tie nesasniedz ražotāju prasīto minimālo pasūtījuma daudzumu. Šajā sakarā jāatzīmē, ka grūtības saistībā ar minimālo pasūtījuma daudzumu, šķiet, uzņēmējdarbībā pastāv neatkarīgi no tā, vai tiek noteikti pasākumi. Tāpēc uzskatāms, ka maksājumu noteikšana pati par sevi neietekmēs jau izveidoto uzņēmēju savstarpējo uzņēmējdarbības veikšanas kārtību. Tāpēc šos apgalvojumus uzskatīja par nepamatotiem.
(121)
Visbeidzot, dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare nebūtu ticams avots, jo tās ražojumu klāsts ir nepilnīgs, kvalitāte ir zemāka, bet ražojumu cenas - augstākas. Šajā sakarā jāatzīmē, ka pat tad, ja Savienības ražotāji nespētu piegādāt visu vajadzīgo ražojumu klāstu, pastāv alternatīvi piegādes avoti, kas ļautu papildināt ražojumu klāstu. Turklāt samērā zemais maksājuma līmenis neliegtu lietotājiem papildināt ražojumu klāstu, arī joprojām veicot importu no ĶTR. Arī nesen atkal atvērtajām fabrikām, kā minēts iepriekš, vajadzētu palīdzēt risināt šo problēmu, jo tas ļaus veltīt lielāku jaudu plašāka ražojumu klāsta ražošanai. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.
(122)
Attiecībā uz apgalvojumu par pasākumu ietekmi uz pakārtotām ražošanas nozarēm un tādējādi - uz nodarbinātību Savienībā, ņemot vērā iepriekš minēto, uzskatāms, ka ietekmei vajadzētu būt nenozīmīgai.
6.5. Secinājums par Savienības interesēm
(123)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka nav pārliecinošu iemeslu, kas liktu atteikties no galīgo antidempinga maksājumu noteikšanas ĶTR izcelsmes ASP importam.
7. GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
7.1. Kaitējuma novēršanas līmenis
(124)
Tā kā netika saņemtas citas pamatotas piezīmes, kas mainītu secinājumu par kaitējuma novēršanas līmeni, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 179. līdz 183. apsvērums.
7.2. Galīgie pasākumi
(125)
Ievērojot iepriekš minēto, uzskatāms, ka saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu galīgie antidempinga pasākumi ĶTR izcelsmes ASP importam būtu jānosaka kā mazākais no diviem lielumiem - dempinga starpība vai kaitējuma novēršanas līmenis saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu. Tādējādi visas maksājumu likmes būtu jānosaka konstatētās dempinga starpības līmenī.
(126)
Ņemot vērā, ka dempinga starpība, kas noteikta Korejai un Taivānai, bija mazāka par de minimis līmeni, Korejas un Taivānas izcelsmes importam nav nosakāmi galīgie antidempinga maksājumi.
(127)
Ierosinātie antidempinga maksājumi ir šādi:
Uzņēmums
Kaitējuma novēršanas līmenis
Dempinga starpība
Antidempinga maksājuma likme
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
57,1 %
5,1 %
5,1 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
n. p.
0
0 %
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
57,6 %
5,5 %
5,5 %
Izlasē neiekļautie uzņēmumi, kas iesaistījās sadarbībā
57,3 %
5,3 %
5,3 %
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd
n. p.
0
0 %
Oriental Industries (Suzhou) Ltd
53,2 %
9,8 %
9,8 %
Visi pārējie ĶTR uzņēmumi
57,6 %
9,8 %
9,8 %
(128)
Atsevišķu uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas precizētas šajā regulā, tika noteiktas, balstoties uz pašreizējās izmeklēšanas secinājumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājumu likmes (pretēji valsts vienotajam maksājumam, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”) tādējādi piemēro tikai to ražojumu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā un kurus saražojuši attiecīgie uzņēmumi - minētās konkrētās juridiskās personas. Importētiem ražojumiem, kurus izgatavojis jebkurš cits uzņēmums, kas nav īpaši minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, norādot tā nosaukumu un adresi, tostarp uzņēmumi, kuri saistīti ar īpaši minētajiem uzņēmumiem, nevar piemērot šīs likmes, un uz tiem attiecina maksājuma likmi, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”.
(129)
Visas prasības piemērot uzņēmumam individuālo antidempinga maksājuma likmi (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunu ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumu darbības sākšanas) nekavējoties būtu jāadresē Komisijai (3), sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par jebkuru pārmaiņu uzņēmuma darbībā attiecībā uz ražošanu, pārdevumiem iekšējā tirgū vai eksportu saistībā, piemēram, ar tā nosaukuma maiņu vai ražošanas un tirdzniecības uzņēmumu izmaiņām. Vajadzības gadījumā regula tiks attiecīgi grozīta, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro individuālas maksājuma likmes.
(130)
Visām personām darīja zināmus būtiskos faktus un apsvērumus, kas bija ieceres pamatā ieteikt galīgo antidempinga maksājumu piemērošanu. Turklāt tika noteikts termiņš, kurā minētās personas pēc attiecīgās informācijas izpaušanas varēja iesniegt paskaidrojumus. Personu iesniegtās piezīmes pienācīgi ņēma vērā un vajadzības gadījumā attiecīgi grozīja secinājumus.
(131)
Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret jaunajiem eksportētājiem un šīs regulas pielikumā minētajiem izlasē neiekļautajiem, bet sadarbībā iesaistītajiem uzņēmumiem, būtu jāiekļauj noteikums, ka pēdējiem uzņēmumiem piemērojamā vidējā svērtā maksājuma likme jāpiemēro arī visiem jaunajiem eksportētājiem, kam citādi saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu būtu tiesības uz pārbaudi, jo 11. panta 4. punktu nepiemēro, ja ir izmantota izlases metode.
7.3. Pagaidu maksājumu galīgā iekasēšana
(132)
Ņemot vērā konstatēto dempinga starpību lielumu un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma pakāpi, uzskatāms, ka summas, kas nodrošinātas ar pagaidu regulā noteikto pagaidu antidempinga maksājumu, galīgi jāiekasē tādā apjomā, kādā piemērots galīgais maksājums. Ja galīgie maksājumi ir mazāki par pagaidu maksājumiem, anulē to provizoriski nodrošinātās summas daļu, kas pārsniedz galīgo antidempinga maksājumu apmēru. Ja galīgie maksājumi pārsniedz pagaidu maksājumus, galīgi iekasē tikai summas, kas nodrošinātas pagaidu maksājumu apmērā.
8. PROCEDŪRAS PĀRTRAUKŠANA
(133)
Ņemot vērā secinājumus attiecībā uz Korejas un Taivānas izcelsmes importu, procedūru attiecībā uz abām minētajām valstīm izbeidz,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu augstas stiprības poliestera pavedieniem (kas nav šujamie diegi), kas nav paredzēti mazumtirdzniecībai, tostarp monopavedienam ar lineāro blīvumu, mazāku nekā 67 deciteksi, kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā un kuru pašlaik klasificē ar KN kodu 5402 20 00.
2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, kas jāpiemēro 1. punktā minēto ražojumu, ko ražojuši turpmāk tabulā minētie uzņēmumi, neto cenai ar bezmaksas piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šāda:
Uzņēmums
Nodoklis (%)
Taric papildu kods
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
5,1
A974
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
A976
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
5,5
A975
Pielikumā minētie uzņēmumi
5,3
A977
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd
0
A989
Oriental Industries (Suzhou) Ltd
9,8
A990
Visi pārējie uzņēmumi
9,8
A999
3. Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
Ar šo izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz Korejas Republikas un Taivānas izcelsmes augstas stiprības poliestera pavedienu importu.
3. pants
Summas, kas nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumu atbilstīgi Regulai (ES) Nr. 478/2010 par tādu augstas stiprības poliestera pavedienu (kas nav šujamie diegi), kas nav paredzēti mazumtirdzniecībai, tostarp monopavediena ar lineāro blīvumu, mazāku nekā 67 deciteksi, kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā un kuru pašlaik klasificē ar KN kodu 5402 20 00, importu galīgi iekasē, piemērojot 1. pantā noteikto galīgā maksājuma likmi. Nodrošinātās summas, kas pārsniedz galīgās antidempinga maksājuma likmes, atbrīvo.
4. pants
Ja kāds jauns Ķīnas Tautas Republikas ražotājs eksportētājs Komisijai sniedz pietiekamus pierādījumus par to, ka tas:
-
izmeklēšanas laikposmā (no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam) neeksportēja uz Savienību 1. panta 1. punktā minēto ražojumu,
-
nav saistīts ne ar vienu Ķīnas Tautas Republikas eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie pasākumi,
-
pēc izmeklēšanas perioda faktiski ir eksportējis uz Savienību attiecīgo ražojumu, uz kuru ir balstīti pasākumi, vai ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Savienību ievērojamu daudzumu,
tad Padome, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu un apspriedusies ar Padomdevēju komiteju, pieņemot lēmumu ar vienkāršu balsu vairākumu, var grozīt 1. panta 2. punktu, iekļaujot jauno ražotāju eksportētāju to sadarbībā iesaistīto uzņēmumu sarakstā, kuri nebija iekļauti izlasē un uz kuriem tādējādi attiecas vidējā svērtā 5,3 % maksājuma likme.
5. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2010. gada 29. novembrī