ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 23. května 2012,
kterým se zastavuje antisubvenční řízení týkající se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie
(2012/278/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 14 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Prozatímní opatření
(1)
Nařízením (EU) č. 115/2012 (2) (dálen jen „prozatímní nařízení“) Evropská komise (dále jen „Komise“) uložila prozatímní vyrovnávací clo na dovoz některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie (dále jen „Indie“ nebo „dotčená země“).
(2)
Antisubvenční řízení bylo zahájeno dne 13. května 2011 (3) na základě podnětu podaného dne 31. března 2011 Evropským institutem pro průmyslové spojovací prostředky (European Industrial Fasteners Institute, EIFI) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli v Unii.
(3)
Jak je uvedeno v 21. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření subvence a újmy se týkalo období od 1. dubna 2010 do 31. března 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
1.2 Následný postup
(4)
Po sdělení nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních vyrovnávacích opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), se k prozatímním zjištěním písemně vyjádřila řada zúčastněných stran. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta možnost slyšení.
(5)
Komise pokračovala ve vyhledávání a ověřování veškerých informací, které považovala za nezbytné ke stanovení konečných zjištění. Byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla prozatímní zjištění podle potřeby upravena.
(6)
Následně byly všechny strany informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí zastavit antisubvenční řízení týkající se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie, a uvolnit částky zajištěné prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, v níž se mohly k poskytnutí konečných informací vyjádřit.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(7)
Po poskytnutí konečných informací jedna strana trvala na svých připomínkách ohledně definice dotčeného výrobku a obdobného výrobku, která je uvedena v 22. a 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a tvrdila, že některé typy výrobků by měly být z definice výrobku v rámci tohoto šetření vyloučeny.
(8)
Šetřením se však potvrdilo, že popis dotčeného výrobku a obdobného výrobku se na rozličné typy výrobků vztahuje a tyto výrobky mají tytéž základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti i konečná použití, a patří tudíž do stejné kategorie výrobků. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(9)
Jelikož nebyly vzneseny jiné připomínky k dotčenému výrobku a obdobnému výrobku, potvrzuje se tímto 22. a 23. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. SUBVENCOVÁNÍ
3.1 Úvod
(10)
V 24. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se odkazuje na tyto režimy, v jejichž rámci jsou údajně poskytovány subvence:
a)
režim Duty Entitlement Passbook (DEPB);
b)
režim předběžného povolení (PP);
c)
režim podpory vývozu kapitálového zboží (EPCG);
d)
režim pro subjekty orientované na vývoz (SOV);
e)
režim „Focus Product Scheme“ (FP);
f)
režim vývozních úvěrů (VÚ);
g)
režim osvobození od daně z elektřiny.
(11)
Výrobní odvětví Unie vyjádřilo pochybnosti o tom, zda Komise neopomněla zohlednit některé subvenční režimy a dospělo k názoru, že subvence, které indičtí výrobci podle šetření obdrželi, byly podhodnoceny.
(12)
V reakci na tuto skutečnost je nutné poznamenat, že podnět obsahoval velký počet národních a místních subvenčních režimů, které byly zahrnuty do dotazníku pro vyvážející výrobce v Indii a prošetřeny Komisí. Avšak pouze v případě režimů uvedených výše v 10. bodě odůvodnění bylo shledáno, že vyvážející výrobci, jichž se šetření týkalo a již byli zařazeni do vzorku, obdrželi subvence.
(13)
Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, potvrzuje se 24. až 27. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(14)
Ke zjištěním týkajícím se režimu FP a režimu osvobození od daně z elektřiny neobdržela Komise žádné připomínky. V případě režimů DEPB, PP, EPCG a VÚ spolupracující vyvážející výrobci předložili podrobné připomínky. Většina připomínek se týkala výpočtu částek subvencí a v důsledku některých připomínek byly provedeny drobné úpravy těchto výpočtů. Avšak celkové závěry ohledně těchto režimů nebyly těmito připomínkami ovlivněny a potvrzují se. Komise obdržela připomínky rovněž k režimu SOV. S přihlédnutím k dopadu takových připomínek na režim SOV, jak je shrnuto níže v 13. až 19. bodě odůvodnění, není třeba podrobně opakovat ostatní připomínky, které byly zaslány k výše uvedeným čtyřem režimům.
3.2 Režim pro subjekty orientované na vývoz („režim SOV“)
3.2.1 Obecně
(15)
Jak se rovněž uvádí v bodě 3.5 prozatímního nařízení, je třeba připomenout, že je rozhodující povinností subjektu orientovaného na vývoz, jak je stanovena v dokumentu FT-policy 2009-2014, dosáhnout čistých devizových příjmů (dále jen „ČDP“), tj. v referenčním období (5 let) musí být celková hodnota vývozu vyšší než celková hodnota dovezeného zboží. V zásadě mohou být v rámci režimu SOV zřízeny všechny společnosti, které se zaváží k vývozu celé své produkce zboží nebo služeb. Za to mají společnosti se statusem SOV nárok na řadu úlev uvedených v 71. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Těmito úlevami jsou finanční příspěvky vlády Indie ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, které udělují výhodu režimu SOV. Tyto úlevy jsou stanoveny zákonem v závislosti na vývozní výkonnosti, a považují se proto za specifické a napadnutelné podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(16)
V prozatímním nařízení se uvádí, že SOV nelze považovat za přípustný režim vracení cla nebo režim vracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, jelikož nesplňuje přísná pravidla stanovená v příloze I písm. h) a i), v příloze II (definice a pravidla navracení) a příloze III (definice a pravidla navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Ve skutečnosti nebylo možné prokázat, že indická vláda uplatňuje kontrolní systém či postup, aby ověřila, zda a v jakém rozsahu byly vstupy získané bezcelně a/nebo bez daně z prodeje spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku (viz příloha II část II odst. 4 základního nařízení a v případě režimů vracení cla u náhradních vstupů příloha III část II odst. 2 základního nařízení). Uplatňovaný kontrolní systém má za cíl sledovat plnění povinnosti dosažení čistých devizových příjmů a nikoli sledovat spotřebu dovážených výrobků při výrobě vyváženého zboží.
(17)
Jak je popsáno výše, nebyly po zveřejnění prozatímních informací vzneseny žádné podstatné argumenty proti povaze režimu SOV, zejména neexistenci účinného kontrolního systému a jeho napadnutelnosti. Závěry k režimu SOV shrnuté v 78. až 81. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se proto potvrzují.
3.2.2 Podání společnosti Viraj Profiles Limited
(18)
Jedinou stranou se statusem SOV zařazenou do vzorku byla společnost Viraj Profiles Limited (dále jen „společnost Viraj“). Zjištěná subvenční sazba SOV u tohoto výrobce byla v prozatímní fázi 2,73 % z celkové míry subvencování ve výši 3,2 %. Podle objemu společnost Viraj představovala 87 % indického vývozu do Unie.
(19)
Jak již bylo uvedeno v 77. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, společnost Viraj k režimu předložila podrobné komentáře. Dotčený vyvážející výrobce tvrdil, že subvence vypočtená v rámci režimu nebude v souladu s čl. 15 odst. 1 základního nařízení, podle něhož výše napadnutelného cla nesmí být vyšší než výše napadnutelných subvencí, které společnost skutečně obdržela. Tento výrobce tvrdil, že celková míra subvencování společnosti tudíž bude nižší než 2 %, tj. de minimis. Na podporu svého tvrzení společnost předložila podrobné účetní údaje.
(20)
Toto tvrzení bylo řádně prostudováno. Podrobné účetní údaje, které poskytla společnost Viraj ve svých podáních, mohou souviset s účetními údaji ověřenými při inspekci na místě a z těchto údajů skutečně vyplývá, že rozsah napadnutelných výhod, které společnost získala během období šetření, byl nadhodnocen. Vyrovnávací clo pro společnost Viraj proto bylo odpovídajícím způsobem přepočteno.
(21)
Míra subvencování SOV u společnosti Viraj byla následně přepočtena a s konečnou platností se stanoví na 0,44 %. Po zahrnutí subvenčních sazeb stanovených pro režim EPCG (po přepočtu stanovena na 0,05 %), režim VÚ (po přepočtu stanovena na 0,12 %) a režim osvobození od daně z elektřiny (0,09 %) byla celková míra subvencování společnosti Viraj s konečnou platností stanovena na 0,7 %, tj. pod úrovní de minimis.
3.2.3 Připomínky výrobního odvětví Unie k poskytnutí konečných informací
(22)
Po poskytnutí konečných informací předložilo výrobní odvětví Unie připomínky, v nichž tvrdilo, že provedené přepočty výše úlev v rámci režimu SOV, které obdržela společnost Viraj, jsou neopodstatněné a nesprávné. Odvětví tvrdilo, že analýza provedená Komisí je neúplná a neodpovídá způsobu, jimž orgány zpravidla vyrovnávají tento režim, a že analýza nebere v potaz další možné situace, při nichž společnost Viraj mohla nepřiměřeně nakládat s bezcelním dovozem. Výrobní odvětví Unie dále uvedlo, že tím, že společnost Viraj pozdě předložila veřejně přístupnou verzi svých připomínek k poskytnutí prozatímních informací, mělo být závažně poškozeno jeho právo na obhajobu.
(23)
Pokud jde o přepočet subvenčního rozpětí v případě společnosti Viraj, je třeba objasnit, že tento vyvážející výrobce prokázal, že stanovené prozatímní vyrovnávací clo přesahovalo částku napadnutelných subvencí, které společnost skutečně obdržela. Společnost skutečně prokázala, že potenciálně ušlé clo bylo v prozatímní fázi nadhodnoceno, a při konečném výpočtu tudíž bylo nutné tento údaj opravit. Vyrovnání určitých finančních příspěvků, u nichž lze jednoznačně a nade vší pochybnost konstatovat, že společnosti Viraj neposkytly žádnou výhodu, by bylo v rozporu s ustanoveními článku 3 základního nařízení. Stále se má ovšem za to, že v případě některých transakcí tento režim poskytl dotčené společnosti specifické subvence, které by se měly vyrovnat. Tento přístup je tudíž zcela v souladu se způsobem, jakým orgány tento režim vyrovnávaly v minulosti. Úprava subvenčního rozpětí v režimu SOV je proto plně v souladu s čl. 15 odst. 1 základního nařízení.
(24)
K údajnému porušení práva výrobního odvětví Unie na obhajobu je třeba uvést, že připomínky společnosti Viraj k výpočtu subvencí v režimu SOV byly také součástí dvou neutajovaných podání, která byla předložena před uložením prozatímních opatření, a rovněž dvou pozdějších neutajovaných podání. První a v tomto ohledu zásadní podání, které vedlo Komisi k zevrubné analýze této věci a nakonec k přehodnocení jejího stanoviska, bylo předloženo v prosinci 2011 a odkazuje se na ně již 77. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Všechny shora uvedené dokumenty byly bez prodlení zařazeny do dokumentace určené zúčastněným stranám k nahlédnutí. Připomínky společnosti Viraj k poskytnutí prozatímních informací pouze shrnovaly stanovisko, které společnost zastávala již ve svých předchozích podáních. Přestože veřejně přístupnou verzi svých připomínek k poskytnutí prozatímních informací společnost Viraj skutečně předložila pozdě, Komise ji neprodleně poskytla výrobnímu odvětví Unie, jemuž byla poskytnuta dodatečná lhůta, aby se k ní mohlo vyjádřit.
(25)
Vzhledem k výše uvedeným odůvodněním je nutno námitky výrobního odvětví Unie zamítnout.
3.2.4 Jiné otázky týkající se subvencování
(26)
Obdržené připomínky se týkaly také výpočtu subvenčního rozpětí u spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku a výpočtu zbytkového subvenčního rozpětí. Kromě toho jediný vyvážející výrobce, který požádal o individuální přezkoumání, trval na vypořádání svého požadavku. Vzhledem k závěrům učiněným v návaznosti na níže uvedenou příčinnou souvislost však není nutné zaujímat k těmto otázkám konečné stanovisko.
4. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
(27)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny připomínky týkající se výroby v Unii a výrobního odvětví Unie, potvrzuje se 120. až 123. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. ÚJMA
5.1 Předběžné poznámky a spotřeba v Unii
(28)
Jelikož k předběžným poznámkám a spotřebě v Unii nebyly předloženy připomínky, potvrzuje se 124. až 130. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.2 Dovoz z dotčené země
(29)
Jedna strana tvrdila, že prozatímní analýza vývoje dovozních cen z Indie a cenového podbízení provedená na základě průměrných cen je zavádějící, protože údajně nebere v úvahu meziroční změny skladby sortimentu během posuzovaného období.
(30)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že údaje o cenách každého typu výrobku jsou k dispozici pouze za období šetření, pro něž se od vyvážejících výrobců a výrobců v Unii požaduje v rámci jejich odpovědí na dotazník i podrobný soupis transakcí. Jelikož neexistují údaje pro každý typ výrobku za ostatní roky posuzovaného období, lze tudíž smysluplnou analýzu vývoje dovozních cen provést pouze na základě průměrných cen. Je také třeba uvést, že dotyčná strana neposkytla žádné důkazy prokazující, proč by měla být analýza vývoje dovozních cen zavádějící. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(31)
Jak se uvádí v 134. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, je v případě podbízení třeba připomenout, že aby bylo možné určit cenové podbízení během období šetření, byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých druhů výrobků prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z Indie prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající celní poplatky a náklady po dovozu.
(32)
Kromě toho, jak se uvádí v 135. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo cenové srovnání u jednotlivých typů obchodů provedeno na stejné úrovni obchodu. Tvrzení této strany ohledně podbízení bylo zamítnuto.
(33)
Vzhledem k tomu, že nebyly podány další připomínky ohledně dovozu z dotčené země, potvrzuje se 131. až 135. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
5.3.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(34)
Jedna strana tvrdila, že analýza provedená v prozatímním nařízení ohledně poklesu výroby výrobního odvětví Unie je zavádějící a požadovala, aby se pokles objemu výroby posuzoval ve světle nevyužité kapacity výrobního odvětví Unie, která během posuzovaného období rovněž vykazovala klesající tendenci.
(35)
Šetření ukázalo, že pokles výroby se časově shodoval s poklesem prodeje a nárůstem zásob. Tato situace vedla některé výrobce v Unii k zavření některých výrobních linek, čímž se vysvětluje pokles ve využití kapacity. Proto bylo tvrzení této strany zamítnuto.
(36)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky týkající se výroby, výrobní kapacity a využití kapacity, potvrzuje se 137. a 138. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(37)
Jelikož nebyly vzneseny připomínky k vývoji objemu prodeje a podílu na trhu výrobního odvětví Unie, potvrzuje se 139. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.3 Růst
(38)
Jelikož nebyly vzneseny připomínky ohledně růstu, potvrzuje se 140. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.4 Zaměstnanost
(39)
Jelikož nebyly vzneseny připomínky týkající se zaměstnanosti, potvrzuje se 141. a 142. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.5 Průměrné ceny jednotky v Unii
(40)
Jelikož nebyly vzneseny připomínky týkající se průměrných cen jednotky v Unii, potvrzuje se 143. a 144. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.6 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(41)
Jelikož nebyly vzneseny připomínky k ziskovosti, peněžnímu toku, investicím, návratnosti investic a schopnosti získávat kapitál, potvrzuje se 145. až 148. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.7 Stav zásob
(42)
Jedna strana požádala Komisi, aby u vývoje stavu zásob během posuzovaného období poskytla údaje o skutečných částkách, nikoliv indexované hodnoty, neboť indexace této straně podle jejího tvrzení neumožňuje podat účinné připomínky nebo stav zásob posoudit jako procentní podíl na objemu prodeje výrobního odvětví Unie.
(43)
Jak je vysvětleno v 127. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, musely být některé mikroukazatele, jako jsou zásoby, indexovány kvůli zachování důvěrnosti. Indexace konečného stavu zásob ve výrobním odvětví Unie v tabulce 10 prozatímního nařízení v každém případě umožňuje odpovídající pochopení vývoje zásob během posuzovaného období. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(44)
Jelikož nebyly vzneseny jiné připomínky ohledně stavu zásob, potvrzuje se 149. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.8 Rozsah rozpětí subvencí
(45)
Je třeba připomenout, že u největšího indického vyvážejícího výrobce, který v období šetření představoval 87 % indického vývozu, nebylo zjištěno subvencování. Subvencovaný dovoz tudíž představoval 13 % celkového objemu dovozu dotčeného výrobku z Indie do Unie. Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám subvencovaného dovozu z Indie lze dopad skutečných rozpětí subvencí na výrobní odvětví Unie považovat za zanedbatelný.
5.3.9 Závěr ohledně újmy
(46)
Šetřením bylo potvrzeno, že většina ukazatelů újmy vykazovala během posuzovaného období sestupný trend. Potvrzuje se proto závěr učiněný ve 151. až 153. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 5 základního nařízení.
6. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
6.1 Úvod
(47)
V souladu s čl. 8 odst. 5 a 6 základního nařízení se zjišťovalo, zda subvencovaný dovoz pocházející z Indie způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Zkoumány byly rovněž jiné známé činitele než dovoz subvencovaných výrobků, které mohly ve stejnou dobu působit újmu výrobnímu odvětví Unie, aby bylo zajištěno, že možná újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dovozu subvencovaných výrobků.
(48)
Jak je uvedeno výše v 18. až 21. bodě odůvodnění, zjistilo se, že subvenční rozpětí u největšího vyvážejícího výrobce v Indii, který v období šetření představoval 87 % indického dovozu do Unie, je na úrovni de minimis, a ve smyslu čl. 14 odst. 5 základního nařízení se tudíž u tohoto jednotlivého vyvážejícího výrobce považuje pro účely tohoto šetření za nesubvencované. V období šetření bylo tudíž subvencováno pouhých 13 % dovozu dotčeného výrobku z Indie do Unie. Podíl tohoto subvencovaného dovozu na trhu představoval v období šetření 2 %.
6.2 Účinek subvencovaného dovozu
(49)
Šetření prokázalo, že se spotřeba v Unii v posuzovaném období zvýšila o 9 %, přičemž se objem prodeje výrobního odvětví Unie snížil o 14 % a podíl na trhu poklesl o 21 %.
(50)
Pokud jde o ceny, bylo zjištěno, že průměrné dovozní ceny subvencovaného dovozu lze v porovnání s průměrnými prodejními cenami výrobního odvětví Unie na unijním trhu považovat za cenové podbízení. Byly však přibližně o 12 % vyšší, než ceny indických společností, u nichž se subvencování nezjistilo.
(51)
Z výše uvedeného lze usuzovat, že omezený objem subvencovaného dovozu z Indie, který se vyznačoval vyššími cenami než nesubvencovaný dovoz, mohl mít na zhoršení újmy utrpěné výrobním odvětvím Unie velmi omezený nebo dokonce žádný vliv.
6.3 Účinky jiných činitelů
6.3.1 Nesubvencovaný dovoz z Indie
(52)
Celkový objem dovozu z Indie se v posuzovaném období zásadně zvýšil o 65 %, čímž jeho podíl na trhu vzrostl z 12,1 % na 18,3 %. Jak je nicméně vysvětleno výše, nesubvencovaný dovoz představoval v období šetření 87 % celkového objemu indického vývozu, což odpovídá v období šetření 15 % podílu na trhu, v porovnání s 2 % tržním podílem subvencovaného dovozu z Indie ve stejném období.
(53)
Ceny dovozu z Indie se v posuzovaném období snížily celkem o 9 %, přičemž byly vždy nižší než ceny dovozu ze zbytku světa a prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Za zmínku však stojí skutečnost, že průměrné ceny nesubvencovaného dovozu se ve srovnání s cenami výrobního odvětví Unie vyznačovaly větší mírou cenového podbízení než průměrné ceny subvencovaného dovozu, jak je vysvětleno v 50. bodě odůvodnění.
6.3.2 Dovoz z ostatních třetích zemí
(54)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy připomínky k dovozu z ostatních třetích zemí, potvrzuje se 161. až 165. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6.3.3 Hospodářská krize
(55)
Jelikož nebyly předloženy připomínky ohledně vlivu hospodářské krize na újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, potvrzuje se 166. až 169. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6.3.4 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku
(56)
Jelikož nebyly předloženy připomínky ohledně vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku, potvrzuje se 170. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6.4 Závěr týkající se příčinné souvislosti
(57)
Výše uvedená analýza prokázala, že se během posuzovaného období podstatně zvýšil objem levného subvencovaného dovozu pocházejícího z Indie i jeho podíl na trhu. Navíc se zjistilo, že ceny v rámci tohoto dovozu byly trvale podbízivé ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie.
(58)
S ohledem na zjištění, že vývoz největšího vyvážejícího výrobce v Indii, který v období šetření představoval 87 % indického dovozu do Unie, nebyl subvencován, se však usuzuje, že nelze dostatečně stanovit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem, který představoval pouhých 13 % celkového objemu dovezeného z Indie, a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Skutečně nelze tvrdit, že subvencovaný indický dovoz mohl způsobit újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a to s ohledem na jeho omezený objem a velmi omezený podíl na trhu (2 %) a skutečnost, že jeho ceny byly v průměru o 12 % vyšší než v případě nesubvencovaného dovozu.
(59)
Analýza dalších známých faktorů, které mohly způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, včetně nesubvencovaného dovozu, dovozu z jiných třetích zemí, hospodářské krize a vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku, ukázala, že újma, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, je způsobena vlivem nesubvencovaného dovozu z Indie, který v období šetření představoval 87 % veškerého indického dovozu do Unie a jehož cena byla značně nižší než v případě subvencovaného dovozu.
7. ZASTAVENÍ ANTISUBVENČNÍHO ŘÍZENÍ
(60)
Jelikož neexistuje podstatná příčinná souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, má se za to, že vyrovnávací opatření jsou zbytečná, a toto antisubvenční řízení by proto mělo být v souladu s čl. 14 odst. 2 základního nařízení zastaveno.
(61)
Žadatel a všechny ostatní zúčastněné strany o tom byli informováni a dostali příležitost vyjádřit své stanovisko. Obdržené připomínky nic nezměnily na závěru, že probíhající antidumpingové řízení by mělo být zastaveno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Antisubvenční řízení týkající se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, v současnosti kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70, pocházejících z Indie, se zastavuje.
Článek 2
Částky zajištěné formou prozatímních vyrovnávacích cel podle nařízení (EU) č. 115/2012, kterým se ukládá clo z dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie, se uvolňují.
Článek 3
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 23. května 2012.
KOMISIJAS LĒMUMS
(2012. gada 23. maijs),
ar ko izbeidz antisubsidēšanas procedūru attiecībā uz konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda savienotājelementu un to daļu importu
(2012/278/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulu (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 14. pantu,
pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
1. PROCEDŪRA
1.1. Pagaidu pasākumi
(1)
Eiropas Komisija (“Komisija”) ar Regulu (ES) Nr. 115/2012 (2) (“pagaidu regula”) konkrētu Indijas (“Indija” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes nerūsējošā tērauda savienotājelementu un to daļu importam piemēroja pagaidu kompensācijas maksājumu.
(2)
Procedūra tika sākta 2011. gada 13. maijā (3) pēc tam, kad Eiropas Rūpniecisko savienotājelementu institūts (EIFI) (“sūdzības iesniedzējs”) 2011. gada 31. martā iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri ražo vairāk nekā 25 % no kopējā konkrētu nerūsējošā tērauda savienotājelementu un to daļu ražošanas apjoma Savienībā.
(3)
Atbilstoši pagaidu regulas 21. apsvērumā minētajam izmeklēšana par subsīdiju un kaitējumu aptvēra laikposmu no 2010. gada 1. aprīļa līdz 2011. gada 31. martam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2008. gada 1. janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”).
1.2. Turpmākā procedūra
(4)
Pēc tam, kad tika atklāti būtiskie fakti un apsvērumi, pamatojoties uz kuriem tika pieņemts lēmums noteikt pagaidu kompensācijas pasākumus (“provizoriskā informācijas izpaušana”), vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstisku informāciju, izsakot savu viedokli par provizoriskajiem konstatējumiem. Personām, kas to lūdza, tika dota iespēja tikt uzklausītām.
(5)
Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu galīgo konstatējumu izdarīšanai. Tika ņemtas vērā ieinteresēto personu mutiski un rakstiski sniegtās piezīmes, un vajadzības gadījumā tika attiecīgi grozīti pagaidu konstatējumi.
(6)
Pēc tam visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem bija paredzēts izbeigt antisubsidēšanas procedūru attiecībā uz konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda savienotājelementu un to daļu importu, un atbrīvot tās summas, kas kalpoja kā drošības nauda ar piemēroto pagaidu maksājumu (“galīgā informācijas izpaušana”). Visām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja izteikt piezīmes saistībā ar galīgo informācijas izpaušanu.
2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
(7)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas viena persona atkārtoti izteica piezīmes par pagaidu regulas 22. un 23. apsvērumā sniegto attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma definīciju, apgalvojot, ka konkrēti ražojumu veidi būtu jāizslēdz no šīs izmeklēšanas aptvertā ražojumu klāsta.
(8)
Tomēr izmeklēšana apstiprināja, ka uz dažādajiem ražojumu veidiem attiecas attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma apraksts un ka tiem ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un lietojums, tādējādi tie ir vienas kategorijas ražojumi. Tāpēc šis iebildums tika noraidīts.
(9)
Tā kā netika iesniegtas citas piezīmes par attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu, ar šo apstiprina pagaidu regulas 22. un 23. apsvērumu.
3. SUBSIDĒŠANA
3.1. Ievads
(10)
Pagaidu regulas 24. apsvērumā bija atsauce uz šādām shēmām, ar kurām, iespējams, tika piešķirtas subsīdijas:
a)
Piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem (“DEPBS”);
b)
Iepriekšēju atļauju shēma (“AAS”);
c)
Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (“EPCGS”);
d)
Uz eksportu orientētas struktūras shēma (“EOUS”);
e)
Mērķa ražojumu shēma (“FPS”);
f)
Eksporta kredītu shēma (“ECS”);
g)
atbrīvojums no elektroenerģijas nodokļa.
(11)
Savienības ražošanas nozare uzskatīja, ka Komisija nav ņēmusi vērā vairākas subsīdiju shēmas, un tādējādi Indijas ražotāju saņemtās subsīdijas nav pienācīgi novērtētas.
(12)
Atbildot uz iepriekš minēto, jāatzīmē, ka sūdzībā bija ietverts liels skaits valsts un vietējo subsīdiju shēmu, kuras bija iekļautas anketā ražotājiem eksportētājiem Indijā un kuras pārbaudīja Komisija. Tomēr tikai attiecībā uz 10. apsvērumā minētajām shēmām tika konstatēts, ka pārbaudītie izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji ir saņēmuši subsīdijas.
(13)
Tā kā citu piezīmju nebija, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 24. līdz 27. apsvērums.
(14)
Piezīmes par FPS un par atbrīvojumu no elektroenerģijas nodokļa netika saņemtas. Ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, sniedza detalizētas piezīmes par DEPBS, AAS, EPCGS un ECS. Piezīmes lielākoties bija par subsīdiju summu aprēķinu, un dažās piezīmēs tika minēti nelieli šo aprēķinu labojumi. Tomēr šīs piezīmes neietekmēja vispārējos secinājumus par minētajām shēmām, kas līdz ar šo tiek apstiprināti. Tika iesniegtas piezīmes arī par EOUS. Tā kā šīs piezīmes ietekmē EOUS, kā turpmāk tekstā apkopots 13. līdz 19. apsvērumā, nav nepieciešams sīki atkārtot visas piezīmes, kas saņemtas par četrām iepriekš minētajām shēmām.
3.2. Uz eksportu orientētas struktūras shēma (EOUS)
3.2.1. Vispārīga informācija
(15)
Jāatgādina - kā minēts arī pagaidu regulas 3.5. punktā, saskaņā ar ārējās tirdzniecības politikā 2009.-2014. gadam noteikto būtiski svarīgs uz eksportu orientēto struktūru (EOU) pienākums ir gūt neto valūtas ieņēmumus, proti, attiecīgajā periodā (piecos gados) kopējai eksporta vērtībai jābūt lielākai par kopējo importēto preču vērtību. Būtībā visus uzņēmumus, kas apņemas eksportēt visas savas saražotās preces vai pakalpojumus, var iekļaut EOUS. Savukārt uzņēmumi, kuriem ir EOU statuss, ir tiesīgi saņemt virkni pagaidu regulas 71. apsvērumā minēto koncesiju. Šīs koncesijas ir Indijas valdības veikts finansiāls ieguldījums pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē, un ar tām tiek piešķirts ieguvums EOUS. Juridiski tās ir atkarīgas no eksporta darbības, un tādēļ tās uzskata par konkrētām un kompensējamām saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu.
(16)
Pagaidu regulā tika minēts, ka EOUS nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļa atmaksāšanas sistēmu vai nodokļa atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē, jo tā atbilst pamatregulas I pielikumā (h) un i) punkts), II pielikumā (nodokļu atmaksāšanas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma definīcija un noteikumi) izklāstītajiem striktajiem noteikumiem. Turklāt nav apstiprināts, ka Indijas valdība būtu ieviesusi pārbaudes sistēmu vai procedūru, lai pārliecinātos, vai un kādā daudzumā bez muitas nodokļa un/vai bez tirdzniecības nodokļa iepirktie resursi tika patērēti eksportētā ražojuma ražošanā (skatīt pamatregulas II pielikuma II daļas 4. punktu un nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma sistēmas gadījumā - III pielikuma II daļas 2. punktu). Ieviestās pārbaudes sistēmas mērķis ir uzraudzīt pienākumu gūt neto valūtas ieņēmumus, nevis importēto preču patēriņu eksportēto preču ražošanā.
(17)
Pēc pagaidu informācijas izpaušanas pret EOUS netika izteikti būtiski argumenti, kā minēts iepriekš, jo īpaši attiecībā uz efektīvas pārbaudes sistēmas neesamību un tās kompensācijas iespējamību. Līdz ar to tiek apstiprināti pagaidu regulas 78. līdz 81. apsvērumā izklāstītie secinājumi par EOUS.
3.2.2. Viraj Profiles Limited izvirzītie argumenti
(18)
Vienīgā izlasē iekļautā persona, kurai ir EOU statuss, bija Viraj Profiles Limited (“Viraj”). Šim ražotājam noteiktā subsīdiju likme pagaidu posmā bija 2,73 % no kopējās subsīdiju likmes, kas ir 3,2 %. Viraj ražoja 87 % no Indijas kopējā eksporta apjoma uz Savienību.
(19)
Kā minēts pagaidu regulas 77. apsvērumā, Viraj iesniedza detalizētas piezīmes par šo shēmu. Attiecīgais ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka atbilstoši shēmai aprēķinātā subsīdija neatbilstu pamatregulas 15. panta 1. punktam, saskaņā ar kuru kompensācijas maksājuma apjoms nepārsniedz kompensējamo subsīdiju apjomu, ko faktiski saņēma uzņēmums. Tas apgalvoja, ka tādējādi vispārējā subsīdijas likme uzņēmumam būtu mazāka nekā 2 %, t. i., de minimis. Uzņēmums iesniedza sīki izstrādātus grāmatvedības datus, lai pamatotu šo apgalvojumu.
(20)
Šo apgalvojumu pienācīgi pārbaudīja. Sīki izstrādātos grāmatvedības datus, ko iesniedza Viraj, varēja saistīt ar grāmatvedības datiem, kas pārbaudīti pārbaudes apmeklējuma laikā, un šajos datos atspoguļojās, ka uzņēmumam kompensējamais ieguvums pārbaudes laikā patiešām ir ticis pārvērtēts. Tāpēc kompensācijas maksājums Viraj tika attiecīgi pārrēķināts.
(21)
Tādējādi EOUS subsīdiju likme Viraj tika pārrēķināta un galīgi noteikta 0,44 % apmērā. Ņemot vērā EPCGS noteikto subsīdiju likmi (kas pārrēķināta 0,05 % apmērā), ECS noteikto subsīdiju likmi (kas pārrēķināta 0,12 % apmērā) un atbrīvojumu no elektroenerģijas nodokļa (kas pārrēķināts 0,09 % apmērā), Viraj kopējā subsīdiju likme galīgi tika noteikta 0,7 % apmērā, t. i., zemāka nekā de minimis robežvērtība.
3.2.3. Savienības ražošanas nozares piezīmes par galīgo informācijas izpaušanu
(22)
Pēc galīgās informācijas izpaušanas Savienības ražošanas nozare iesniedza piezīmes, kurās apgalvoja, ka pārrēķini attiecībā uz EOUS labumu, ko saņēma Viraj, bija nepamatoti un nepareizi. Tā apgalvoja, ka, salīdzinot ar to, kā iestādes parasti kompensē šo shēmu, Komisijas analīze bija nepilnīga un nekonsekventa un ka tā nav ņēmusi vērā citus iespējamos gadījumus, kad Viraj varēja lielos apmēros pārdot ražojumus, kas ir atbrīvoti no nodokļa. Turklāt Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka Viraj ar nokavēšanos iesniegtās nekonfidenciālās piezīmes par provizorisko informācijas izpaušanu būtiski ierobežoja Savienības ražošanas nozares tiesības uz aizstāvību.
(23)
Attiecībā uz Viraj subsīdijas normas pārrēķināšanu būtu jāprecizē, ka šis ražotājs eksportētājs ir pierādījis, ka noteiktā pagaidu kompensācijas maksājuma apjoms pārsniedza faktiski saņemto kompensējamo subsīdiju apjomu. Uzņēmums pierādīja, ka iespējamais nesaņemtais maksājuma apjoms ir ticis provizoriski pārvērtēts un tādējādi galīgajā aprēķinā tas jālabo. Tas būtu bijis pretrunā ar pagaidu regulas 3. pantu, kas paredz kompensēt konkrētus finansiālus ieguldījumus, no kuriem skaidri un nepārprotami Viraj labumu negūst. Tomēr joprojām tiek uzskatīts, ka saskaņā ar shēmu attiecīgajam uzņēmumam par konkrētiem darījumiem tiek piešķirtas konkrētas subsīdijas, kas būtu jākompensē. Tādējādi šī pieeja pilnībā atbilst veidam, kā iestādes šo shēmu kompensējušas iepriekš. Līdz ar to EOUS subsīdijas normas pārskatīšana pilnībā atbilst pamatregulas 15. panta 1. punktam.
(24)
Attiecībā uz Savienības ražošanas nozares tiesību uz aizstāvību iespējamo pārkāpšanu jānorāda, ka Viraj piezīmes par EOUS subsīdiju aprēķinu divas reizes tika iekļautas arī nekonfidenciāli iesniegtos dokumentos pirms pagaidu pasākumu piemērošanas, kā arī vēlāk divas reizes nekonfidenciāli iesniegtos dokumentos. Pirmais un galvenais dokuments šajā jautājumā, kā rezultātā Komisija padziļināti analizēja šo jautājumu un visbeidzot mainīja savu nostāju, tika iesniegts 2011. gada decembrī, un tas jau ir minēts pagaidu regulas 77. apsvērumā. Visi iepriekš minētie dokumenti nekavējoties tika iekļauti dokumentu kopumā, kas pieejams pārbaudei ieinteresētajām personām. Viraj piezīmēs par provizorisko informācijas izpaušanu bija tikai apkopota nostāja, kas jau minēta iepriekš iesniegtajos dokumentos. Tā kā Viraj komentāru atklāto versiju par provizorisko informācijas izpaušanu patiešām iesniedza vēlākā izmeklēšanas posmā, Komisija to nekavējoties darīja pieejamu Savienības ražošanas nozarei, kurai tika piešķirts papildu laiks, lai iesniegtu piezīmes par šo jautājumu.
(25)
Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Savienības ražošanas nozares apgalvojumi tika noraidīti.
3.2.4. Citi ar subsīdijām saistīti jautājumi
(26)
Tika saņemtas piezīmes arī par subsīdijas normas aprēķināšanu ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, un par atlikušās subsīdijas normas aprēķināšanu. Turklāt vienīgais ražotājs eksportētājs, kas bija pieprasījis individuālu pārbaudi, uzstāja, ka tā lūgums būtu jāizskata. Tomēr, ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti punktā par cēloņsakarību, attiecībā uz šiem jautājumiem nav jāpieņem galīgā nostāja.
4. SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARE
(27)
Tā kā netika iesniegtas piezīmes par Savienības ražošanas apjomu un Savienības ražošanas nozari, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 120. līdz 123. apsvērums.
5. KAITĒJUMS
5.1. Iepriekšējas piezīmes un patēriņš Savienībā
(28)
Tā kā netika iesniegtas piezīmes par iepriekšējām piezīmēm un patēriņu Savienībā, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 124. līdz 130. apsvērums.
5.2. Imports no attiecīgās valsts
(29)
Viena persona apgalvoja, ka pagaidu analīze par importa no Indijas cenu attīstību un cenu samazinājumu, pamatojoties uz vidējām cenām, bija neprecīza, jo, iespējams, attiecīgajā periodā ik gadu nav ņemta vērā ražojuma sortimenta dažādība.
(30)
Šajā sakarā ir vērts piebilst, ka dati par katra ražojuma veida cenu ir pieejami tikai par IP, kad ražotāji eksportētāji un Savienības ražotāji tika aicināti kopā ar atbildēm uz anketas jautājumiem iesniegt arī detalizētu darījumu sarakstu. Tādējādi, tā kā nav datu par katru ražojuma veidu par pārējiem attiecīgā perioda gadiem, izsmeļošu analīzi par importa cenu attīstību var veikt, tikai pamatojoties uz vidējām cenām. Turklāt jānorāda, ka attiecīgā persona nesniedza nekādus pierādījumus, lai pamatotu, kāpēc analīze par importa cenu attīstību būtu neprecīza. Tāpēc šis iebildums tika noraidīts.
(31)
Attiecībā uz cenu samazinājumu tiek atgādināts - kā minēts pagaidu regulas 134. apsvērumā, lai noteiktu cenu samazinājumu IP laikā, izlasē iekļauto Savienības ražotāju katra ražojuma veida vidējo svērto pārdošanas cenu nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū, kas koriģēta atbilstoši ražotāja cenām, salīdzināja ar atbilstošo attiecīgā no Indijas importētā ražojuma vidējo svērto CIF cenu pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, izdarot atbilstīgas spēkā esošo muitas nodokļu un pēcimporta izmaksu korekcijas.
(32)
Turklāt, kā minēts pagaidu regulas 135. apsvērumā, cenu salīdzinājumu veica pa ražojumu veidiem darījumiem vienā tirdzniecības līmenī. Tāpēc šīs personas iebildums attiecībā uz cenu samazinājumu tika noraidīts.
(33)
Tā kā netika iesniegtas citas piezīmes par importu no attiecīgās valsts, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 131. līdz 135. apsvērums.
5.3. Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis
5.3.1. Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums
(34)
Viena persona apgalvoja, ka pagaidu regulā veiktā analīze par Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoma samazināšanos ir neprecīza un ka ražošanas apjoma samazinājums būtu jāanalizē, ņemot vērā Savienības ražošanas nozares neizmantoto jaudu, kurai attiecīgajā periodā arī bija tendence samazināties.
(35)
Izmeklēšana liecināja, ka ražošanas apjoms samazinājās vienlaicīgi ar pārdošanas apjomu cenu samazināšanos un krājumu palielināšanos. Šīs situācijas ietekmē daži Savienības ražotāji slēdza dažas ražošanas līnijas, kas izskaidro jaudas izmantojuma samazinājumu. Tādēļ šīs personas apgalvojums tika noraidīts.
(36)
Tā kā netika iesniegtas citas piezīmes par ražošanas apjomu, ražošanas jaudu un jaudas izmantojumu, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 137. un 138. apsvērums.
5.3.2. Pārdošanas apjoms un tirgus daļa
(37)
Tā kā netika iesniegtas piezīmes par Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un tirgus daļas attīstību, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 139. apsvērums.
5.3.3. Izaugsme
(38)
Tā kā netika iesniegtas piezīmes par izaugsmi, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 140. apsvērums.
5.3.4. Nodarbinātība
(39)
Tā kā netika iesniegtas piezīmes par nodarbinātību, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 141. un 142. apsvērums.
5.3.5. Vidējās vienības cenas Savienībā
(40)
Tā kā netika iesniegtas piezīmes par vidējām vienības cenām Savienībā, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 143. un 144. apsvērums.
5.3.6. Rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu
(41)
Tā kā netika iesniegtas piezīmes par rentabilitāti, naudas plūsmu, ieguldījumiem, ienākumiem no ieguldījumiem un spēju piesaistīt kapitālu, ar šo apstiprina pagaidu regulas 145. līdz 148. apsvērumu.
5.3.7. Krājumi
(42)
Viena persona lūdza Komisiju paziņot faktiskos, nevis indeksētos rādītājus par krājumu līmeņu attīstību attiecīgajā periodā, apgalvojot, ka indeksācija nav ļāvusi tai iesniegt reālas piezīmes vai novērtēt krājumu līmeni procentos no Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma.
(43)
Kā izklāstīts pagaidu regulas 127. apsvērumā, konfidencialitātes labad daži mikroekonomikas rādītāji, tajā skaitā krājumi, bija jāindeksē. Jebkurā gadījumā Savienības ražošanas nozares perioda beigu krājumu indeksācija pagaidu regulas 10. tabulā ļauj pienācīgi izprast krājumu attīstības dinamiku attiecīgajā periodā. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts.
(44)
Tā kā netika iesniegtas citas piezīmes par krājumiem, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 149. apsvērums.
5.3.8. Subsīdijas starpības lielums
(45)
Tiek atgādināts - tika konstatēts, ka lielākais Indijas ražotājs eksportētājs, kas izmeklēšanas periodā veica 87 % no visa Indijas eksporta uz Savienību, nav subsidēts. Tādējādi subsidētais imports aptvēra 13 % no kopējā attiecīgā ražojuma apjoma, kas tika eksportēts no Indijas uz Savienību. Ņemot vērā no Indijas veiktā subsidētā importa apjomu, tirgus daļu un cenas, faktisko subsīdiju normu ietekmi uz Savienības ražošanas nozari var uzskatīt par nenozīmīgu.
5.3.9. Secinājums par kaitējumu
(46)
Izmeklēšanas laikā apstiprinājās, ka lielākā daļa kaitējuma rādītāju attiecīgajā periodā liecināja par negatīvu tendenci. Tādējādi ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 151. līdz 153. apsvērums, kur secināts, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 8. panta 5. punkta nozīmē.
6. CĒLOŅSAKARĪBA
6.1. Ievads
(47)
Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 5. un 6. punktu tika pārbaudīts, vai Indijas izcelsmes subsidētais imports ir radījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei tādā mērā, lai to varētu uzskatīt par būtisku. Lai uz subsidēto importu neattiecinātu tādu faktoru izraisītu iespējamu kaitējumu, kas nav saistīti ar subsidēto importu, tomēr Savienības ražošanas nozarei vienlaikus var nodarīt kaitējumu, tika izvērtēti arī citi zināmie faktori.
(48)
Kā paskaidrots 18. līdz 21. apsvērumā iepriekš, tika konstatēts, ka subsīdijas norma lielākajam Indijas ražotājam eksportētājam, kura eksports uz Savienību izmeklēšanas periodā veidoja 87 % no Indijas eksporta kopējā apjoma, bija de minimis līmenī pamatregulas 14. panta 5. punkta nozīmē, tāpēc šīs izmeklēšanas nolūkā tas tika uzskatīts par nesubsidētu. Tādējādi IP tika subsidēti tikai 13 % no Indijas attiecīgā ražojuma eksporta uz Savienību. Šā subsidētā importa tirgus daļa IP bija 2 %.
6.2. Subsidētā importa ietekme
(49)
Izmeklēšana liecināja, ka attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā palielinājās par 9 %, bet Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās par 14 % un tirgus daļa - par 21 %.
(50)
Analizējot cenas, tika konstatēts, ka subsidētā importa vidējās cenas ir zemākas par Savienības ražošanas nozares vidējām pārdošanas cenām Savienības tirgū. Tomēr tās bija par apmēram 12 % augstākas nekā tā Indijas uzņēmuma cenas, par kuru tika secināts, ka tas nav atzīts par subsidētu.
(51)
Balstoties uz iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka ierobežotais apjoms subsidētajam importam no Indijas, kura cenas bija augstākas par nesubsidētā importa cenām, varēja tikai nedaudz ietekmēt vai nemaz neietekmēja Savienības ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanos.
6.3. Citu faktoru ietekme
6.3.1. Nesubsidētais imports no Indijas
(52)
Attiecīgajā periodā kopējais importa apjoms no Indijas ievērojami pieauga par 65 %, palielinot tā tirgus daļu no 12,1 % līdz 18,3 %. Tomēr, kā skaidrots iepriekš, nesubsidētā importa apjoms IP bija 87 % no Indijas eksporta kopējā apjoma, un tā tirgus daļa IP bija 15 %, savukārt tirgus daļa subsidētajam importam no Indijas tajā pašā laika posmā bija 2 %.
(53)
Indijas izcelsmes importa cenas attiecīgajā periodā kopumā samazinājās par 9 % un aizvien saglabājās zemākas nekā cenas importam no pārējām pasaules valstīm un Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas. Tomēr, kā paskaidrots 50. apsvērumā, tika konstatēts ka nesubsidētā importa vidējās cenas bija daudz zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, salīdzinot ar subsidētā importa cenām.
6.3.2. Imports no citām trešām valstīm
(54)
Tā kā netika iesniegtas piezīmes par importu no citām trešām valstīm, ar šo apstiprina pagaidu regulas 161. līdz 165. apsvērumu.
6.3.3. Ekonomikas krīze
(55)
Tā kā netika iesniegtas piezīmes par to, kā ekonomikas krīze ietekmē Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, ar šo apstiprina pagaidu regulas 166. līdz 169. apsvērumu.
6.3.4. Izlasē iekļauto Savienības ražošanas nozares pārstāvju eksporta darbība
(56)
Tā kā netika iesniegtas piezīmes par izlasē iekļauto Savienības ražošanas nozares pārstāvju eksporta darbību, ar šo apstiprina pagaidu regulas 170. apsvērumu.
6.4. Secinājums par cēloņsakarību
(57)
Iepriekš minētā analīze liecināja, ka par zemām cenām veiktā Indijas izcelsmes importa apjoms un tirgus daļa attiecīgajā periodā ievērojami pieauga. Tāpat tika konstatēts, ka šis imports pastāvīgi notika par zemākām cenām nekā Savienības ražošanas nozares prasītās cenas Savienības tirgū.
(58)
Tomēr, ņemot vērā konstatējumu, ka eksports, ko veica lielākais Indijas ražotājs eksportētājs, kurš IP veica 87 % no Indijas eksporta uz Savienību, nebija subsidēts, tiek uzskatīts, ka nav pietiekamas cēloņsakarības starp subsidēto importu, kas bija tikai 13 % no Indijas eksportētā kopējā apjoma, un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Nevar apgalvot, ka kaitējumu Savienības ražošanas nozarei būtu radījis subsidētais eksports no Indijas, kam bija neliels apjoms un ļoti neliela tirgus daļa (2 %), un tas, ka šā importa cenas bija vidēji par 12 % augstākas nekā nesubsidētajam importam.
(59)
Analizējot pārējos zināmos faktorus, kas varētu būt nodarījuši kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, tostarp nesubsidēto importu, no citām trešām valstīm veikto importu, ekonomikas krīzi un izlasē iekļauto Savienības ražošanas nozares pārstāvju eksporta darbību, tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozarei kaitējumu, visticamāk, ir nodarījusi no Indijas veiktā nesubsidētā importa ietekme - šis imports IP aptvēra 87 % no Indijas eksporta kopējā apjoma uz Savienību un tika veikts par ievērojami zemākām cenām nekā subsidētais imports.
7. ANTISUBSIDĒŠANAS PROCEDŪRAS IZBEIGŠANA
(60)
Tā kā nav būtiskas cēloņsakarības starp subsidēto importu un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tiek uzskatīts, ka kompensācijas pasākumi nav nepieciešami, un tādēļ saskaņā ar pamatregulas 14. panta 2. punktu šī antisubsidēšanas procedūra būtu jāizbeidz.
(61)
Sūdzības iesniedzējs un visas pārējās ieinteresētās personas tika attiecīgi informētas, un tām tika dota iespēja sniegt piezīmes. Saņemtās piezīmes nemainīja secinājumu, ka šī antisubsidēšanas procedūra būtu jāizbeidz,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Ar šo tiek izbeigta antisubsidēšanas procedūra attiecībā uz tādu konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda savienotājelementu un to daļu importu, ko patlaban klasificē ar KN kodiem 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 un 7318 15 70.
2. pants
Summas, kas, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 115/2012, kalpo kā pagaidu kompensācijas maksājumi par konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda savienotājelementu un to daļu importu, tiek atbrīvotas.
3. pants
Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Briselē, 2012. gada 23. maijā