ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 23. března 2011
o státní podpoře C 28/05 (ex NN 18/05, ex N 517/2000) Německa pro podniky Glunz AG a OSB Deutschland GmbH
(oznámeno pod číslem K(2011) 1764)
(Pouze německé znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/524/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie a zejména na první pododstavec čl. 108 odst. 2 této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (2) a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Dopisem ze dne 4. srpna 2000, který byl zaevidován dne 7. srpna 2000, oznámilo Německo Komisi, že hodlá ve prospěch investičního projektu podniků Glunz AG a OSB Deutschland GmbH udělit státní podporu s intenzitou podpory 35 %. Cílem podpory mělo být zřízení integrovaného střediska pro zpracování dřeva v Nettgau (spolková země Sasko-Anhaltsko). Zamýšlená podpora byla zaevidována pod číslem N 517/2000.
(2)
Poté co Komise obdržela doplňující informace, vydala dne 25. července 2001 rozhodnutí, podle kterého nevznesla v souladu s víceodvětvovým rámcem pro regionální podpory velkých investičních projektů (dále jen „víceodvětvový rámec z roku 1998“) (3) proti intenzitě podpory 35 % námitky.
(3)
Rozsudkem ze dne 1. prosince 2004 Kronofrance v. Komise, T-27/02 (4), prohlásil Tribunál rozhodnutí Komise za neplatné.
(4)
Komise musí tudíž nyní na základě oznámení Německa ze dne 7. srpna 2000 přijmout nové rozhodnutí.
(5)
Komise se dopisem ze dne 17. prosince 2004 dotázala Německa, zda si vzhledem k prohlášení o neplatnosti rozhodnutí Komise přeje sdělit k oznámení ze dne 7. srpna 2000 další informace. Dne 3. března 2005 byla v této věci zaslána upomínka. Německo odpovědělo dopisem ze dne 23. května 2005, ve kterém však nesdělilo žádné doplňující informace.
(6)
Německo poskytlo danou podporu v únoru 2000 s podmínkou, že ji schválí Komise. Poté co Komise dne 25. července 2001 přijala rozhodnutí o tom, že nevznese námitky, zahájilo Německo vyplácení podpory.
(7)
Protože Tribunál prohlásil příslušné rozhodnutí ze dne 25. července 2001 za neplatné, vznikla právní situace, jakoby takové rozhodnutí nebylo nikdy vydáno a Německo tedy povolení Komise ohledně zamýšlené intenzity podpory neobdrželo (5). Komise proto danou věc zanesla pod č. NN 18/05 v rejstříku protiprávně udělených podpor.
(8)
Dopisem ze dne 20. července 2005 Komise informovala Německo o svém rozhodnutí zahájit ve věci podpory řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU.
(9)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (6). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby k dané podpoře předložily své připomínky.
(10)
Komise obdržela připomínku od jedné zúčastněné strany. S touto připomínkou seznámila Německo, kterému bylo umožněno se k ní vyjádřit. Německo zaslalo svá stanoviska v dopisech ze dne 24. října 2005 a 24. ledna 2006.
(11)
Dopisem ze dne 28. února 2006 požádalo Německo podle čl. 7 odst. 6 třetí věty nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (7), o odklad formálního vyšetřovacího řízení, neboť spolu s podnikem Glunz AG podalo u Soudního dvora Evropské unie proti rozsudku Tribunálu Kronofrance v. Komise opravný prostředek (spojené věci C-75/05 P a C-80/05 P).
(12)
Dopisem ze dne 9. března 2006 vyjádřila Komise souhlas s odkladem řízení až do vydání rozsudku Soudním dvorem ve spojených věcech C-75/05 P a C-80/05 P, Německo a další v. Kronofrance.
(13)
Soudní dvůr ve svém rozsudku ze dne 11. září 2008 (8) daný rozsudek Tribunálu potvrdil. Následně bylo ve věci C 28/05 obnoveno formální vyšetřovací řízení.
(14)
Dopisem ze dne 4. srpna 2009 sdělilo Německo další informace. Na žádost Komise o další informace odpovědělo Německo dopisem ze dne 19. července 2010.
II. PODROBNÝ POPIS PODPORY
2.1 OPATŘENÍ PODPORY
(15)
Zemský podpůrný institut (Landesförderinstitut) v Sasku-Anhaltsku dne 29. února 2000 rozhodl o poskytnutí investičních podpor podnikům Glunz AG a OSB Deutschland GmbH na zřízení střediska pro zpracování dřeva Nettgau (Sasko-Anhaltsko). Celková výše podpor činí 69 797 988 EUR.
(16)
V souladu s oznámením ze dne 4. srpna 2000 bude poskytnuta podpora v podobě příspěvku ve výši 46 201 868 EUR, a to na základě 28. rámcového programu (Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“) (9) odsouhlaseného Komisí. Tento příspěvek odpovídá 23,17 % hrubých způsobilých nákladů.
(17)
Dále bude na základě zákona o investičních příspěvcích z roku 1999 (10) poskytnut investiční příspěvek, který byl Komisí odsouhlasen ve výši 23 596 120 EUR. Tento investiční příspěvek odpovídá 11,83 % hrubých způsobilých investičních nákladů.
(18)
Z informací poskytnutých Německem vyplývá, že na základě 28. rámcového programu (Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“) již byla vyplacena částka ve výši […] EUR (11) a v podobě investičního příspěvku částka ve výši […] EUR. Tím Německo již příjemcům vyplatilo částky podpory ve výši celkem […] EUR (z celkové přislíbené částky 69 797 988 EUR).
2.2 PŘÍJEMCI PODPORY
(19)
Existují dva příjemci podpory:
(20)
Jedním příjemcem je podnik Glunz AG (dále jen „Glunz“) se sídlem ve městě Hamm (Severní Porýní-Vestfálsko), jež byla založena v roce 1932 a v té době byla aktivní v obchodě se dřevem. Od šedesátých let minulého století tato firma vyrábí a prodává pouze třískové desky, vláknité desky se střední hustotou (MDF), OSB desky z orientovaných plochých třísek („Oriented Strand Board“, dále jen „OSB desky“) a překližku. V době vydání oznámení vlastnil v podniku Glunz 96,03 % akcií podnik Tableros De Fibras S.A. (dále jen „TAFISA“), který patří portugalské skupině SONAE.
(21)
Dalším příjemcem je podnik OSB Deutschland GmbH (dále jen „OSBD“), který ze 100 % patří podniku TAFISA, a je tudíž sesterskou společností podniku Glunz, neboť oba podniky jsou dceřinými společnostmi podniku TAFISA. OSBD byl založen dne 16. července 1999 a po ukončení investičního projektu v Nettgau zahájil výrobu a odbyt OSB výrobků.
2.3 INVESTIČNÍ PROJEKT
(22)
Místo investice se nachází v Nettgau (spolková země Sasko-Anhaltsko), které leží v oblasti podpory ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU, ve které v době oznámení činila maximální přípustná intenzita podpory uplatnitelná na podporu nových investic velkých podniků 35 % hrubých způsobilých nákladů.
(23)
Glunz a OSBD vybudovaly v prostoru, který dosud nebyl využíván pro komerční účely, integrované středisko pro zpracování dřeva, které tvoří dvě spojené továrny. V první továrně, jež patří podniku OSBD, se vyrábějí OSB výrobky, ve druhé továrně, jež patří podniku Glunz, pak třískové desky. Německo uvedlo, že výrobní linky obou továren vzájemně spojuje společná technická infrastruktura. OSB desky a třískové desky se podle informací dále zpracovávají a kultivují ve stejném zařízení, v němž se brousí, spojují do vrstev, opatřují drážkami a pery. Jemné složky, které při zpracovávání OSB desek vznikají, se navíc podle informací Německa používají v sousední továrně na výrobu třískových desek. Obě továrny, včetně marketingu, nákupu a odbytu, jsou společně centrálně spravovány.
(24)
Německo uvádí, že integrované středisko pro zpracování dřeva podniků Glunz a OSBD nabízí díky optimálnímu uspořádání továrny a společné technické infrastruktuře několik výhod, zejména pokud jde o zpracování vyrobených dřevěných desek. Tyto výhody umožňují optimální využití daných výrobků ze dřeva, lepší využití surovin a jejich interní recirkulaci.
(25)
Podle oznámení ze dne 7. srpna 2000 bude část podpory poskytnuta továrně na OSB desky a další část továrně na třískové desky. Pokud jde o způsobilé investiční náklady ve výši 81,8 milionů EUR, činí podpora továrně na OSB desky 28,61 milionů EUR, což odpovídá 35 % intenzitě podpory hrubých způsobilých nákladů. Pokud jde o způsobilé investiční náklady ve výši 117,6 milionů EUR, činí podpora továrně na třískové desky 41,18 milionů EUR, což rovněž odpovídá 35 % intenzitě podpory hrubých způsobilých nákladů.
(26)
V době oznámení Německo předpokládalo, že se v integrovaném středisku pro zpracování dřeva v Nettgau vytvoří 355 stálých pracovních míst, konkrétně 234 pracovních míst v továrně na třískové desky a 121 míst v továrně na OSB desky. Kromě toho mělo v daných podporovaných oblastech nepřímo vzniknout 520 pracovních míst, z nichž 33 mělo zajišťovat již stávající místa. Nová investice v Nettgau měla být uskutečněna v období mezi lednem 2000 a koncem roku 2002. Výroba měla být zahájena v průběhu roku 2001 a plné kapacity měla dosáhnout po dvou letech.
(27)
Výrobní kapacita nové továrny na OSB desky se pro rok 2002 odhadovala na […] m3. V roce 1999 činila kapacita skupiny TAFISA v oblasti produkce OSB výrobků […] m3.
(28)
V roce 1999 činila výrobní kapacita třískových desek skupiny Glunz […] m3. Podle informací Německa má celková výrobní kapacita díky továrně v Nettgau, jež má kapacitu […] m3, vzrůst na […] m3.
III. DŮVODY K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(29)
Maximální intenzita podpory přípustná v rámci víceodvětvového rámce z roku 1998 se stanoví na základě výpočtu, pro nějž se používá několik hodnoticích kritérií, zejména faktor dokládající stav hospodářské soutěže v jednotlivých hospodářských odvětvích (faktor T). Tento faktor může mít čtyři hodnoty: 0,25, 0,5, 0,75 nebo 1. Hodnotu 1 může faktor získat pouze v případě, že v daném hospodářském odvětví (odvětví na nejnižším stupni klasifikace NACE) neexistuje nadměrná kapacita (test nadměrné kapacity) a/nebo že relevantní trh (definovaný jako dotčený výrobek a jeho náhrady) není trhem v propadu (test trhu v propadu).
(30)
V rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU vyjádřila Komise pochybnosti, pokud jde o vymezení relevantního trhu, ke kterému patří OSB desky, a nemohla tedy určit, zda se s ohledem na určení faktoru hospodářské soutěže „T“ jedná o trh v propadu, či nikoli.
IV. STANOVISKA ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(31)
Dne 22. listopadu 2005 obdržela Komise společné stanovisko (12) konkurentů, kteří patří skupině KronoGroup Switzerland (Kronotex GmbH & Co. KG, Kronoply GmbH & Co. KG a Kronofrance S.A.).
(32)
Ve svém stanovisku se podniky skupiny KronoGroup vyslovily pro to, aby daný vymezený trh zahrnoval pouze OSB desky a překližku z měkkého dřeva. Překližka z tvrdého dřeva je podle jejich vyjádření výrazně dražší a používá se převážně v oblastech (nábytkářský průmysl a vybavení interiéru), ve kterých se OSB desky a překližka z měkkého dřeva téměř vůbec popř. vůbec nevyužívají. Aby podložily své tvrzení, odkazují zúčastněné strany na studii, kterou vypracovala poradenská firma Jaakko Pöyry, (13) a na publikaci finského výzkumného institutu Finnish Forest Research Institute.
(33)
Připomínky skupiny KronoGroup lze shrnout následovně:
(34)
KronoGroup tvrdí, že Komise při určení, zda jde o trh v propadu, použila údaje pro období do roku 1999, neboť byly v době přijetí původního rozhodnutí o schválení podpory (červenec 2001), které později Tribunál zrušil, byly k dispozici pouze tyto údaje. Zúčastněné strany tvrdí, že v období 1995-1999 vykazoval trh s třískovými deskami negativní průměrnou míru růstu -4,626 %. KronoGroup však připouští, že v období 1994-1999 vykazoval trh s třískovými deskami pozitivní průměrnou míru růstu 0,456 % (která ovšem byla nižší než celkový růst zpracovatelského průmyslu v EHP).
(35)
KronoGroup dále uvádí, že Komise měla podporu pro továrnu na OSB desky a podporu pro továrnu na třískové desky posuzovat odděleně, tj. nepočítat společnou intenzitu podpory s ohledem na celkový projekt, neboť obě investice, obě výrobní linky a oba trhy s výrobky lze od sebe jasně odlišit. To by znamenalo, že se veškerá hodnoticí kritéria pro obě továrny musí vypočítat odděleně.
(36)
KronoGroup dále tvrdí, že Glunz, poté co investoval v Nettgau, uzavřel svou továrnu na výrobu třískových desek v Sassenburgu (který leží ve vzdálenosti 30 km, avšak v jiné spolkové zemi - v Dolním Sasku (14)). KronoGroup cituje novinové články, ze kterých vyplývá, že všechny zaměstnance továrny v Sassenburgu převzala nová továrna v Nettgau. Podle mínění skupiny KronoGroup to odporuje cíli víceodvětvového rámce z roku 1998, kterým je vytvořit v oblastech způsobilých pro podporu pracovní místa pro občany na místě. Tato pracovní místa tedy neměla být při určování kritérií „poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“ a „regionální dopad“ podle víceodvětvového rámce z roku 1998 zohledněna (posouzení obou kritérií závisí na počtu pracovních míst, která se díky investici vytvoří).
(37)
KronoGroup závěrem tvrdí, že Komise měla podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 659/1999 nařídit prozatímní navrácení podpory (příkaz k navrácení protiprávních podpor), neboť Glunz a OSBD díky z části vyplacené podpoře získaly významnou konkurenční výhodu.
V. STANOVISKA NĚMECKA
(38)
Připomínky Německa lze shrnout následovně:
5.1 PŘIPOMÍNKY K VYMEZENÍ RELEVANTNÍCH TRHŮ PRO OSB DESKY
(39)
Německo považuje za relevantní trh pro OSB trh s OSB deskami a překližkou, jejichž konečná užití slouží jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina i vnitřní obložení a obložení stěn. Tento trh není podle názoru Německa trhem v propadu.
(40)
Oblasti použití, ve kterých lze OSB desky využít jako náhrady za překližku, se do velké míry shodují s hlavními oblastmi použití překližky z měkkého dřeva. V důležitých oblastech, ve kterých se používá překližka z tvrdého dřeva (nábytkářský průmysl, stavební průmysl a vybavení dopravních prostředků), však nelze OSB desky - z důvodu jejich technických vlastností - použít. Pokud by se OSB desky zahrnuly do celkového trhu s překližkou z tvrdého a měkkého dřeva, neodpovídalo by to podle mínění Německa realitě na dotčených trzích. To podle Německa potvrzuje i studie vypracovaná poradenskou firmou Jaakko Pöyry ze dne 21. října 2005.
(41)
Jaakko Pöyry odhaduje, že OSB desky lze procentuálně využít jako náhradu v uvedených oblastech použití následovně: obaly 40-60 %, oplocení 70-80 %; krovy 70-90 %, podlahová krytina 50-80 %, vnitřní obložení a obložení stěn 70-90 %.
(42)
V nábytkářském průmyslu nejsou desky OSB kvůli svým povrchovým vlastnostem vhodné pro použití tam, kde jsou viditelné. Protože se OSB desky vyrábějí z orientovaných plochých třísek („oriented strands“), je jejich povrch hrubý a nerovný, opticky neatraktivní. Proto také nelze OSB desky pokrýt dekorativní vrstvou. OSB desky jsou vhodné pouze pro takové díly nábytku, které nejsou viditelné (např. spodní část čalouněného nábytku). V oblasti použití pro neviditelné části nábytku však OSB desky nemohou cenově konkurovat výrazně levnějším třískovým deskám, které se v této oblasti používají především.
(43)
Pokud jde o oblast stavebního průmyslu („formwork“), má při lití betonu rozhodující význam hladký povrch použitého bednění. Z důvodu nerovností povrchu OSB desek, které se tvoří při jejich výrobě, se musí OSB desky v oblasti viditelného betonu pokrýt zvláštní vrstvou, aby se zajistil stejnoměrný povrch viditelného betonu. Takové další zpracování je však náročné a zdražuje konečný výrobek. OSB desky mohou překližce konkurovat pouze tehdy, pokud se pro bednění použijí opakovaně. To však není z praktických důvodu jednoduché. Desky jsou na staveništi silně namáhány, a proto může dojít k poškození jejich povrchu. Pokud v nich vzniknou trhliny, hrozí, že se pod vlivem mokra/vlhka zkřiví či jiným způsobem zdeformují. Použít kvalitní zušlechtěné OSB desky opakovaně proto není jednoduché. Kromě toho jsou okraje OSB desek nestabilní a citlivé na vlhkost. Aby se dal materiál využít jako bednění pro beton, musí být navíc pevný v tahu a odolný vůči ohýbání. Z tohoto hlediska nesplňují OSB desky požadavky, které má stavební průmysl ohledně materiálu pro bednění. Oproti tomu je překližka z měkkého dřeva pro využití v této oblasti vhodná, a to z důvodu své poměrně nízké ceny a rovného povrchu. Svědčí o tom také objem jejího skutečného využití ve stavebním průmyslu.
(44)
V oblasti dopravních prostředků je rovnoměrný povrch rovněž důležitý, neboť zde používané desky se musí často pokrývat vrstvou. Pokrýt vrstvou OSB desky není z různých důvodů jednoduše možné. I kdyby se na OSB desky nanesla vrstva (např. z melaminového papíru), hrozí, že v této vrstvě z důvodu nerovnoměrné struktury jejich povrchu vzniknou trhliny. Při nakládce vysokozdvižným vozíkem je na povrch v určitých bodech vyvíjen tlak. Hrozí proto, že v takovém případě do desky ve vlhkém a mokrém prostředí vnikne voda, čímž se deska může zdeformovat či pokřivit. Pokrytí povrchu stabilní vrstvou by zajistil pouze drahý postup dalšího zpracování. Povrch OSB desek není v porovnání s překližkou z tvrdého dřeva ani jinak dostatečně odolný, aby odolal zátěžím a působení tlaku v oblasti dopravy. Oproti tomu je překližka z tvrdého dřeva díky svému obzvláště tvrdému povrchu relativně odolná vůči poškrábaní a otlakům.
(45)
Při posouzení nahraditelnosti OSB desek a překližky z měkkého dřeva na jedné straně a překližky z tvrdého dřeva na straně druhé jsou především důležité technické vlastnosti a možnosti použití desek OSB, jakož i rozdíl v cenách mezi nimi a překližkou z tvrdého dřeva. Překližka z tvrdého dřeva ve všech technických ohledech vyniká nad překližkou z měkkého dřeva a nad OSB deskami. V oblatech použití, ve kterých dominují OSB desky a překližka z měkkého dřeva, je však málo konkurenceschopná, a to kvůli rozdílu v cenách mezi překližkou z tvrdého dřeva na jedné straně a OSB deskami a překližkou z měkkého dřeva na straně druhé. Podle názoru Německa by proto bylo chybné se domnívat, že OSB desky mohou být nahrazeny veškerými typy překližky, včetně překližky z tvrdého dřeva.
(46)
Trh s OSB deskami a překližkou, jejichž konečná užití slouží jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina i vnitřní obložení a obložení stěn se do značné míry překrývá s trhem s OSB deskami a překližkou z měkkého dřeva. Rozdíl mezi oběma definicemi trhu existuje pouze v oblasti stavebního průmyslu („formwork“). Pro tuto oblast nejsou OSB desky vhodné, zatímco překližku z měkkého dřeva lze v této oblasti použít a také se zde skutečně používá. Základním sdělením výše uvedeného je, že překližku z tvrdého dřeva v žádném případě nelze zařadit do trhu s OSB deskami.
5.2 PŘIPOMÍNKY K VÝVOJI NA TRHU S TŘÍSKOVÝMI DESKAMI
(47)
Německo se domnívá, že faktor dokládající stav hospodářské soutěže by měl mít, pokud jde o trh s třískovými deskami, hodnotu 1. Tento trh nelze považovat za trh v propadu, neboť vykazuje výrazný vzestupný trend ve smyslu bodu 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998.
(48)
K této skutečnosti předložilo Německo posudek prof. Stefana Collignona (Harvardská univerzita, Minda de Gunzburg Center for European Studies) (15), ze kterého vyplývá, že trh s třískovými deskami v období od roku 1972 do roku 2003 dlouhodobě rostl rychleji než celý zpracovatelský průmysl (o 36 %). Podle mínění Německa nelze trh s třískovými deskami vzhledem k tomuto dlouhodobému výraznému vzestupnému trendu podle bodu 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998 považovat za trh v propadu.
5.3 PŘIPOMÍNKY K ROZDĚLENÍ INTENZITY PODPORY MEZI PROJEKTY
(49)
Pokud by Komise přesto dospěla k názoru, že faktor T dokládající stav hospodářské soutěže by měl mít v případě trhu s třískovými deskami hodnotu 0,75 (zatímco trh s OSB deskami má hodnotu 1), je třeba podle názoru Německa stanovit společnou intenzitu podpory pro celý projekt v Nettgau pomocí příspěvků na úhradu obou výrobních linek, tj. pro výrobu OSB desek a třískových desek.
(50)
Příspěvek na úhradu je příspěvek, který poskytuje výrobek k úhradě fixních nákladů a k docílení čistého zisku podniku. Určuje se jako rozdíl mezi výnosy a proměnlivými náklady, které výrobek přímo způsobuje.
(51)
Použitím příspěvků na úhradu jako referenční hodnoty se intenzita podpory rozdělí na jednotlivé části investičního projektu v Nettgau podle skutečného příspěvku OSB výrobků a třískových desek k hospodářským výsledkům podniku.
5.4 PŘIPOMÍNKY KE ZBÝVAJÍCÍM TVRZENÍM KRONOGROUP
(52)
Německo se domnívá, že posouzení podpory by mělo vycházet ze skutečností, které byly známy v době vydání oznámení dne 7. srpna 2000.
(53)
Německo míní, že to vyplývá z výkladu víceodvětvového rámce z roku 1998. Německo odkazuje v této souvislosti na bod 3.1 víceodvětvového rámce z roku 1998, který stanoví, že maximální přípustná intenzita podpory se určuje na základě stropu pro regionální podpory platného v době vydání oznámení. Podíl na trhu je pak podle bodu 3.6 víceodvětvového rámce z roku 1998 třeba určit před podání žádosti o podporu. V příloze k víceodvětvovému rámci z roku 1998 se v oddíle „Dodatečná kontrola“ navíc stanoví možnost, že Komise dodatečně přezkoumá, zda jsou údaje předložené v rámci oznámení správné.
(54)
Německo dále tvrdí, že v době vydání oznámení nebyla k dispozici žádná čísla ohledně zjevné spotřeby za rok 1999. Pro zjištění střední meziroční míry růstu zjevné spotřeby za posledních pět let, které vyžaduje bod 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998, je v každém případě zapotřebí čísel dokládajících zjevnou spotřebu za šest let, nikoli za pět let, jak tvrdí KronoGroup. Důvodem je skutečnost, že míra růstu za určitý rok se vypočítává srovnáním spotřeby za dva po sobě následující roky.
(55)
Pokud jde o tvrzení, že byla přemístěna pracovní místa, Německo potvrzuje uzavření továrny v Sassenburgu. Podle informací Německa byla továrna v Sassenburgu nejstarší továrnou na třískové desky podniku Glunz a vyráběla se značnými ztrátami. Německo tvrdí, že neměla šance na přežití a její provoz musel být - bez ohledu na novou investici v Nettgau - zastaven. […] pracovníků, kteří byli předtím zaměstnaní v Sassenburgu, bylo zaměstnáno v Nettgau ([…] % tamějších zaměstnanců).
(56)
Německo ve svém stanovisku k připomínkám KronoGroup dodává, že víceodvětvový rámec z roku 1998 v každém případě pouze požaduje, aby byla nová pracovní místa vytvořena v dotčené oblasti podpory, avšak nestanoví, že tato místa musí být obsazena osobami z této dané oblasti podpory. Hlavním cílem je podpora rozvoje dané oblasti podpory.
(57)
Podle informací Německa byla část strojů z Sassenburgu převedena do Nettgau. Tyto stroje jsou však vyloučeny z nákladů způsobilých pro podporu, a proto není tento převod strojů ve věci podpory důležitý. Účetní hodnota těchto strojů činí asi […] EUR a v celkovém investičním projektu představuje v každém případě pouze velmi malý podíl.
VI. POSOUZENÍ PODPORY
(58)
Posouzení vychází z faktů, čísel a stavu věci, které byly známy v době vydání oznámení dne 7. srpna 2000. Protože od vydání původního oznámení do přijetí tohoto rozhodnutí uplynula jistá doba, nedá se vyloučit, že se mezitím změnily skutečnosti, trhy se dále rozvinuly a fakta týkající se projektu se vyvinula jinak, než se původně plánovalo. To však Komise ve svém posouzení nemůže zohlednit. Komise má obecně přijímat rozhodnutí ještě před skutečnou realizací investice, a to na základě odhadů budoucího vývoje a číselných údajů o trhu. Pokud se o několik let později ukáže, že se např. trhy vyvíjely jinak, intenzita podpory se přesto dodatečně neupravuje. Nyní musí Komise přijmout rozhodnutí po více než deseti letech od vydání původního oznámení. Přesto musí její posouzení vycházet z faktů a stavu věci, které byly známy v době vydání oznámení, nikoli z informací, které se objevily později.
6.1 EXISTENCE PODPORY PODLE ČL. 107 ODST. 1 SFEU
(59)
Dotčenou podporu poskytl členský stát ze státních zdrojů ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU (viz oddíl 2.1 tohoto rozhodnutí). Díky této podpoře získaly Glunz a OSBD výhodu, neboť by jinak musely celou investici pokrýt z vlastních prostředků. Velký objem dotčených dřevěných desek se přepravuje v mezinárodním měřítku, a proto mezi členskými státy v daném odvětví dřevozpracujícího průmyslu existuje obchod. Finanční výhody, které oba podniky získaly, tak mohly narušit hospodářskou soutěž způsobem, jenž může tento obchod mezi členskými státy negativně ovlivnit. Komise se proto domnívá, že oznámené opatření představuje státní podporu ve prospěch podniků Glunz a OSBD ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
6.2 OZNAMOVACÍ POVINNOST
(60)
Podle čl. 108 odst. 3 SFEU musí členské státy informovat Komisi o veškerých opatřeních podpory ještě před jejich realizací. Plánovaná podpora se poskytuje spolu se dvěma režimy regionální podpory, které Komise již schválila.
(61)
Podle víceodvětvového rámce z roku 1998 se schválené režimy pro intenzitu podpory, jež se má poskytnout velkým investičním projektům, nepoužijí, pokud výše dané podpory překračuje jisté prahové hodnoty.
(62)
Daná plánovaná podpora činí celkem 69 797 988 EUR. Pokud se má za to, že se podpora týká jediného investičního projektu, existuje podle bodu 2.1 ii) víceodvětvového rámce z roku 1998 povinnost ji oznámit, neboť celková výše podpory činí více než 50 milionů EUR.
(63)
Jak je uvedeno v oddíle 2.3 tohoto rozhodnutí, Německo ve svém oznámení podrobně vysvětlilo, že se tato podpora poskytuje pro jediný investiční projekt.
(64)
Podle bodu 7.2 pododstavce 2 víceodvětvového rámce z roku 1998 nesmí být jeden investiční projekt uměle rozdělen na dílčí projekty s cílem vyhnout se oznamovací povinnosti. V tomto případě to však stejně není významné. I kdyby se mělo za to, že se jedná o dva oddělené investiční projekty, musely by podpory pro investice do továrny podniku Glunz a továrny podniku OSBD přesto být oznámeny.
(65)
Komise proto dospěla k závěru, že je nutné, aby daná podpora byla oznámena a posouzena podle víceodvětvového rámce z roku 1998.
6.3 TŘI HODNOTICÍ KRITÉRIA VÍCEODVĚTVOVÉHO RÁMCE Z ROKU 1998
(66)
Aby bylo možné pro určitý projekt podpory určit její maximální přípustnou intenzitu, musí Komise podle víceodvětvového rámce z roku 1998 určit maximální intenzitu podpory (strop regionální podpory), jakou by mohl určitý podnik získat v dané oblasti podpory podle režimů regionální podpory, které byly platné a schválené v době vydání oznámení.
(67)
Protože bylo dané oznámení vydáno dne 7. srpna 2000, použije se mapa regionální podpory platná pro období 2000-2006 (16). Nettgau (spolková země Sasko-Anhaltsko) leží v oblasti podpory podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU, v níž strop regionální podpory (vyjádřený jako hrubý ekvivalent grantu) činil v době vydání oznámení 35 %. Komise konstatuje, že plánovaná intenzita podpory činící 35 % hrubých způsobilých nákladů platný strop regionální podpory nepřekračuje.
(68)
Podle víceodvětvového rámce z roku 1998 musí Komise na tuto intenzitu podpory činící 35 % použít tři opravné koeficienty, aby mohla pro dotčený projekt určit maximální přípustnou intenzitu podpory: faktor dokládající stav hospodářské soutěže (T), faktor „poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“ (I) a faktor „regionální dopad“ (M).
(69)
Jak je uvedeno, KronoGroup dále tvrdí, že Komise měla podporu pro továrnu na OSB desky a podporu pro továrnu na třískové desky posuzovat odděleně, tj. nepočítat společnou intenzitu podpory s ohledem na celkový projekt, neboť obě investice a oba trhy s výrobky lze od sebe jasně odlišit.
(70)
Komise k tomu konstatuje, že bod 7.2 víceodvětvového rámce z roku 1998 definuje pojem „investiční projekt“ jako kapitálovou investici podniku, která slouží ke zřízení či rozšíření firmy či k zahájení činnosti, která má za cíl vytvoření zcela nového výrobku či zásadní změnu výrobního postupu stávající firmy.
(71)
Německo uvádí podrobné argumenty ohledně propojení obou továren, které byly na stejném místě zřízeny dvěma sesterskými společnostmi koncernu. Výrobní linky obou továren jsou propojeny společnou technickou infrastrukturou. OSB desky a třískové desky se podle informací Německa dále zpracovávají a kultivují ve stejném zařízení, v němž se brousí, spojují do vrstev, opatřují drážkami a pery. Jemné složky, které při zpracovávání OSB desek vznikají, se pak používají v sousední továrně na výrobu třískových desek. Obě továrny, včetně marketingu, nákupu a odbytu, jsou navíc společně centrálně spravovány.
(72)
Vzhledem k úzkému technickému, funkčnímu a správnímu propojení obou továren, které jsou zřízeny na stejném místě, představují investice do továrny na OSB desky a továrny na třískové desky jediný investiční projekt, tj. jsou investicí do zřízení nové firmy. Následuje výpočet maximální přípustné intenzity podpory poskytované pro celý investiční projekt.
6.3.1 FAKTOR DOKLÁDAJÍCÍ STAV HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE (T)
6.3.1.1 Příslušná ustanovení
(73)
Podle bodu 3.2 víceodvětvového rámce z roku 1998 představuje povolení podpory ve prospěch podniku v odvětví s nadměrnou strukturální kapacitou mimořádné riziko narušení hospodářské soutěže. Jakékoliv rozšíření kapacity, které není vyrovnáno snížením kapacity na jiném místě, zostřuje problém nadměrné strukturální kapacity. Komise konstatuje, že oznámený projekt vytvoří na vnitřním trhu další kapacity. Při určování faktoru T je proto nutné posoudit, zda se bude projekt realizovat v odvětví/pododvětví s nadměrnou strukturální kapacitou.
(74)
Pokud jsou ohledně využití kapacity k dispozici dostatečné údaje, musí se Komise podle bodu 3.3 víceodvětvového rámce z roku 1998 ve své analýze k určení faktoru T omezit na analýzu možné existence strukturálních/vysokých nadměrných kapacit v dotčeném odvětví/pododvětví.
(75)
Podle bodu 3.4 víceodvětvového rámce z roku 1998 zjišťuje Komise, zda k investici dochází na trhu v propadu jen v tom případě, kdy ohledně využití kapacity dostatečné údaje k dispozici nejsou. Podle rozsudku Tribunálu (T-27/02 Kronofrance v. Komise) je třeba chápat body 3.4 a 3.10 víceodvětvového rámce z roku 1998 v tom smyslu, že Komise musí posoudit, zda je dotčený trh v propadu, pokud na základě údajů o využití kapacity daného odvětví nemůže dojít ke kladnému závěru, že strukturální nadměrná kapacita existuje. Soudní dvůr rozsudkem Německo a další v. Kronofrance tento rozsudek Tribunálu potvrdil.
(76)
Proto Komise nejprve posoudí, zda jsou ohledně využití kapacity k dispozici dostatečné údaje. Pokud tomu tak není nebo pokud z uvedených údajů vyplývá, že strukturální nadměrné kapacity neexistují, Komise na základě údajů o zjevné spotřebě posoudí, zda jde o trh v propadu. Podle bodu 3.6 víceodvětvového rámce musí Komise zároveň určit, zda podíl příjemců na trhu činil ještě před podáním žádosti o podporu 40 %.
(77)
Údaje o trhu týkající se využití kapacity musí být určeny podle nejnižšího stupně klasifikace NACE. Aby Komise mohla vymezit, zda jde o trh v propadu a zda bude překročen strop pro podíl na trhu, musí navíc vymezit relevantní trh výrobku/výrobků, kterých se dotčený investiční projekt týká.
6.3.1.2 Dotčené výrobky
(78)
Investiční projekt se týká výroby OSB desek (desek z orientovaných plochých třísek, „Oriented Strand Board“) a třískových desek.
(79)
Třískové desky se vyrábějí tak, že se dezintegrované třísky z kulatiny a/nebo znovu použité dřevěné třísky spojí organickým pojivem. Tyto desky se používají převážně v nábytkářském průmyslu a v oblasti interiéru.
(80)
OSB desky se vyrábějí tak, že se třísky z borového dřeva spojují do tří vrstev. OSB desky se používají především při stavbě montovaných domů, v obalovém průmyslu a k renovaci starých budov. Technologie orientovaných plochých třísek byla vyvinuta v padesátých letech minulého století v severní Americe. V osmdesátých a devadesátých letech minulého století se orientované ploché třísky prosadily na trhu s dřevěnými deskami a od té doby se používají jako náhrada dražší překližky/překližky z měkkého dřeva.
6.3.1.3 Relevantní trh
(81)
Podle bodu 7.6 víceodvětvového rámce z roku 1998 zahrnuje relevantní trh výrobky investičního projektu a výrobky, které jsou spotřebitelem (z důvodu zvláštních vlastností těchto výrobků, jejich ceny a zamýšleného užití) nebo výrobcem (z důvodu flexibility výrobních linek) považovány za jejich náhradu. Relevantní zeměpisný trh obecně zahrnuje oblast EHP nebo případně některou jeho podstatnou část, pokud se v ní konkurenční podmínky dostatečně odlišují od ostatních oblastí EHP.
(82)
Projekt se týká výroby OSB desek a třískových desek. Podle informací poskytnutých Německem nelze v daných výrobních linkách vyrábět více různých výrobků, nýbrž pouze modifikace jediného výrobku s různou kvalitou povrchu. Z toho důvodu lze z výrobního hlediska vyloučit náhradu z důvodu flexibility výrobních linek.
(83)
Na straně poptávky jsou však třískové desky a desky OSB do jisté míry nahraditelné, zejména v oblasti stavby montovaných domů. Tato náhrada se však týká pouze necelých 10 % objemu trhu a je tedy nutné označit ji za omezenou (17). Důvodem jsou zřejmě účely konečného využití a značný rozdíl v cenách (cena OSB desek činí 285 EUR/m3 a cena třískových desek 117 EUR/m3). Komise se domnívá, že daná nahraditelnost je příliš malá, aby odůvodnila přiřazení OSB desek a třískových desek ke stejnému výrobkovému trhu.
(84)
Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU vyjádřila Komise názor, že třískové desky tvoří oddělený výrobkový trh. Protože tento názor nebyl zpochybněn, Komise konstatuje, že třískové desky budou pro účely tohoto posouzení považovány za samostatný relevantní výrobkový trh.
(85)
Pokud jde o OSB desky bylo v rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU konstatováno, že v EHP existuje mezi OSB deskami a překližkou (jejími určitými druhy/kategoriemi) jistá nahraditelnost
(86)
Překližka je víceúčelová polymerová dřevěná a vrstvená deska. Skládá se v zásadě z lichého počtu tenkých vrstev dřeva, dýh, které se spojují syntetickými nebo přírodními lepidly. Existují překližky z měkkého i tvrdého dřeva. Měkké dřevo, jako je jedlové, smrkové a borové dřevo, je (převážně) dřevo stálezelených jehličnatých stromů (výraz neodkazuje na tvrdost dřeva), tvrdé dřevo je dřevo stromů se širokými listy, stromů, které plodí ovoce a ořechy a v zimě mají většinou vegetativní klid.
(87)
Aby si Komise ujasnila, do jaké míry jsou OSB desky a různé druhy/kategorie překližky nahraditelné, vyzvala zúčastněné strany, aby se vyjádřily k vymezení trhu, ke kterému OSB desky patří.
(88)
Ze stanovisek, jež zaslaly Německo a KronoGroup, jeden z nejdůležitějších konkurentů příjemce podpory, shodně vyplývá, že relevantní trh zahrnuje OSB desky a překližku, jejichž konečná užití slouží jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina i vnitřní obložení a obložení stěn. Pouze v případě těchto konečných užití je možné OSB desky a překližku vzájemně nahradit z více než 50 %. U dopravních prostředků (poměr tloušťka/váha) a v nábytkářském průmyslu (optické vlastnosti) však lze z důvodu rozdílných vlastností materiálu vzájemně nahradit pouze ve velmi malé míře (méně než 20 %). Tyto argumety a míru nahraditelnosti jednotlivých konečných užití potvrdily studie firmy Jaakko Pöyry (18).
(89)
Konečná užití uvedená v 88. bodě odůvodnění jsou téměř stejná jako konečná užití překližky z měkkého dřeva (jediný rozdíl spočívá v tom, že překližka z měkkého dřeva se na rozdíl od OSB desek navíc používá ve stavebním průmyslu). Nahraditelnost OSB desek a překližky z tvrdého dřeva však oproti tomu není dostatečně velká, aby odůvodnila jejich přiřazení ke stejnému relevantnímu trhu.
(90)
Komise proto jako relevantní trh, ke kterému patří OSB desky, určuje trh s OSB deskami a překližkou, jejichž konečná užití slouží jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina i vnitřní obložení a obložení stěn. Tento trh je se do velké míry shoduje s trhem s OSB deskami a překližkou z měkkého dřeva.
(91)
Třebaže se velké množství dřevěných desek přepravuje přes hranice, jde o objemný a těžký výrobek. Jejich doprava na velké vzdálenosti je tedy zpravidla drahá, a proto se desky přepravují do vzdálenosti jen asi 800 km. Jednotlivé oblasti dodávky lze popsat jako několik kruhů, které se vzájemně překrývají, v jejichž centru leží daná výrobní továrna. Protože jsou jednotlivé výrobní továrny rozptýleny a přirozené oblasti dodávky se překrývají v různé míře, přesouvají se důsledky částečně z jednoho kruhu do jiného. Lze se proto domnívat, že relevantním zeměpisným trhem pro oba dotčené výrobky je EHP (19).
6.3.1.4 Údaje o využití kapacity
(92)
Podle bodu 7.7 víceodvětvového rámce z roku 1998 existuje nadměrná strukturální kapacita, pokud je míra využití kapacit dotčeného odvětví/pododvětví v průměru po dobu posledních pěti let o více než dva procentní body nižší než míra využití kapacit zpracovatelského průmyslu jako celku. Nadměrná strukturální kapacita je kvalifikovaná jako závažná, jestliže činí rozdíl v porovnání s průměrem zpracovatelského průmyslu více než pět procentních bodů.
(93)
Podle poznámky pod čarou č. 13 víceodvětvového rámce z roku 1998 musí být údaje o trhu týkající se využití kapacity určeny podle nejnižšího stupně klasifikace NACE. Komise se domnívá, že výroba OSB desek a třískových desek podniky Glunz a OSBD odpovídá třídě 20.20 klasifikace NACE (výroba desek z dýhy a překližky, dřevovláknitých desek a dřevotřískových desek), neboť na výrobu třískových desek, překližky a OSB desek připadá 81 % celkové výroby dřevěných desek v Evropě (20). Komise proto považuje za přiměřené vycházet při posouzení využití kapacity z třídy 20.20 klasifikace NACE.
(94)
Německo předložilo údaje o průměrné míře využití za roky 1994-1998 (údaje ohledně těchto pěti let byly v době vydání oznámení k dispozici) třídy 20.20 klasifikace NACE v EHP, pokud jde o výrobu dřevěných desek. Tyto údaje, které pocházejí ze studie nezávislého odborného znalce (21), splňují požadavky bodu 7.7 víceodvětvového rámce, neboť odpovídají odvětví na nejnižším stupni klasifikace NACE.
(95)
Odborný znalec určil za základ pro výpočet roční kapacity denní kapacitu (23 hod.in) výrobní linky za 300 dní v roce. Tento základ pro výpočet roční kapacity určil s pomocí informací, které získal od průmyslu a ze své vlastní databáze („Wood-Based Panel Mill Databank“) a které se týkají údajů o kapacitách jednotlivých továren a lisovacích zařízení. Zjištěný údaj o kapacitě (23 hod/300 dní) zohledňuje rozdíly mezi stroji, pokud jde o typ a rok výroby, a uspořádání továren.
(96)
Studie dospěla k závěru, že roční míra využití kapacity v letech 1994-1998 (údaje ohledně těchto pěti let byly v době vydání oznámení k dispozici) činila v EHP u třískových desek 88,8 %, u OSB desek 80,4 %, u třískových desek a OSB desek společně 88,8 % a u dřevěných desek celkem (NACE 20.20) 85 %.
(97)
Celkové využití kapacity průmyslu s dřevěnými deskami (NACE 20.20) v EHP dokládá následující tabulka:
1994
1995
1996
1997
1998
Výroba celkem (v 1 000 m3)
30,673
32,412
32,566
35,178
36,481
Kapacita celkem (v 1 000 m3)
36,776
37,148
40,034
40,545
41,787
Míra využití
83 %
87 %
81 %
87 %
87 %
(98)
Komise také zohlednila druhou studii (22), kterou zadala. Tato druhá studie vycházela z denní kapacity 22 hodin a roční kapacity 345 dní za roky 1995-1997, přičemž průměrné využití kapacity určila na 81,8 %. Tato druhá studie zřejmě vychází pouze z průměrné roční kapacity moderních zařízení, kromě toho v ní chybí údaje za ostatní roky v období 1994-1998.
(99)
Podle bodu 3.1 víceodvětvového rámce za rok 1998 Komise při posouzení pravděpodobných důsledků pro hospodářskou soutěž na relevantním trhu rovněž zohlední údaje z nezávislých externích zdrojů. Pokud není snadné takové údaje získat, Komise plně zohlední příslušné údaje předložené členskými státy. Komise pokládá studii, kterou předložilo Německo, za dostatečně důvěryhodnou. Druhá studie, která nebyla úplná, by navíc dospěla ke stejnému závěru.
(100)
V období 1994-1998 činila roční průměrná míra využití kapacit v celém zpracovatelském průmyslu Unie 81,72 %.
(101)
Poté co Komise zohlednila výše uvedené, dospěla k závěru, že investiční projekt způsobí zvýšení kapacity v odvětví, ve kterém neexistuje nadměrná kapacita. Podle rozsudku Tribunálu Kronofrance v. Komise musí však Komise - pokud dospěje k závěru, že nadměrná strukturální kapacita neexistuje, jak je tomu v tomto případě - přezkoumat otázku, zda je dotčený trh v propadu.
6.3.1.5 Údaje o zjevné spotřebě
(102)
Aby Komise zjistila, zda je dotčený trh v propadu, srovnává podle bodu 3.4 víceodvětvového rámce z roku 1998 vývoj zjevné spotřeby dotčených výrobků (tj. výroba plus dovoz mínus vývoz) s mírou růstu celého zpracovatelského průmyslu v EHP.
(103)
Podle bodu 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998 se dotčený výrobkový trh považuje za trh v propadu, pokud je střední roční míra růstu zjevné spotřeby daného výrobku v posledních pěti letech značně (minimálně o 10 %) nižší než roční průměr celého zpracovatelského průmyslu v EHP. Výjimkou je případ, kdy lze u daného výrobku pozorovat silnou tendenci růstu při relativní míře růstu poptávky. Trh v absolutním propadu je trh, na němž byla střední míra růstu zjevné spotřeby v posledních pěti letech negativní.
(104)
Průměrná roční míra růstu zpracovatelského průmyslu v EHP činila v letech 1993-1998 (23) celkem 5,78 %.
(105)
Ze studie nezávislého odborného znalce (24), která uvádí údaje o hodnotě zjevné spotřeby třískových desek (v miliardách EUR), vyplývají následující čísla za období 1993-1998 (údaje ohledně těchto šesti let byly v době vydání oznámení k dispozici):
V miliardách EUR
1993
1994
1995
1996
1997
1998
Roční růst
Třískové desky
4,61
4,78
5,91
4,98
5,71
5,65
4,15 %
(106)
Komise konstatuje, že rozdíl v růstu (5,78 % v porovnání s 4,15 %) činí více než 10 %. Stejně je tomu i v případě, kdy se vychází z čísel do roku 1999 (tj. z čísel za období 1994-1999), jak navrhovala KronoGroup.
(107)
Německo ve svém stanovisku odkazuje na bod 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998, podle kterého není trh v relativním propadu, pokud lze u daného výrobku pozorovat silnou tendenci růstu při relativní míře růstu poptávky, a to i v případě, že roční míra růstu je nižší než roční průměr celého zpracovatelského průmyslu v EHP. Za tímto účelem Německo odkazuje na studii, ze které vyplývá, že zjevná spotřeba třískových desek v období 1973-2003 vzrostla o 36 % rychleji než přidaná hodnota ve zpracovatelském průmyslu.
(108)
Podle názoru Komise tato okolnost dostatečně nedokazuje silnou tendenci růstu při relativní míře růstu poptávky po třískových deskách. Tato podmínka víceodvětvového rámce z roku 1998 se týká situace, kdy je sice průměrná roční míra růstu relevantního trhu v minulých pěti letech nízká, avšak v posledních letech je patrný jasný vzestupný trend růstu, který by mohl trvat i v příštích letech (tj. krátkodobě), až se daná podporovaná investice realizuje. Tím se má zajistit omezení negativního dopadu na hospodářskou soutěž, jež by způsobila daná podpora.
(109)
Daná studie však vychází z velmi dlouhodobých údajů, které neumožňují prognózu pro nejbližší budoucnost, která je pro posouzení dopadů investice důležitější. Studie navíc obsahuje údaje do roku 2003, které v době původního oznámení v roce 2000 nebyly k dispozici.
(110)
Komise má proto za to, že trh s třískovými deskami je podle bodu 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998 trhem v relativním propadu a faktor dokládající stav hospodářské soutěže (T) tohoto výrobku má mít hodnotu 0,75.
(111)
Průměrná roční míra růstu zpracovatelského průmyslu v EHP činila v letech 1993-1998 5,78 %.
(112)
Německo ve svém oznámení odkazuje na studii nezávislého poradce (25), která obsahuje následující údaje k hodnotě zjevné spotřeby OSB desek a překližky v jejich konečných užitích jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina a vnitřní obložení v EHP v období 1993-1998 (v miliardách EUR):
1993
1994
1995
1996
1997
1998
Roční růst
OSB desky
0,05
0,06
0,08
0,10
0,13
0,18
31,321 %
Překližka - kategorie
0,46
0,55
0,55
0,48
0,50
0,49
1,175 %
Kategorie OSB desky a překližka (26)
0,51
0,61
0,63
0,58
0,63
0,67
5,765 %
(113)
V případě relevantního trhu, ke kterému patří OSB desky a kategorie překližky v konečných užitích jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina a vnitřní obložení, tak rozdíl v růstu (5,765 % v porovnání s 5,78 %) nečiní více než 10 %. Proto relevantní trh není podle bodu 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998 trhem v propadu, faktor dokládající stav hospodářské soutěže (T) má tedy mít pro trh s OSB deskami hodnotu 1.
6.3.1.6 Podíly na relevantním trhu
(114)
Při určování faktoru stavu hospodářské soutěže musí Komise podle bodu 3.6 víceodvětvového rámce z roku 1998 také posoudit, zda podíl skupiny, ke které patří Glunz a OSBD, činí na relevantním trhu 40 % či více. Pokud by tomu tak bylo, hrozilo by, že poskytnutí podpory v maximální výši, jaká je v dotčené oblasti zpravidla přípustná, nadmíru naruší hospodářskou soutěž.
(115)
Německo předložilo následující údaje ohledně podílů na trhu skupiny SONAE (mateřská společnost podniku TAFISA, ke kterému patří Glunz a OSBD) na úrovni EHP (27) v roce 1999 (před investicí) a v roce 2002 (po realizaci investice):
Výrobkové trhy
1999 (před investicí)
2002 (po realizaci investice)
Třískové desky
(…)
(…)
Kategorie OSB desek a překližky (28)
(…)
(…)
(116)
Předložená čísla ukazují, že podíl skupiny SONAE na relevantních trzích v době oznámení nepřesáhl hodnotu 40 %. Proto není nutné snížit zjištěné faktory dokládající stav hospodářské soutěže.
6.3.2 FAKTOR „POMĚR MEZI KAPITÁLEM A ZAMĚSTNANOSTÍ“ (I)
(117)
KronoGroup zastávala ve svém stanovisku názor, že pracovní místa, která byla v důsledku uzavření továrny na třískové desky podniku Glunz v Sassenbergu přesunuta, by při určování faktorů „poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“ a „regionální dopad“ neměla být zohledněna (posouzení obou faktorů závisí na počtu pracovních míst, která se díky investici vytvoří). Pokud by se totiž zohlednila, odporovalo by to podle mínění KronoGroup cíli, který stanoví víceodvětvový rámec z roku 1998, totiž vytvořit v dotčených oblastech pracovní místa pro občany na místě.
(118)
Slovní spojení „vytvoření pracovních míst“ ve smyslu víceodvětvového rámce z roku 1998 je třeba chápat v souvislosti s podporovanou oblastí, neboť daný projekt podporuje vytvořením pracovních míst v této oblasti regionální rozvoj. Proto se zdá, že je oprávněné uznat pracovní místa, jež jsou pro dotčenou oblast novými místy, za „vytvořená místa“. Vytvoření pracovních míst v podporované oblasti je díky vedlejším účinkům pro danou oblast pozitivní, a to i v případě, že se daná místa obsadí pracovníky, kteří sem dojíždějí ze sousední oblasti (v tomto konkrétním případě je sousední oblastí oblast, která nezískává podporu a leží ve stejném členském státě). Proto dané vytvoření pracovních míst splňuje hlavní cíl regionálních podpor.
(119)
Komise proto zohlední tato pracovní místa při určování faktorů investičního projektu „poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“ a „regionální dopad“.
(120)
Faktor „poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“, který stanoví víceodvětvový rámec z roku 1998, slouží k úpravě maximální přípustné intenzity podpory, aby se upřednostnily ty projekty, které efektivně více přispívají ke snížení nezaměstnanosti tím, že přímo vytvářejí relativně mnoho nových pracovních míst.
(121)
Různé faktory „poměru mezi kapitálem a zaměstnaností“ jsou uvedeny v bodě 3.10.2 víceodvětvového rámce z roku 1998. V tomto konkrétním případě se investicemi, které celkem činí 199 400 000 EUR, vytvoří 355 pracovních míst. To se rovná poměru 561 700 EUR/jedno pracovní místo. Faktor „I“ pro úpravu maximální přípustné intenzity podpory tedy činí 0,8.
6.3.3 FAKTOR „REGIONÁLNÍ DOPAD“ (M)
(122)
Faktor „regionální dopad“ zohledňuje pozitivní účinky, jaké má podporovaná nová investice na ekonomiku dotčené podporované oblasti. Vytvoření pracovních míst může sloužit jako měřítko způsobu, jakým projekt přispívá k rozvoji dotčené oblasti. Pomocí investice, která si vyžaduje značný kapitál, se může v dotčené podporované oblasti, popř. v sousedních podporovaných oblastech, nepřímo vytvořit mnoho pracovních míst. Vytvořením pracovních míst se v této souvislosti rozumí vytvoření míst, která byla přímo vytvořena projektem, a také místa, která vytvořili přímí dodavatelé a odběratelé v reakci na podporovanou investici.
(123)
V době vydání oznámení dne 7. srpna 2000 Německo odhadlo počet pracovních míst, která měla vzniknout díky investici po dostavbě střediska pro zpracování dřeva, na 520 a rozdělilo je podle potřeby jednotlivých oblastí výroby takto:
Výroba OSB desek
Nepřímo vytvořená pracovní místa
Výroba OSB desek
Doplňkové pracovní síly
Výroba třískových desek
Nepřímo vytvořená pracovní místa
Výroba třískových desek
Doplňkové pracovní síly
Celkem
Zpracování dřeva
61
11
70
12
154
Doprava dřeva do továrny
42
8
77
14
141
Doprava lepidel do továrny
5
8
13
Doprava paliva do továrny
2
3
5
Doprava melaminového papíru
1
1
Doprava z továrny k zákazníkům
50
9
76
14
149
Služby (údržba, opravy zařízení)
17
3
17
3
40
Úklidové služby
5
5
10
Ubytování zaměstnanců, uskladnění spotřebního zboží pro zaměstnance
2
5
7
Celkem
184
31
262
43
520
(124)
Odhad nově vzniklých pracovních míst byl vypočítán takto:
(125)
Podle informací Německa nejvíce pracovních míst, která nepřímo vytvoří obě oblasti výroby, vznikne díky dodávkám materiálu do továren a dodávkám konečných výrobků zákazníkům (309 míst).
(126)
OSB výrobků by se podle odhadů mělo vyrobit asi […] m3, což by mělo vést k prodeji asi […] m3. K výrobě jednoho kubického metru konečného výrobku je zapotřebí asi […] m3 dřeva, což odpovídá potřebě dřeva asi […] m3/rok. Roční potřeba lepidel a chemikálií se odhaduje na […] t a roční potřeba paliva na […] t.
(127)
Surovinou pro OSB výrobky je ze 100 % dřevo, které se těží v oblasti do 100 km od továrny. Odhaduje se, že továrny budou denně potřebovat […] m3 dřeva, které budou dopravovat nákladní vozidla s přepravní kapacitou […] m3. Pokud dvakrát denně pojede 39 nákladních vozidel (s přepravní kapacitou […] m3) s 39 řidiči, osmi doplňkovými pracovními silami a třemi mechaniky, nepřímo vznikne 50 pracovních míst. Komise se však domnívá, že místa doplňkových pracovních sil neodpovídají definici pracovních míst podle bodů 3.7 a 7.5 víceodvětvového rámce z roku 1998 (29). Komise proto může pouze uznat, že přepravou materiálu k továrnám nepřímo vznikne 42 pracovních míst.
(128)
Předpokládaný prodej […] m3 by při 251 pracovním dni znamenal […] m3 OSB výrobků za den, které by se přepravovaly v nákladních vozidlech s přepravní kapacitou […] m3. 46 jízd denně si vyžaduje 46 řidičů, devět doplňkových pracovních sil a čtyři mechaniky, tj. nepřímo by se vytvořilo 59 nových pracovních míst. Bez doplňkových pracovních sil by tak nepřímo díky přepravě konečných výrobků k zákazníkům vzniklo 50 pracovních míst.
(129)
Výrobní kapacita továrny na třískové desky se odhaduje na asi […] m3 hrubě opracovaných třískových desek a na […] m3 desek pokrytých vrstvou. Hrubě opracovaných třískových desek by se mělo prodat […] m3 a desek pokrytých vrstvou […] m3. Rozdíl mezi předpokládanými kapacitami a odhadovaným objemem prodeje vyplývá ze skutečnosti, že velká část třískových desek se pokrývá vrstvou. Celková poptávka po dřevě je udávána na […] m3 za rok. Roční potřeba lepidel a chemikálií se odhaduje na […] t a roční potřeba paliva na […] t.
(130)
Také v případě třískových desek se dřevo do továren dováží z okolí asi do 100 km. Odhaduje se, že denně bude potřeba […] m3 kulatiny, […] m3 dřeva na obaly a […] m3 třísek. Odhaduje se, že bude nutné přepravit […] m3 klád a […] m3 dřeva na obaly a […] m3 třísek. S tím je spojeno 72 jízd denně, pro které je třeba 72 řidičů a 14 doplňkových pracovních sil, jakož i pět mechaniků, což by nepřímo vytvořilo celkem 91 pracovních míst. Pokud nezohledníme doplňkové pracovní síly, vytvoří se v rámci dodávek materiálu do továrny na třískové desky 77 pracovních míst.
(131)
Předpokládaný prodej […] m3/rok by při 251 pracovním dni znamenal […] m3 třískových desek za den, které by se přepravovaly v nákladních vozidlech s přepravní kapacitou […] m3. Pokud se od odhadovaného počtu 71 řidičů, 14 doplňkových pracovních sil a pěti mechaniků odečtou doplňkové pracovní síly, lze uznat, že se v rámci dopravy konečného výrobku k zákazníkům nepřímo vytvoří 76 pracovních míst.
(132)
Německo neuvedlo informace ohledně 19 pracovních míst, která mají být vytvořena v rámci dopravy lepidel, paliva a melaminového papíru do obou továren. Komise však tento počet považuje za reálný.
(133)
Komise proto předpokládá, že v rámci dopravy lze nepřímo vytvořit celkem 264 pracovních míst.
(134)
Druhým důležitým zdrojem nepřímo vytvořených pracovních míst je při 251 pracovním dni v roce zpracování dřeva.
(135)
Pro výrobu OSB desek je denně zapotřebí […] m3 dřeva, z toho 95 % se zpracovává mechanicky a 5 % manuálně. Na mechanické zpracování […] m3 je zapotřebí 25 pracovních skupin, z nichž každou tvoří dva pracovníci obsluhující stroje a dva dřevaři, přičemž vždy šest pracovních skupin má k dispozici jednoho doplňkového pracovníka. Každá pracovní skupina denně zpracuje […] m3 dřeva. Zpracování dřeva tedy vytváří 54 pracovních míst. Na manuální zpracování […] m3 dřeva je zapotřebí 13 lesních dělníků, kteří denně zpracují […] m3 dřeva. Podle informací Německa vznikne dodatečně k 67 nepřímo vytvořeným pracovním místům ještě 13 míst pro doplňkové síly, což odpovídá celkovému počtu 80 pracovních míst. Protože z uvedených nepřímo vytvořených 67 pracovních míst pouze 61 míst vznikne v oblasti podpory, popř. v sousedních oblastech podpory, lze zohlednit pouze těchto 61 míst.
(136)
Pro výrobu třískových desek je denně zapotřebí […] m3 dřeva, z toho 95 % se zpracovává mechanicky a 5 % manuálně. Na základě stejných výpočtů, jež byly použity pro lesnické činnosti spojené s výrobou OSB desek, Německo dospělo k počtu 41 nepřímo vytvořených pracovních míst, včetně pěti míst pro doplňkové síly. Protože z uvedených nepřímo vytvořených 41 pracovních míst pouze 32 míst vznikne v oblasti podpory, popř. v sousedních oblastech podpory, lze zohlednit pouze těchto 32 míst.
(137)
Německo předpokládá, že při denním množství […] m3 dřeva na obaly nepřímo vznikne: 36 pracovních míst pro těžbu dřeva, jeho přepravu a rozdělení podle velikosti, sedm míst pro doplňkové síly a sedm míst pro nákup materiálu, logistiku atd. Z 43 nepřímo vytvořených pracovních míst však pouze 38 vznikne v oblasti podpory, popř. v sousedních oblastech podpory.
(138)
Komise se proto domnívá, že v rámci lesnických činností bude nepřímo vytvořeno 131 pracovních míst.
(139)
Německo nepředložilo informace ohledně vytvoření 51 pracovních míst plus šesti doplňkových sil v odvětví služeb, ani ohledně jejich ubytování a uskladnění spotřebního zboží pro zaměstnance. Některá dotčená pracovní místa mohou obě továrny sdílet, Komise proto považuje za reálný odhad pouze 45 nepřímo vytvořených pracovních míst.
(140)
Z výše uvedeného vyplývá, že v oblasti podpory, popř. v sousedních oblastech podpory, nepřímo vznikne 440 pracovních míst. Pokud se nezohlední nepřímo vytvořená pracovní místa, která se pouze garantují, jde o celkem 407 nepřímo vytvořených pracovních míst. V porovnání s 355 přímo vytvořenými pracovními místy překračuje daný poměr v obou případech 100 % (440, popř. 407), z čehož vyplývá faktor „regionální dopad“ 1,5.
6.3.4 INTENZITA PODPORY, KTERÁ JE PRO INVESTIČNÍ PROJEKT MAXIMÁLNĚ PŘÍPUSTNÁ
(141)
Maximálně přípustná intenzita podpory se vypočítá podle bodu 3.10 víceodvětvového rámce z roku 1998 pomocí vzorce R × T × I × M (30).
(142)
Faktor „T“ dokládající stav hospodářské soutěže se u obou dotčených výrobků liší (pro OSB desky má hodnotu 1, pro třískové desky 0,75), je proto nutné stanovit, jak se faktor „T“ vypočte společně pro celý projekt. Víceodvětvový rámec z roku 1998 v tomto ohledu neobsahuje žádné pokyny.
(143)
V podobném případě, který se také řešil v rámci víceodvětvového rámce z roku 1998 a týkal se dvou výrobků s rozdílnými faktory hospodářské soutěže (věc C 15/06 - Pilkington (31)) Komise konstatovala, že by bylo umělé stanovit oba faktory hospodářské soutěže na základě relativní hodnoty investice pro každý z dotčených výrobků, neboť uvedený projekt se týkal plně integrované továrny. Komise tedy pro posouzení použila poměr kapacit vytvořených pro oba dotčené výrobky.
(144)
Tento konkrétní projekt se týká, jak je uvedeno v oddíle 2.3 tohoto rozhodnutí, dvou vzájemně spojených továren (továrny na OSB desky a továrny na třískové desky), které jsou propojeny společnou technickou infrastrukturou a jsou společně spravovány. Je možné rozlišit, jaké náklady způsobilé pro podporu se pojí s každou jednotlivou továrnou. Na rozdíl od rozhodnutí ve věci Pilkington lze v tomto případě tedy pro společný výpočet faktoru „T“ použít poměr způsobilých investičních nákladů na oba výrobky.
(145)
Ve svém stanovisku k rozhodnutí o zahájení řízení Německo navrhlo třetí možnost pro posouzení rozdílných faktorů „T“ obou výrobků, tj. jako referenční hodnotu navrhlo použít příspěvky na úhradu (32) obou výrobních linek. Podle informací poskytnutých Německem se tak zajistí, že se zohlední, jak oba dotčené výrobky přispívají k hospodářským výsledkům podniku.
(146)
V závislosti na uplatněném přístupu by společný faktor T celého investičního projektu činil 0,86 (výpočet na základě poměru kapacit (33)), 0,85 (výpočet na základě poměru investičních nákladů (34)) nebo 0,92 (výpočet na základě poměru příspěvků na úhradu (35)).
(147)
Zbývající dva faktory potřebné pro výpočet maximální přípustné intenzity podpory činí 0,8 („poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“, I) a 1,5 („regionální dopad“, M). Maximální přípustná intenzita podpory vypočtená na základě vzorce R × T × I × M podle bodu 3.10 víceodvětvového rámce z roku 1998 proto činí 36,12 %, 35,70 %, popř. 38,64 %. 35 % intenzita podpory, kterou Německo oznámilo, je tedy v každém případě s víceodvětvovým rámcem z roku 1998 slučitelná.
(148)
Není tedy nutné určit, na základě kterého přístupu se vypočítá společný faktor „T“. Přístup, který navrhlo Německo (tj. přístup, který vede k nejpříznivějšímu výsledku), je však nutné v každém případě odmítnout, neboť vychází z údajů z roku 2004, které v době oznámení nebyly k dispozici.
6.3.5 PŘÍKAZ K NAVRÁCENÍ PROTIPRÁVNÍCH PODPOR NEBUDE VYDÁN
(149)
Je třeba připomenout, že Německo již příjemcům vyplatilo podporu v celkové výši […] EUR (z celkové povolené částky 69 797 988 EUR).
(150)
KronoGroup ve svém stanovisku vyjádřila názor, že Komise měla přikázat prozatímní navrácení podpory podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 659/1999.
(151)
Příkaz k navrácení podpory je mimořádné opatření. Komise k němu smí přistoupit jen tehdy, pokud jsou splněny příslušné podmínky uvedené v článku 11 prováděcího nařízení (ES) č. 659/1999. KronoGroup neuvedla žádné argumenty, které by přesvědčivě doložily, že takové podmínky jsou splněny. Příkaz k navrácení podpory by byl v tomto konkrétním případě každopádně nepřiměřený.
VII. ZÁVĚR
(152)
Komise konstatuje, že Německo poskytnutím sporné podpory porušilo čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie. 35 % intenzita podpory, kterou Německo použilo, je však s víceodvětvovým rámcem z roku 1998 slučitelná. Spornou podporu tedy lze považovat za slučitelnou s vnitřním trhem,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Státní podpora poskytnutá Německem ve prospěch podniků Glunz AG a OSB Deutschland GmbH ve výši 69 797 988 EUR je podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.
V Bruselu dne 23. března 2011.
KOMISIJAS LĒMUMS
(2011. gada 23. marts)
par valsts atbalstu C 28/05 (ex NN 18/05, ex N 517/2000), ko īstenojusi Vācija attiecībā uz Glunz AG un OSB Deutschland GmbH
(izziņots ar dokumenta numuru C(2011) 1764)
(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2011/524/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu (1),
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
pēc tam, kad ieinteresētās personas tika uzaicinātas iesniegt piezīmes atbilstīgi minētajiem noteikumiem (2), kā arī ņemot vērā to piezīmes,
tā kā:
I. PROCEDŪRA
(1)
Vācija ar 2000. gada 4. augusta vēstuli, kas reģistrēta 2000. gada 7. augustā, paziņoja Komisijai par savu nodomu sniegt atbalsta intensitāti 35 % apmērā Glunz AG un OSB Deutschland GmbH investīciju atbalstam integrēta kokapstrādes centra izveidošanai Netgavā (Saksija-Anhalte). Plānoto atbalstu reģistrēja ar numuru N 517/2000.
(2)
Pēc papildu informācijas saņemšanas Komisija 2001. gada 25. jūlijā pieņēma lēmumu, saskaņā ar kuru, ņemot vērā Lielu ieguldījumu projektu reģionālā atbalsta daudznozaru pamatprincipu (3) (turpmāk tekstā - 1998. gada RADP), tai nav iebildumu pret atbalsta intensitāti 35 % apmērā.
(3)
Ar 2004. gada 1. decembra spriedumu lietā T-27/02, Kronofrance pret Komisiju (4), Pirmās instances tiesa atcēla šo Komisijas lēmumu.
(4)
Tādēļ, pamatojoties uz Vācijas 2000. gada 7. augusta paziņojumu, Komisijai tagad ir jāpieņem jauns lēmums.
(5)
Komisija 2004. gada 17. decembra vēstulē jautāja Vācijai, vai tā, ņemot vērā Komisijas lēmuma atcelšanu, vēlas papildināt 2000. gada 7. augusta paziņojumā sniegto informāciju. Vācijai 2005. gada 3. martā saistībā ar šo lietu nosūtīja atgādinājuma vēstuli. Vācija sniedza atbildi 2005. gada 23. marta vēstulē, taču toreiz nesniedza papildu informāciju.
(6)
Vācija attiecīgo atbalstu piešķīra 2000. gada februārī, pamatojoties uz Komisijas atļauju. Vācija uzsāka atbalsta izmaksāšanu pēc Komisijas 2001. gada 25. jūlija lēmuma pasludināšanas, kurā Komisija neiebilda pret atbalstu.
(7)
Tā kā Pirmās instances tiesa atcēla 2001. gada 25. jūlija lēmumu, izveidojās tiesiskais stāvoklis, kas pielīdzināms situācijai it kā šāds lēmums nebūtu pieņemts un tādējādi Vācija nebūtu saņēmusi Komisijas atļauju piešķirt atbalstu plānotajā intensitātē (5). Tādēļ Komisija reģistrēja šo lietu nelikumīgi piešķirtu atbalstu reģistrā ar numuru NN 18/05.
(8)
Komisija 2005. gada 20. jūlija vēstulē informēja Vāciju par savu lēmumu saistībā ar piešķirto atbalstu sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk tekstā - LESD) 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru.
(9)
Komisijas lēmumu par procedūras uzsākšanu publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (6). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt tai ar atbalstu saistītus apsvērumus.
(10)
Komisija saņēma apsvērumus no vienas ieinteresētās personas. Apsvērumus nodeva tālāk Vācijai, kurai deva iespēju sniegt komentārus. Vācija pauda savus apsvērumus 2005. gada 24. oktobra un 2006. gada 24. janvāra vēstulē.
(11)
Vācija 2006. gada 28. februāra vēstulē saskaņā ar 7. panta 6. punkta trešo teikumu Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (7), lūdza izbeigt formālo pārbaudes procedūru, pamatojoties uz to, ka Vācija un Glunz AG Eiropas Savienības Tiesā iesniedza apelācijas sūdzību pret Pirmās instances tiesas spriedumu lietā Kronofrance pret Komisiju (apvienotās lietas C-75/05 P un C-80/05 P).
(12)
Komisija 2006. gada 9. marta vēstulē piekrita pārtraukt procedūru līdz brīdim, kad Eiropas Kopienu Tiesa (turpmāk tekstā - EKT) pasludinās spriedumu apvienotajās lietās C-75/05 P un C-80/05 P, Vācija u. c. pret Kronofrance.
(13)
EKT 2008. gada 11. septembra spriedumā (8) apstiprināja Pirmās instances tiesas spriedumu. Pēc tam tika atsākta formālā pārbaudes procedūra lietā C 28/05.
(14)
Vācija ar 2009. gada 4. augusta un vēlāk, pēc Komisijas informācijas pieprasījuma, ar 2010. gada 19. jūlija vēstuli iesniedza papildu informāciju.
II. ATBALSTA DETALIZĒTS APRAKSTS
2.1. ATBALSTA PASĀKUMS
(15)
Landesförderinstitut Sachsen-Anhalt [Saksijas-Anhaltes federālās zemes Attīstības veicināšanas institūts] 2000. gada 29. februārī nolēma piešķirt Glunz AG un OSB Deutschland GmbH ieguldījumu atbalstu integrēta kokapstrādes centra būvniecībai Netgavā [Nettgau] (Saksija-Anhalte). Atbalsta kopējā summa ir EUR 69 797 988.
(16)
Saskaņā ar informāciju 2000. gada 4. augusta paziņojumā atbalstu ir plānots sniegt subsīdijas veidā EUR 46 201 868 apmērā, pamatojoties uz Komisijas apstiprinātu Kopienas uzdevumu 28. pamatprogrammu “Reģionālās saimniecības struktūras uzlabošana” (9). Subsīdija atbilst 23,17 % bruto no kompensējamām izmaksām.
(17)
Vēl, pamatojoties uz 1999. gada Likumu par ieguldījuma piemaksām [Investitionszulagengesetz 1999] (10) ir paredzēts piešķirt ieguldījuma piemaksu, ko Komisija apstiprināja EUR 23 596 120 apmērā. Ieguldījuma piemaksa atbilst 11,83 % bruto no kompensējamām izmaksām.
(18)
Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju, pamatojoties uz Kopienas uzdevumu 28. pamatprogrammu “Reģionālās saimniecības struktūras uzlabošana”, jau ir izmaksāta summa EUR [..] (11) apmērā un ieguldījuma piemaksa EUR [..] apmērā. Tādējādi Vācija saņēmējiem jau ir izmaksājusi atbalstu kopumā EUR [..] apmērā (no piešķirtās kopējās summas EUR 69 797 988 apmērā).
2.2. SAŅĒMĒJI
(19)
Ir divi atbalsta saņēmēji.
(20)
Viens no saņēmējiem ir Hammā (Ziemeļreina-Vestfālene) esošā akciju sabiedrība Glunz AG (turpmāk tekstā - Glunz), kas dibināta 1932. gadā un tolaik darbojās kokmateriālu tirdzniecības sektorā. Kopš 1960-iem gadiem uzņēmums ražo un pārdod tikai skaidu plātnes, vidēja blīvuma šķiedru plātnes (mitteldichte Faserplatten, MDF), OSB (orientētās skaidu plātnes) un saplāksni. Paziņojuma iesniegšanas laikā Tableros De Fibras S. A. (turpmāk tekstā - TAFISA), kas pieder pie portugāļu SONAE grupas, piederēja 96,03 % no Glunz akcijām.
(21)
Otrs saņēmējs ir OSB Deutschland GmbH (turpmāk tekstā - OSBD), kas 100 % pieder uzņēmumam TAFISA un tādējādi kopā ar Glunz pieder pie viena koncerna, jo abi uzņēmumi ir TAFISA meitas uzņēmumi. OSBD ir dibināts 1999. gada 16. jūlijā un pēc ieguldījumu projekta pabeigšanas Netgavā uzsāka ražot un pārdot OSB produktus.
2.3. IEGULDĪJUMU PROJEKTS
(22)
Ieguldījumu vieta atrodas Netgavā (Saksijā-Anhaltē), reģionā, kuram ir tiesības saņemt atbalstu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu un kurā paziņojuma iesniegšanas laikā maksimāli pieļaujamā bruto atbalsta intensitāte lielu uzņēmumu jaunu ieguldījumu veicināšanai bija 35 %.
(23)
Teritorijā, kas līdz šim nav izmantota komerciāliem mērķiem, Glunz un OSBD izveidoja integrētu kokapstrādes centru, kurš sastāv no divām apvienotām ražotnēm. Pirmajā ražotnē, kas pieder OSBD, ražo OSB produktus, bet otrajā, Glunz piederošajā ražotnē, - kokskaidu plātnes. Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju abu ražotņu ražošanas iekārtas ir savstarpēji savienotas ar kopēju tehnisko infrastruktūru. OSB plātņu un skaidu plātņu papildu apstrādei un cēlināšanai izmanto vienu un to pašu slīpēšanas iekārtu, laminēšanas iekārtu un rievošanas iekārtu. Turklāt saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju smalkās frakcijas, kas veidojas OSB plātņu apstrādes laikā, izmanto blakus esošajā skaidu plātņu ražotnē. Turklāt abas ražotnes pārvalda viena centrāla pārvalde, arī tādas jomas kā tirgvedība, apgāde un izplatīšana.
(24)
Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju, ņemot vērā ražotņu un kopējās tehniskās infrastruktūras optimālo atrašanās vietu, integrētais kokapstrādes centrs sniedz vairākas priekšrocības, īpaši saistībā ar saražoto koka plātņu apstrādi. Tādējādi ir nodrošināta optimāla kokmateriālu sortimenta izmantošana, labāka izejvielu izlietošana un iekšēja atkārtoti izmantojamu materiālu aprite.
(25)
Saskaņā ar 2000. gada 7. augusta paziņojumu daļa no atbalsta ir piešķirta OSB ražotnei, bet otra daļa - skaidu plātņu ražotnei. Tā kā OSB ražotnes gadījumā kompensējamās ieguldījumu izmaksas ir EUR 81,8 miljoni, tai ir piešķirts atbalsts EUR 28,61 miljonu apmērā, kas atbilst 35 % bruto intensitātei. Skaidu plātņu ražotnes gadījumā kompensējamās ieguldījumu izmaksas ir EUR 117,6 miljoni, tādēļ tai ir piešķirts atbalsts EUR 41,18 miljonu apmērā, kas atbilst 35 % bruto intensitātei.
(26)
Paziņojuma iesniegšanas laikā Vācija pieņēma, ka integrētajā kokapstrādes centrā Netgavā izveidos 355 pastāvīgas darbavietas, proti, 234 skaidu plātņu ražotnē un 121 - OSB ražotnē. Turklāt attiecīgajos atbalstāmajos reģionos bija jāizveidojas 520 netiešām darbavietām un 33 no tām garantētu esošo darbavietu saglabāšanu. Jaunos ieguldījumus Netgavā bija plānots veikt laika posmā no 2000. gada janvāra līdz 2002. gada beigām, un ražošanai bija jāsākas 2001. gadā. Darbība ar pilnu jaudu bija jāsaniedz pēc diviem gadiem.
(27)
Jaunās OSB ražotnes ražošanas jauda 2002. gadā bija aptuveni [..] m3. 1999. gadā TAFISA grupas ražošanas jauda OSB izstrādājumu jomā bija [..] m3.
(28)
Savukārt Glunz grupas skaidu plātņu ražošanas jauda 1999. gadā bija [..] m3. Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju, pateicoties Netgavas centra saražotajai jaudai [..] m2, kopējā ražošanas jauda palielināsies līdz [..] m3.
III. FORMĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAS CĒLOŅI
(29)
Pieļaujamo maksimālo atbalsta intensitāti 1998. gada RADP ietvaros nosaka, pamatojoties uz aprēķinu, kurā ņem vērā virkni vērtēšanas faktoru, jo īpaši faktoru, kas atspoguļo konkurences stāvokli attiecīgajā saimnieciskajā nozarē (T faktors), kuram var noteikt kādu no četrām vērtībām - 0,25, 0,5, 0,75 vai 1. Novērtējumu “1” var noteikt tikai tad, ja attiecīgajā saimnieciskajā nozarē (kas definēta zemākajā NACE līmenī) nav konstatējama spēja saražot vairāk produkcijas nekā nepieciešams (palielinātas jaudas tests) un/vai ja konkrētais tirgus (kas definēts kā attiecīgais produkts un tā aizstājēji) nav tirgus ar lejupslīdi (tirgus lejupslīdes tests).
(30)
Lēmumā par procedūras uzsākšanu atbilstoši LESD 108. panta 2. punktam Komisija pauda šaubas saistībā ar tā konkrētā tirgus nošķiršanu, kuram pieder OSB, un tādēļ nevarēja konstatēt, vai saistībā ar konkurences faktoru (T) ir runa par lejupslīdošu tirgu.
IV. IEINTERESĒTO PERSONU APSVĒRUMI
(31)
Komisija 2005. gada 22. novembrī saņēma kopējus apsvērumus (12) no konkurentiem, kas pieder pie KronoGroup Switzerland (Kronotex GmbH & Co. KG, Kronoply GmbH & Co. KG un Kronofrance S. A.).
(32)
Savos apsvērumos KronoGroup uzņēmumi norāda, ka jānošķir tirgus, ietverot OSB un skujkoku koksnes saplāksni. Lapkoku koksnes saplāksnis ir daudz dārgāks un to pamatā izmanto (mēbeļu industrijas un iekšējās apdares) jomās, kurās OSB un skujkoku koksnes saplāksni izmanto ļoti maz vai nemaz. Lai pamatotu savu izteikumu, ieinteresētās personas atsaucas uz Jaakko Pöyry pētījumu (13) un Finnish Forest Research Institute publikāciju.
(33)
KronoGroup pauda vēl citus apsvērumus, kuru rezumējums ir minēts turpmāk.
(34)
KronoGroup norāda, ka, lai konstatētu, vai tirgū pastāv lejusplīde, Komisijai ir jāpamatojas uz datiem līdz 1999. gadam, jo tikai tie bija pieejami laikā, kad stājās spēkā Komisijas iepriekšējais lēmums par atbalsta apstiprināšanu (2001. gada jūlijs), kuru Pirmās instances tiesa vēlāk atcēla. Laika posmā no 1995. līdz 1999. gadam skaidu plātņu tirgum vidusmērā bija negatīvs izaugsmes rādītājs - 4,626 %. Taču KronoGroup piebilst, ka laika posmā no 1994. līdz 1999. gadam skaidu plātņu tirgum bija vidusmērā pozitīvs izaugsmes rādītājs 0,456 % (kas gan bija zemāks nekā apstrādes industrijas izaugsme EEZ kopumā).
(35)
Vēl KronoGroup norāda, ka Komisijai atbalsts OSB ražotnei un atbalsts skaidu plātņu ražotnei jāvērtē atsevišķi, nevis jāaprēķina visam projektam kopēja atbalsta intensitāte, jo abus ieguldījumus, ražošanas iekārtas un produktu tirgus var skaidri vienu no otra nodalīt. Tas nozīmētu, ka saistībā ar abām ražotnēm visi vērtēšanas faktori jānosaka atsevišķi.
(36)
KronoGroup arī norāda, ka Netgavā veikto ieguldījumu rezultātā Glunz ir slēdzis savu skaidu plātņu ražotni Zasenburgā (Sassenburg) (kas atrodas 30 km attālumā, taču citā federālajā zemē - Lejassaksijā (14)). Tā citē laikrakstu rakstus, no kuriem izriet, ka jaunais centrs Netgavā ir pārņēmis visu Zasenburgas ražotnes strādnieku kolektīvu. Tas ir pretrunā ar 1998. gada RADP mērķi veidot atbalstāmajos reģionos jaunas darbavietas vietējiem iedzīvotājiem, tādēļ minētās darbavietas nevar ņemt vērā, saskaņā ar 1998. gada RADP nosakot kapitāla ieguldījuma/darbavietu attiecības faktoru un reģionālās ietekmes faktoru (abi šie faktori ir atkarīgi no to darbavietu skaita, kas radītas pateicoties ieguldījumiem).
(37)
Visbeidzot KronoGroup norāda, ka Komisijai saskaņā ar 11. panta 2. punktu Regulā (EK) Nr. 659/1999 bija jāpieprasa, lai dalībvalsts pagaidām atgūst atbalstu (rīkojums pagaidām atgūt nelikumīgu atbalstu), jo, pateicoties daļēji izmaksātajam atbalstam, Glunz un OSBD guva ievērojamas konkurences priekšrocības.
V. VĀCIJAS APSVĒRUMI
(38)
Turpmāk lasāms Vācijas iesniegto apsvērumu rezumējums.
5.1. APSVĒRUMI PAR KONKRĒTĀ OSB TIRGUS NOŠĶIRŠANU
(39)
Vācija uzskata, ka OSB gadījumā atbilstošo tirgu veido OSB un saplāksnis gala izmantojuma veidā - kā iepakojums, žogi, jumtu kopnes, grīdas segums, kā arī iekšējais apšuvums un sienu pārklājums. Šis tirgus nav lejupslīdošs.
(40)
Pielietojuma jomas, kurās OSB izmanto par saplākšņa aizstājēju, lielā mērā atbilst skujkoku koksnes saplākšņa galvenajiem pielietojuma veidiem. Turpretim lapkoku koksnes nozīmīgākajās pielietojuma jomās (mēbeļu industrija, būvindustrija un transportlīdzekļu apdare) OSB tā tehnisko īpašību dēļ nav iespējams pielietot. Tādēļ OSB iekļaušana kopējā lapkoku koksnes un skujkoku koksnes saplākšņa tirgū neatbilstu faktiskajiem apstākļiem konkrētajos tirgos. To apstiprina arī Jaakko Pöyry2005. gada 21. oktobrī sastādītais atzinums.
(41)
Jaakko Pöyry OSB aizstājēja potenciālam iepriekš minētajās pielietojuma jomās ir noteicis šādu procentuālo īpatsvaru: iepakojumi 40-60 %, žogi 70-80 %, jumtu kopnes 70-90 %, grīdu segumi 50-80 %, iekšējie apšuvumi un sienu pārklājumi 70-90 %.
(42)
Ņemot vērā OSB virsmu īpašības, mēbeļu ražošanā tās nav iespējams izmantot redzamām virsmām. Tā kā OSB tiek ražotas no orientētām skaidām, tās ir raupjas un nelīdzenas un to virsma nav vizuāli pievilcīga. Tādēļ OSB nav iespējams arī dekoratīvi pārklāt. OSB ir piemērotas tikai neredzamām mēbeļu detaļām (piemēram, polsterētu mēbeļu pamatnes). Tomēr neredzamo mēbeļu detaļu jomā OSB nespēj konkurēt ar cenu ziņā ievērojami lētākajām skaidu plātnēm, ko pamatā izmanto šajā jomā.
(43)
Būvindustrijas (Formwork) jomā lieta betona gadījumā būtiska nozīme ir tam, lai apšuvuma/karkasa materiālam būtu gluda virsma. Ņemot vērā nelīdzenumus, kas ražošanas rezultātā veidojas OSB, faktūras betona gadījumā tas ir īpaši jāpārklāj, lai nodrošinātu vienmērīgu faktūras betona virsmu. Šāda papildu apstrāde ir dārga un sadārdzina gala izstrādājumu. Salīdzinājumā ar saplākšņiem OSB ir konkurētspējīgas tikai tādā gadījumā, ja tās apšuvei/karkasam var izmantot atkārtoti. Tomēr praktisku iemeslu dēļ tas visos gadījumos nav iespējams. Tā kā plātnes būvlaukumā pakļauj lielam noslogojumam, rezultātā var rasties virsmas bojājumi. Savukārt, ja rodas plaisas, pastāv risks, ka OSB plātne slapjuma/mitruma ietekmē var nošķiebties vai citādā veidā deformēties. Tādēļ augstas kvalitātes, cēlinātu OSB plātņu atkārtota izmantošana nav iespējama visos gadījumos. Papildus jāņem vērā OSB plātņu malu nestabilitāte un jutība pret mitrumu. Turklāt betona karkasa materiāliem ir jābūt ļoti noturīgiem pret pārrāvumiem un locījumiem. Ņemot vērā iepriekš minēto, jākonstatē, ka OSB neatbilst būvindustrijā karkasa materiāliem noteiktajām prasībām. Turpretim salīdzinoši zemās cenas un līdzenās virsmas dēļ šai jomai labi piemērots ir skujkoku koksnes saplāksnis, ko var secināt arī no faktiskā apjoma, kādā to izmanto būvindustrijā.
(44)
Transportlīdzekļu gadījumā arī būtiska nozīme ir līdzenai virsmai, jo tajos izmantotās plātnes bieži vien pārklāj. OSB pārklāšanu nav iespējams vienkārši realizēt dažādu iemeslu dēļ. Pat ja uz OSB uzklāj pārklājumu, piemēram, no melamīna papīra, OSB nelīdzenās struktūras dēļ pastāv risks, ka pārklājums ieplaisā. Veicot iekraušanu ar pacēlāju, atsevišķas virsmas vietas tiek pakļautas spiedienam. Šādos gadījumos pastāv risks, ka mitrā vai slapjā vidē plātnē var nonākt ūdens, kā rezultātā tā var nošķiebties vai deformēties. Stabilu virsmas pārklājumu iespējams nodrošināt tikai ar dārgu papildu apstrādes procesu. Atšķirībā no lapkoku koksnes saplākšņa, kura virsmas īpašās cietības dēļ tas ir salīdzinoši nejutīgs pret skrāpējumiem, spiediena vietām utt., OSB virsma kopumā nav pietiekami noturīga, lai varētu izturēt transporta nozares noslogojumu un spiediena ietekmi.
(45)
Vērtējot, no vienas puses, OSB un skujkoku koksnes saplākšņa un, no otras puses, lapkoku koksnes saplākšņa aizstājamību, pamatā nozīme ir tehniskajām īpašībām un OSB pielietošanas iespējām, kā arī cenas atšķirībai, salīdzinot ar lapkoku koksnes saplāksni. Kaut arī lapkoku koksnes saplāksnis tehniskā ziņā visās jomās ir labāks par skujkoku koksnes saplāksni un OSB, pielietojuma jomās, kurās dominē OSB un skujkoku koksnes saplāksnis, lapkoku koksnes saplāksnim trūkst konkurētspējas tādu cenu atšķirību dēļ, kas veidojas, salīdzinot ar OSB un skujkoku koksnes saplākšņa cenu. Tādēļ būtu kļūdaini pieņemt, ka OSB varētu kalpot par aizstājēju visu veidu saplāksnim, tostarp lapkoku koksnes saplāksnim.
(46)
Starp saplākšņu un OSB tirgu, no vienas puses, un OSB un skujkoku koksnes saplākšņu tirgu, no otras puses, pastāv pārklāšanās tādās gala izmantojuma jomās kā iepakojums, žogi, jumtu kopnes, grīdu segumi, kā arī iekšējais apšuvums un sienu pārklājums. Atšķirības starp abiem tirgiem pamatā pastāv būvindustrijas (Formwork) jomā. Šajā jomā OSB nav piemērots, savukārt skujkoku koksnes saplākšņiem visnotaļ ir atrodams pielietojums un tos arī faktiski izmanto. Kopējā galvenā atziņa ir tā, ka lapkoku koksnes saplāksni nekādā gadījumā nevajadzētu iekļaut OSB tirgū.
5.2. APSVĒRUMI PAR SKAIDU PLĀTŅU TIRGUS ATTĪSTĪBU
(47)
Vācija uzskata, ka ar skaidu plātņu tirgu saistītais konkurences faktors ir jānovērtē ar 1. Šo tirgu nedrīkst uzskatīt par lejupslīdošu, jo tam piemīt spēcīga augšupejoša tendence 1998. gada RADP 7.8. punkta izpratnē.
(48)
Šajā sakarā Vācija iesniedza profesora Stefan Collignon (Harvard University, Minda de Gunzburg Center for European Studies) atzinumu (15), no kura izriet, ka laika posmā no 1972. līdz 2003. gadam skaidu plātņu tirgum ilgtermiņā ir bijusi par 36 % ātrāka izaugsme nekā apstrādes rūpniecībai kopumā. Tādēļ Vācija uzskata, ka, ņemot vērā šo izteikto augšupejošo tendenci 1998. gada RADP 7.8. punkta izpratnē, skaidu plātņu tirgu nevar uzskatīt par lejupslīdošu.
5.3. APSVĒRUMI SAISTĪBĀ AR ATBALSTA INTENSITĀTES SADALI STARP PROJEKTA DAĻĀM
(49)
Gadījumā, ja Komisija tomēr uzskatītu, ka skaidu plātņu tirgus gadījumā konkurences faktors ir novērtējams ar 0,75, kaut arī OSB gadījumā tas ir 1, Vācija uzskata, ka ir jānosaka kopējā atbalsta intensitāte visam Netgavas projektam, pamatojoties uz abu - gan OSB, gan skaidu plātņu ražošanai paredzēto - ražošanas iekārtu bruto segumu.
(50)
Bruto segums ir summa, ko produkts sniedz fiksēto izmaksu un uzņēmuma neto peļņas segšanai. Bruto segumu nosaka, aprēķinot starpību starp ieņēmumiem un mainīgajām izmaksām, kuras tieši rada produkts.
(51)
Pamatojoties uz bruto segumu, atbalsta intensitāte sadalās starp atsevišķajām Netgavas ieguldījumu projekta daļām atbilstoši OSB un skaidu plātņu izstrādājumu faktiskajam ieguldījumam saimnieciskās darbības rezultātos.
5.4. APSVĒRUMI PAR CITIEM KRONOGROUP IZTEIKUMIEM
(52)
Vācija uzskata, ka valsts atbalsta novērtējumam ir jābūt pamatotam ar faktiem, kas bija zināmi paziņojuma iesniegšanas laikā 2000. gada 7. augustā.
(53)
Vācija uzskata, ka tas izriet no 1998. gada RADP interpretācijas. Šajā sakarā tā atsaucas uz 1998. gada RADP 3.1. punktu, kurā noteikts, ka pieļaujamo atbalsta intensitāti nosaka, pamatojoties uz reģionālo atbalstu maksimālo summu paziņojuma iesniegšanas laikā. Turklāt saskaņā ar 1998. gada RADP 3.6. punktu īpatsvars tirgū jāvērtē pirms pieteikuma atbalstam iesniegšanas. Arī 1998. gada RADP pielikumā “Turpmākās pārbaudes” ir paredzēta iespēja, ka Komisija vēlāk var veikt pārbaudes, vai paziņojumā norādītā informācija ir bijusi pareiza.
(54)
Vēl Vācija norāda, ka paziņojuma iesniegšanas laikā vēl nebija pieejami neapšaubāmi patēriņa dati par 1999. gadu. Jebkurā gadījumā, lai atbilstoši 1998. gada RADP 7.8. punktam noteiktu acīmredzamā patēriņa gada vidējo pieaugumu pēdējos piecos gados, ir nepieciešama informācija par faktisko patēriņu sešos gados, nevis piecos, kā to norādīja KronoGroup. To pamato tādējādi, ka patēriņa izaugsmes rādītāju attiecīgajā gadā nosaka, salīdzinot patēriņu divos secīgos gados.
(55)
Saistībā ar norādīto darbavietu pārcelšanu Vācija apstiprina, ka ražotne Zasenburgā ir slēgta. Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju ražotne Zasenburgā bija Glunz vecākā skaidu plātņu ražotne un ražoja, radot ievērojamus zaudējumus. Tādēļ tā vairs nevarēja turpināt darbību un bija jāslēdz, neatkarīgi no Netgavā veiktajiem jaunajiem ieguldījumiem. No darbiniekiem, kas iepriekš strādāja Zasenburgā, [..] ir pieņemti darbā Netgavā ([..] % no Netgavas strādnieku kolektīva).
(56)
Apsvērumos saistībā ar KronoGroup apgalvojumiem Vācija papildus norāda, ka 1998. gada RADP obligāta prasība ir, lai attiecīgajā atbalstāmajā reģionā tiktu radītas jaunas darbavietas, taču nav nosacījuma, ka tajās būtu jānodarbina personas, kas dzīvo šajā reģionā. Galvenais mērķis ir attiecīgā atbalstāmā reģiona attīstības sekmēšana.
(57)
Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju, arī daļa no mašīnām ir pārvestas no Zasenburgas uz Netgavu. Taču šīs mašīnas nav iekļautas projekta kompensējamajās izmaksās, tādēļ šī pārvešana saistībā ar atbalstu nav jāņem vērā. Mašīnu atlikusī vērtība EUR [..] jebkurā gadījumā veido tikai nelielu daļu no kopējā ieguldījumu projekta.
VI. ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS
(58)
Vērtējums ir pamatots ar faktiem, skaitļiem un lietas apstākļiem, kas bija zināmi paziņojuma iesniegšanas laikā 2000. gada 7. augustā. Ņemot vērā, ka kopš sākotnējā paziņojuma iesniegšanas līdz pašreizējā lēmuma pieņemšanas brīdim ir pagājis pietiekami daudz laika, nav izslēdzama iespēja, ka ir mainījušies apstākļi, tirgi ir attīstījušies un ar projektu saistītie fakti ir pavērsušies citādāk, nekā sākotnēji plānots. Tomēr Komisija savā vērtējumā to nevar ņemt vērā. Pamatā Komisijai lēmums ir jāpieņem pirms faktiskās ieguldījumu veikšanas, pamatojoties uz prognozēto attīstību nākotnē un tirgus rādītājiem. Ja dažus gadus vēlāk konstatē, ka, piemēram, tirgi ir attīstījušies citādāk, atbalsta intensitāti vēlāk nemaina. Kaut arī Komisijai lēmums šajā gadījumā ir jāpieņem vairāk nekā 10 gadus pēc sākotnējā paziņojuma iesniegšanas, vērtējumam jābūt pamatotam ar tiem faktiem un lietas apstākļiem, kas bija zināmi paziņojuma iesniegšanas laikā, nevis ar vēlāk iegūtu informāciju.
6.1. ATBALSTA SADERĪBA ATBILSTOŠI LESD 107. PANTA 1. PUNKTAM
(59)
Atbalstu ir piešķīrusi dalībvalsts, izmantojot valsts līdzekļus LESD 107. panta 1. punkta izpratnē (sk. šā lēmuma 2.1. iedaļu). Atbalsts sniedz Glunz un OSBD priekšrocības, jo pretējā gadījumā tām visi ieguldījumi būtu jāsedz pašām. Tā kā attiecīgās koka plāksnes ievērojamā apmērā pārvadā starptautiskā mērogā, šajā kokmateriālu nozares jomā pastāv tirdzniecība starp dalībvalstīm. Tādējādi abiem uzņēmumiem piešķirtās finanšu priekšrocības varētu izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka paziņotais atbalsts Glunz AG un OBSD ir valsts atbalsta pasākums LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.
6.2. PAZIŅOŠANAS PIENĀKUMS
(60)
Saskaņā ar LESD 108. panta 3. punktu dalībvalstīm ir jāziņo par visiem atbalsta pasākumiem pirms to īstenošanas. Plānoto atbalstu piešķir saistībā ar divām Komisijas apstiprinātām reģionālā atbalsta shēmām.
(61)
Saskaņā ar 1998. gada RADP lielu ieguldījumu projektu atbalsta intensitāte neietilpst apstiprināto shēmu piemērošanas jomā, ja attiecīgais atbalsts pārsniedz noteiktās robežvērtības.
(62)
Plānotā atbalsta summa ir EUR 69 797 988. Ja pieņem, ka atbalsts attiecas uz vienu ieguldījumu projektu, spēkā ir 1998. gada RADP 2.1. punkta ii) apakšpunktā noteiktā paziņošanas prasība, jo kopējā atbalsta summa pārsniedz EUR 50 miljonus.
(63)
Kā jau minēts šā lēmuma 2.3. iedaļā, Vācija savā paziņojumā ir detalizēti izklāstījusi, ka atbalsts ir piešķirts tikai vienam ieguldījumu projektam.
(64)
Saskaņā ar 1998. gada RADP 7.2. punkta 2) apakšpunktu ieguldījumu projektu nedrīkst mākslīgi sadalīt daļās, lai tādējādi izvairītos no paziņošanas pienākuma. Tomēr šajā lietā šis jautājums nav jāizskata. Pat ja runa būtu par diviem ieguldījumu projektiem, par Glunz un OSBD ražotnēm paredzēto atbalstu būtu jāpaziņo.
(65)
Tādēļ Komisija secina, ka par atbalstu ir jāpaziņo un tas jāvērtē saskaņā ar 1998. gada RADP.
6.3. TRĪS 1998. GADA RADP VĒRTĒŠANAS KRITĒRIJI
(66)
Lai noteiktu maksimāli pieļaujamo atbalsta intensitāti attiecīgajam pasākumam, Komisijai atbilstoši 1998. gada RADP ir jānosaka maksimālā atbalsta intensitāte (reģionālā atbalsta maksimālā robeža), ko saskaņā ar paziņošanas laikā spēkā esošo, apstiprināto reģionālā atbalsta shēmu drīkst saņemt uzņēmums, kurš plāno veikt darbību attiecīgajā atbalstāmajā reģionā.
(67)
Tā kā paziņošana notika 2000. gada 7. augustā, ir jāpiemēro Reģionālā atbalsta karte 2000.-2006. gadam (16). Netgava (Saksija-Anhalte) atrodas atbalstāmā reģionā atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktam, kurā paziņojuma iesniegšanas laikā maksimālais atbalsta apmērs, kas izteikts kā bruto subsīdijas ekvivalents (BSE), bija 35 %. Komisija konstatē, ka plānotā bruto atbalsta intensitāte 35 % apmērā nepārsniedz spēkā esošo reģionālā atbalsta maksimālo apmēru.
(68)
Saskaņā ar 1998. gada RADP Komisijai 35 % procentu likmei ir jāpiemēro trīs korekcijas koeficienti, lai noteiktu attiecīgajam projektam maksimāli pieļaujamo atbalsta intensitāti - konkurences faktors (T), kapitāla ieguldījuma/darbavietu attiecības faktors (I) un reģionālās ietekmes faktors (M).
(69)
Kā jau iepriekš minēts, KronoGroup vēl ir norādījusi, ka Komisijai atbalsts OSB ražotnei un atbalsts skaidu plātņu ražotnei jāvērtē atsevišķi, nevis jāaprēķina visam projektam kopēja atbalsta intensitāte, jo abus ieguldījumus un produktu tirgus var skaidri vienu no otra nodalīt.
(70)
Komisija šajā sakarā konstatē, ka 1998. gada RADP 7.2. punktā jēdziens “ieguldījumu projekts” ir definēts kā uzņēmuma ieguldījums pamatlīdzekļos, kas kalpo uzņēmuma izveidošanai vai paplašināšanai, vai jaunas saimnieciskās darbības uzsākšanai, kā rezultātā uzņēmums ražos pilnībā jaunu produktu vai būtiski izmainīsies esošā uzņēmuma ražošanas process.
(71)
Vācija ir sniegusi detalizētus argumentus saistībā ar abu koncerna sabiedrību vienā vietā izveidoto ražotņu savstarpējo saikni. Abu ražotņu ražošanas iekārtas ir savstarpēji saistītas ar kopēju tehnisko infrastruktūru. OSB plātņu un skaidu plātņu papildu apstrādei un cēlināšanai izmanto vienu un to pašu slīpēšanas iekārtu, pārklāšanas iekārtu un rievošanas iekārtu. Turklāt smalkās frakcijas, kas veidojas OSB plātņu apstrādes laikā, izmanto blakus esošajā skaidu plātņu ražotnē. Abas ražotnes pārvalda viena centrālā pārvalde, arī tādas jomas kā tirgvedība, apgāde un izplatīšana.
(72)
Ņemot vērā starp abām vienā vietā izveidotajām ražotnēm pastāvošo ciešo tehnisko, funkcionālo un administratīvi tehnisko saikni, ieguldījumi OSB un skaidu plātņu ražotnē ir uzskatāmi par vienu ieguldījumu projektu, t. i., ieguldījumu vienas ražotnes izveidošanai. Pamatojoties uz iepriekš minēto, maksimāli pieļaujamo atbalsta intensitāti aprēķina visam ieguldījumu projektam kopumā.
6.3.1. KONKURENCES FAKTORS (T)
6.3.1.1. Piemērojamās tiesību normas
(73)
Saskaņā ar 1998. gada RADP 3.2. punktu, piešķirot atbalstu uzņēmumiem sektoros ar strukturālo spēju saražot vairāk produkcijas nekā nepieciešams, pastāv īpašs risks, ka veidosies konkurences izkropļojumi. Jebkāda veida jaudas palielināšanās, ko nelīdzsvaro ar jaudas samazināšanas pasākumiem citā vietā, var saasināt problēmu, kura saistīta ar strukturālo spēju saražot vairāk produkcijas nekā nepieciešams. Komisija konstatē, ka paziņotais projekts rada papildu jaudu iekšējā tirgū. Tādēļ, lai noteiktu konkurences faktoru, ir jāpārbauda, vai projektu īsteno sektorā/sektora daļā ar strukturālo spēju saražot vairāk produkcijas nekā nepieciešams.
(74)
Kad būs pieejama pietiekama informācija par jaudas noslodzi, Komisijai saskaņā ar 1998. gada RADP 3.3. punktu ir jāaprobežo tās analīze konkurences faktora noteikšanai, ņemot vērā iespējamo strukturālo/pārāk lielo spēju saražot vairāk produkcijas nekā nepieciešams attiecīgajā sektorā/sektora daļā.
(75)
Saskaņā ar 1998. gada RADP 3.4. punktu tikai tādos gadījumos, ja nav pieejama pietiekama informācija par jaudu noslodzi, Komisija nosaka, vai ieguldījumu veic lejupslīdošā tirgū. Saskaņā ar Pirmās instances tiesas spriedumu lietā T-27/02, Kronofrance pret Komisiju, 1998. gada RADP 3.4. un 3.10. punkts ir jāinterpretē tādējādi, ka gadījumos, kad informācija par jaudas izmantošanu attiecīgajā nozarē neļauj Komisijai izdarīt apstiprinošu secinājumu par to, ka pastāv strukturāla spēja saražot vairāk produkcijas nekā nepieciešams, Komisijai ir jāpārbauda, vai attiecīgais tirgus ir lejupslīdošs. Ar spriedumu lietā Vācija u. c. pret Kronofrance EKT apstiprināja Pirmās instances tiesas spriedumu.
(76)
Tādēļ Komisija vispirms pārbaudīs, vai ir pieejama pietiekama informācija par jaudas noslodzi. Ja tādas nav vai ja no iesniegtās informācijas izriet, ka nepastāv strukturāla spēja saražot vairāk produkcijas nekā nepieciešams, Komisija, pamatojoties uz informāciju par acīmredzamo patēriņu, pārbauda, vai runa ir par lejupslīdošu tirgu. Saskaņā ar 1998. gada RADP 3.6. punktu Komisijai ir arī jānosaka, vai saņēmēji pirms tam, kad iesniedza pieprasījumu atbalsta piešķiršanai, tirgū pārstāvēja vairāk kā 40 %.
(77)
Tirgus dati saistībā ar jaudas noslodzi jānosaka atbilstoši NACE klasifikācijas zemākajam līmenim. Turklāt, lai noteiktu, vai runa ir par lejupslīdošu tirgu un vai ir pārsniegta tirgus īpatsvara maksimālā robežvērtība, Komisijai konkrētais tirgus ir jānošķir, respektīvi, jādefinē produkti, kas saistīti ar attiecīgo ieguldījumu projektu.
6.3.1.2. Attiecīgie produkti
(78)
Ieguldījumu projekts attiecas uz OSB (orientēto skaidu plātņu) un skaidu plātņu ražošanu.
(79)
Skaidu plātnes ražo, samaisot sasmalcinātas apaļkoka skaidas un/vai atkārtoti izmantotas skaidas ar organisku saistvielu. Tās pamatā izmanto mēbeļu industrijā un iekštelpu apdarē.
(80)
OSB plātnes ražo, savienojot priežu skaidas trīs slāņos. OSB pamatā izmanto saliekamo māju koka karkasa konstrukcijām, iepakojumu rūpniecībā un vecu ēku remontam. OSB radīja 1950-os gados Ziemeļamerikā. Kokmateriālu tirgū tās ienāca 1980-os un 1990-os gados, un kopš tā laika tās bieži izmanto kā dārgāka materiāla - (skujkoku koksnes) saplākšņa - aizstājēju.
6.3.1.3. Konkrētais tirgus
(81)
Saskaņā ar 1998. gada RADP 7.6. punktu konkrētais produktu tirgus ietver ieguldījumu projekta produktus un produktus, kurus patērētājs (pamatojoties uz īpašām produkta pazīmēm, cenu un paredzēto pielietojumu) vai ražotājs (pamatojoties uz ražošanas iekārtu elastību) uzskatīs par to aizstājējiem. Ģeogrāfiskais tirgus ietver pamatā EEZ vai arī tās nozīmīgu daļu, ja konkurences apstākļus šajā reģionā ir iespējams pietiekami atšķirt no pārējiem EEZ reģioniem.
(82)
Projekts attiecas uz OSB un skaidu plātņu ražošanu. Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju ražošanas iekārtas neļauj ražot vairākus dažādus produktus, bet gan tikai šim produktam līdzīgus izstrādājumus ar dažādu virsmas kvalitāti. Tas nozīmē, ka no ražošanas viedokļa aizstāšana, pamatojoties uz ražošanas iekārtu elastību, ir izslēdzama.
(83)
Patērētāji noteiktā apmērā spēj savstarpēji aizstāt skaidu plātnes un OSB, īpaši koka karkasa konstrukciju gadījumā. Tomēr šāda veida aizstāšana attiecas tikai uz mazāk kā 10 % no tirgus apjoma un tādēļ ir klasificējama kā ierobežota (17), kas acīmredzot ir pamatojams ar dažādiem gala izmantojuma mērķiem un ievērojamo cenu atšķirību (OSB plātnes maksā EUR 285/m3 un skaidu plātnes EUR 117/m3). Komisija uzskata, ka šāda veida aizstājamība ir pārāk maza, lai pamatotu OSB un skaidu plātņu pieskaitīšanu vienam produktu tirgum.
(84)
Lēmumā par procedūras uzsākšanu atbilstoši LESD 108. panta 2. punktam Komisija pauda viedokli, ka skaidu plātnes veido atsevišķu produktu tirgu. Tā kā šis viedoklis nav apšaubīts, Komisija konstatē, ka vērtējuma nolūkos skaidu plātnes uzskatāmas par patstāvīgu produktu tirgu.
(85)
Saistībā ar OSB lēmumā par procedūras uzsākšanu atbilstoši LESD 108. panta 2. punktam konstatēts, ka EEZ starp OSB un (noteikta veida/kategorijas) saplāksni pastāv sava veida aizstājamība.
(86)
Saplāksnis ir daudzpusīgi izmantojams koksnes un polimēra kompozītmateriāls. Tas sastāv no nepāra skaita plānām koksnes kārtām - finiera, kas savienotas ar sintētisku vai dabisku līmi. Ir skujkoku un lapkoku koksnes saplākšņi. Skujkoku koksne ir materiāli no egles, baltegles un priedes, kas ir (pārsvarā) mūžzaļi skujkoki; lapkoku koksnes materiāli ir iegūti no kokiem ar platām lapām, kuriem ir augļi vai rieksti un vairumam no kuriem ziemā ir miera periods.
(87)
Lai gūtu skaidrību par OSB un dažāda veida/kategoriju saplākšņu aizstājamību, Komisija lūdza ieinteresētās personas iesniegt apsvērumus saistībā ar tā tirgus nošķiršanu, kam pieder OSB.
(88)
No Vācijas un saņēmēja nozīmīgākā konkurenta KronoGroup iesniegtajiem apsvērumiem vienprātīgi izriet, ka konkrētais OSB un saplākšņu tirgus ietver tādas gala izmantojuma jomas kā iepakojums, žogi, jumtu kopnes, grīdu segumi, iekšējie apšuvumi un sienu pārklājumi. Tikai šajās izmantojuma jomās aizvietošanas potenciāls starp OSB un saplākšņiem ir augstāks par 50 %. Materiālu atšķirīgo īpašību dēļ aizstājamības potenciāls transportlīdzekļu jomā (stipruma un svara attiecība) un mēbeļu industrijā (vizuālās īpašības) ir diezgan zems (mazāks par 20 %). Argumentus un aizstājamības līmeni atkarībā no gala izmantojuma apstiprināja Jaakko Pöyry pētījumi (18).
(89)
Gala izmantojuma veidi, kas norādīti 88. punktā, ir gandrīz tādi paši kā tie, kuros izmanto skujkoku koksnes saplākšņus (vienīgā atšķirība ir tā, ka skujkoku koksnes saplākšņus atšķirībā no OSB izmanto arī būvindustrijā). Savukārt aizstājamība starp OSB un lapkoku koksnes saplākšņiem nav pietiekami liela, lai pamatotu pieskaitīšanu vienam produktu tirgum.
(90)
Tādēļ Komisija attiecīgo produktu tirgu, kam pieder OSB, definē kā tādām gala izmantojuma jomām kā iepakojumi, žogi, jumtu kopnes, grīdu segumi, iekšējie apšuvumi un sienu pārklājumi paredzētu OSB un saplākšņu tirgu, kas lielā mērā sakrīt ar OSB un skujkoku koksnes saplākšņu tirgu.
(91)
Lai gan koka plātnes ievērojamā apmērā pārvadā pārrobežu mērogā, runa ir par masīvu, smagu produktu. Tā kā transportēšana, mērojot lielus attālumus, parasti rada pārāk lielas izmaksas, transportēšanas rādiuss aprobežojas ar 800 km. Atsevišķās piegādes teritorijas izskatās kā vairāki apļi, kas savstarpēji pārklājas, ar attiecīgo ražotni centrā. Tā kā atsevišķās ražotnes nav izvietotas vienmērīgi un dabiskās piegādes teritorijas pārklājas dažādos apmēros, ietekme daļēji pāriet no viena apļa uz otru, tādēļ var pieņemt, ka abu attiecīgo produktu gadījumā konkrētais ģeogrāfiskais tirgus ir EEZ (19).
6.3.1.4. Informācija par jaudas noslodzi
(92)
Saskaņā ar 7.7. punktu 1998. gada RADP strukturālā spēja saražot vairāk produkcijas nekā nepieciešams ir konstatējama gadījumos, ja attiecīgā sektora (daļas) jaudas izmantošanas līmenis vidusmērā pēdējos piecos gados ir par diviem procentu punktiem zemāks nekā visā apstrādes industrijā kopumā. Ievērojama spēja saražot vairāk produkcijas nekā nepieciešams konstatējama gadījumos, ja starpība attiecībā pret apstrādes industrijas vidusmēra rādītājiem ir lielāka par pieciem procentu punktiem.
(93)
Saskaņā ar 13. zemsvītras piezīmi 1998. gada RADP tirgus dati saistībā ar jaudas noslodzi jānosaka atbilstoši NACE klasifikācijas zemākajam līmenim. Komisija uzskata, ka Glunz un OSBD OSB un skaidu plātņu ražošana atbilst NACE 20.20 klasei (finiera, saplākšņu, koksnes šķiedras un skaidu plātņu ražošana), jo skaidu plātņu, saplākšņu un OSB ražošana veido 81 % no kopējās koka plātņu ražošanas Eiropā (20). Tādēļ Komisija uzskata, ka jaudas noslodzes vērtējumā jābalstās uz NACE 20.20 klases kritērijiem.
(94)
Vācija ir iesniegusi informāciju par vidusmēra jaudas izmantošanas līmeni attiecībā uz koka plātņu ražošanu NACE 20.20 klasē EEZ ietvaros laika posmā no 1994. līdz 1998. gadam (saistībā ar šiem pieciem gadiem informācija bija pieejama paziņojuma iesniegšanas laikā). Minētie dati, kas iegūti no neatkarīgu ekspertu pētījuma (21), atbilst 1998. gada RADP 7.7. punkta prasībām, jo attiecas uz zemākās NACE klases sektoru.
(95)
Gada jaudas aprēķina pamatā eksperts ir izmantojis ražošanas iekārtas dienas jaudu (23 stundas) 300 dienās viena gada laikā. Šos datus gada jaudas aprēķinam eksperts ir ieguvis, pamatojoties uz rūpniecības pārstāvju sniegto informāciju un personīgo datu bāzi (Wood-Based Panel Mill Databank), kas satur datus par atsevišķo ražotņu un presēšanas iekārtu jaudu. Saistībā ar noteiktajiem jaudas datiem (23 stundas/300 dienas) ir ņemtas vērā atšķirības starp mašīnu tipu/vecumu un ražotņu konfigurāciju.
(96)
Pētījumā ir secināts, ka laika posmā no 1994. līdz 1998. gadam (par šiem pieciem gadiem informācija bija pieejama paziņojuma iesniegšanas laikā) ikgadējais jaudas izmantošanas līmenis EEZ skaidu plātņu gadījumā bija 88,8 %, OSB - 80,4 %, bet skaidu plātnes un OSB kopā veidoja 88,8 %, savukārt koka plātnes kopumā - 85 % (NACE 20.20).
(97)
Koka plātņu rūpniecības (NACE 20.20) kopējā jaudas noslodze EEZ skatāma šajā tabulā:
1994.
1995.
1996.
1997.
1998.
Kopējā ražošana (1 000 m3)
30,673
32,412
32,566
35,178
36,481
Kopējā jauda (1 000 m3)
36,776
37,148
40,034
40,545
41,787
Noslodzes līmenis
83 %
87 %
81 %
87 %
87 %
(98)
Komisija ir ņēmusi vērā arī otru pētījumu (22), ko veica pēc tās pieprasījuma. Otrajā pētījumā, pamatojoties uz jaudu 22 stundās dienā un 345 dienās gadā, attiecībā uz 1995.-1997. gadu konstatēja vidusmēra noslodzi 81,8 % apmērā. Pētījums acīmredzot ir balstīts tikai uz moderno iekārtu vidusmēra gada jaudu, turklāt trūkst informācijas par citiem gadiem laika posmā no 1994. līdz 1998. gadam.
(99)
Saskaņā ar 3.1. punktu 1998. gada RADP, lai novērtētu iespējamās konkurences sekas konkrētajā tirgū, Komisija pēc nepieciešamības var izmantot neatkarīgu avotu datus. Gadījumā, ja šādi dati nav viegli pieejami, tā neierobežoti ņem vērā dalībvalstu iesniegto informāciju. Komisija uzskata, ka Vācijas iesniegtais pētījums ir pietiekami uzticams. Turklāt otrs pētījums, kurā sniegta nepilnīga informācija, novestu pie tāda paša rezultāta.
(100)
Laika posmā no 1994. līdz 1998. gadam ikgadējais vidusmēra jaudas noslodzes līmenis visā Savienības apstrādes rūpniecībā bija 81,72 %.
(101)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka ieguldījumu projekts radītu jaudas palielināšanos sektorā, kurā nav iespējams saražot vairāk produkcijas nekā nepieciešams. Tomēr saskaņā ar Pirmās instances tiesas spriedumu lietā Kronofrance pret Komisiju, ja Komisija secina, ka nepastāv strukturāla spēja saražot vairāk produkcijas nekā nepieciešams, tai ir jāpārbauda, vai tirgus nav lejupslīdošs.
6.3.1.5. Dati par acīmredzamo patēriņu
(102)
Lai noteiktu, vai tirgus ir lejupslīdošs, Komisija saskaņā ar 3.4. punktu 1998. gada RADP salīdzina attiecīgo produktu acīmredzamā patēriņa attīstību (t. i., ražošana plus imports, mīnus eksports) ar izaugsmes rādītāju visā apstrādes rūpniecībā EEZ.
(103)
Saskaņā ar 7.8. punktu 1998. gada RADP produkta tirgus ir uzskatāms par lejupslīdošu, ja attiecīgā produkta acīmredzamā patēriņa vidusmēra pieaugums gadā pēdējo piecu gadu laikā ir ievērojami zemāks (vismaz 10 %) par visas EEZ apstrādes rūpniecības vidusmēra pieaugumu gadā, izņemot gadījumu, ja pie relatīva pieauguma saistībā ar produktu ir novērojama izteikta augšupejas tendence. Absolūti lejupslīdošs tirgus ir tirgus, kura acīmredzamā patēriņa vidusmēra pieauguma līmenis gadā pēdējos piecos gados ir bijis negatīvs.
(104)
Apstrādes rūpniecībā EEZ vidusmēra izaugsmes rādītājs gadā laika posmā no 1993. līdz 1998. gadam (23) bija 5,78 %.
(105)
Neatkarīgā eksperta pētījums (24), kurā ir dati par skaidu plātņu acīmredzamo patēriņu (miljardos euro), saistībā ar laika posmu no 1993. līdz 1998. gadam (par šiem sešiem gadiem bija pieejama informācija paziņojuma iesniegšanas laikā) uzrāda šādus rādītājus:
Mljrd. EUR
1993.
1994.
1995.
1996.
1997.
1998.
Izaugsmes rādītājs gadā
Skaidu plātnes
4,61
4,78
5,91
4,98
5,71
5,65
4,15 %
(106)
Komisija konstatē, ka izaugsmes starpība (5,78 % attiecībā pret 4,15 %) ir lielāka par 10 %. Tādu pašu rezultātu iegūst, ja tā vietā pamatojumam izmanto par laika posmu līdz 1999. gadam (t. i., par laika posmu no 1994. līdz 1999. gadam) iegūtos rādītājus, kā to norādīja KronoGroup.
(107)
Savos apsvērumos Vācija atsaucas uz 1998. gada RADP 7.8. punktu, saskaņā ar kuru tirgu neuzskata par lejupslīdošu (arī tad, ja pieaugums gadā ir zemāks par apstrādes rūpniecības vidusmēra pieaugumu gadā EEZ), ja saistībā ar attiecīgo produktu pie relatīva pieauguma ir novērojama izteikta augšupejas tendence. Šajā sakarā Vācija atsaucās uz pētījumu, no kura izriet, ka laika posmā no 1973. līdz 2003. gadam skaidu plātņu acīmredzamais patēriņš pieauga par 36 % ātrāk nekā pievienotā vērtība apstrādes rūpniecībā kopumā.
(108)
Komisija uzskata, ka šis fakts nav pietiekams pierādījums ievērojamai augšupejas tendencei, kad skaidu plātņu pieprasījuma pieaugums ir relatīvs. Nosacījums 1998. gada RADP attiecas uz gadījumiem, kad konkrētā tirgus vidusmēra izaugsme gadā pēdējos piecos gados ir bijusi zema, taču pēdējos gados ir novērojams skaidrs pieaugums, kas nākamajos gados, proti, tuvākajā laikā varētu būt ilgtspējīgs, ja tiks veikti atbalstītie ieguldījumi. Tādējādi ir nodrošināts, ka atbalsta izraisītais konkurences izkropļojums ir neliels.
(109)
Turpretim pētījums ir balstīts uz ilgtermiņa datiem, kuri nesniedz iespēju prognozēt attīstību tuvākajā nākotnē, kas ir būtiskāk ietekmes novērtējumam. Turklāt tas satur datus par laika posmu līdz 2003. gadam, t. i., informāciju, kas paziņojuma iesniegšanas laikā 2000. gadā vēl nebija pieejama.
(110)
Tādēļ Komisija konstatē, ka skaidu plātņu tirgū atbilstoši 7.8. punktam 1998. gada RADP ir novērojama relatīva lejupslīde un šā produkta konkurences faktors T ir novērtējams ar 0,75.
(111)
Apstrādes rūpniecībā EEZ laika posmā no 1993. līdz 1998. gadam vidusmēra izaugsmes rādītājs gadā bija 5,78 %.
(112)
Paziņojumā Vācija atsaucas uz neatkarīga konsultanta pētījumu (25), kas par laika posmu no 1993. līdz 1998. gadam satur šādus datus (miljardos euro) par OSB un skaidu plātņu acīmredzamā patēriņa rādītājiem tādās gala izmantojuma jomās EEZ kā iepakojums, žogi, jumtu kopnes, grīdu segumi un iekšējie apšuvumi:
1993.
1994.
1995.
1996.
1997.
1998.
Izaugsmes rādītājs gadā
OSB
0,05
0,06
0,08
0,10
0,13
0,18
31,321 %
Saplākšņa kategorijas
0,46
0,55
0,55
0,48
0,50
0,49
1,175 %
OSB un saplākšņa kategorijas (26)
0,51
0,61
0,63
0,58
0,63
0,67
5,765 %
(113)
Tādējādi konkrētajā tirgū, kur ietilpst OSB un saplākšņu kategorijas tādās gala izmantojuma jomās kā iepakojums, žogi, jumtu kopnes, grīdu segumi un iekšējie apšuvumi, izaugsmes starpība (5,765 % attiecībā pret 5,78 %) nav lielāka par 10 %. Tas nozīmē, ka atbilstoši 1998. gada RADP 7.8. punktam konkrētais tirgus nav lejupslīdošs, tādēļ OSB tirgus konkurences faktors T novērtējams ar 1.
6.3.1.6. Konkrētā tirgus daļa
(114)
Nosakot konkurences faktoru, Komisijai saskaņā ar 1998. gada RADP 3.6. punktu ir jāpārbauda, vai tās grupas daļa, kurai pieder Glunz un OSBD, konkrētajā tirgū ir 40 % vai vairāk, kas varētu izraisīt nepieņemamu konkurences izkropļojumu, ja atbalstu piešķirtu maksimālā apmērā, kāds ir apstiprināts attiecīgajam atbalstāmajam reģionam.
(115)
Saistībā ar uzņēmuma TAFISA, pie kura pieder Glunz un OSBD, mātes sabiedrības SONAE grupas tirgus daļu EEZ līmenī (27) 1999. gadā (pirms ieguldījuma veikšanas) un 2002. gadā (pēc ieguldījuma veikšanas) Vācija ir iesniegusi šādus datus:
Produkcijas tirgi
1999. gads (pirms ieguldījuma veikšanas)
2002. gads (pēc ieguldījuma veikšanas)
Skaidu plātnes
[..]
[..]
OSB un saplākšņa kategorijas (28)
[..]
[..]
(116)
Iesniegtie dati apliecina, ka SONAE grupas daļa konkrētajā tirgū paziņojuma iesniegšanas laikā nepārsniedza 40 %. Tādēļ noteiktie konkurences faktori nav jāsamazina.
6.3.2. KAPITĀLA IEGULDĪJUMA/DARBAVIETU ATTIECĪBAS FAKTORS (I)
(117)
KronoGroup savos apsvērumos pauda viedokli, ka, nosakot kapitāla ieguldījuma/darbavietu attiecības faktoru un reģionālās ietekmes faktoru, nevar ņemt vērā darbavietas, kas ir pārņemtas no Glunz slēgtās skaidu plātņu ražotnes Zasenburgā (jo abi minētie faktori ir atkarīgi no ieguldījuma rezultātā radītā darbavietu skaita). KronoGroup uzskata, ka šo darbavietu ietveršana vērtējumā būtu pretrunā ar 1998. gada RADP noteikto mērķi attiecīgajā reģionā radīt jaunas darbavietas vietējiem iedzīvotājiem.
(118)
Jēdziens “radīt darbavietas” 1998. gada RADP izpratnē ir jāinterpretē saistībā ar atbalstāmo reģionu, jo, radot šajā reģionā darbavietas, projekts sekmēs tā attīstību. Tādēļ šķiet pamatoti, ka par “radītām darbavietām” uzskata jaunradītas darbavietas attiecīgajā reģionā. Turklāt, ņemot vērā pozitīvās ietekmes izplatību, jaunu darbavietu izveidošana atbalstāmajā reģionā nešaubīgi sekmētu pozitīvu attīstību tajā arī tad, ja darbavietās nodarbinātu iedzīvotājus no blakus esošiem reģioniem (šajā lietā runa ir par neatbalstāmu reģionu šajā pat dalībvalstī), un tādējādi būtu īstenots galvenais mērķis, ko paredz reģionālais atbalsts.
(119)
Tādēļ Komisija ņems vērā minētās darbavietas, nosakot ieguldījumu projekta kapitāla ieguldījuma/darbavietu attiecības un reģionālās ietekmes faktoru.
(120)
Minētais 1998. gada RADP nosaka kapitāla ieguldījuma/darbavietu attiecības faktoru, ar ko ir jāsaskaņo maksimāli pieļaujamā atbalsta intensitāte, lai atbalstītu tos projektus, kuri relatīvi liela darbavietu skaita radīšanas rezultātā efektīvi sekmētu bezdarba samazināšanos.
(121)
Dažādie kapitāla ieguldījuma/darbavietu attiecības faktori ir minēti 1998. gada RADP 3.10. punkta 2) apakšpunktā. Šajā gadījumā, pateicoties kopējiem ieguldījumiem EUR 199 400 000 apmērā, izveidos 355 darbavietas. Rezultātā iegūstam attiecību EUR 561 700 uz katru darbavietu, tādēļ faktors I maksimāli pieļaujamās atbalsta intensitātes saskaņošanai ir 0,8.
6.3.3. REĢIONĀLĀS IETEKMES FAKTORS (M)
(122)
Ar reģionālās ietekmes faktoru vērtē atbalstīta jauna ieguldījuma pozitīvo ietekmi uz attiecīgā atbalstāmā reģiona tautsaimniecību. Darbavietu izveidošana var kalpot par kritēriju projekta ieguldījumam attiecīgā reģiona attīstībā. Pateicoties ieguldījumiem ar augstu kapitāla intensitāti, attiecīgajā atbalstāmajā reģionā un atsevišķos blakus esošos reģionos iespējams izveidot ievērojamu skaitu netiešu darbavietu. Šajā kontekstā ar jaunu darbavietu izveidošanu jāsaprot projekta rezultātā tieši izveidotās darbavietas, kā arī tiešo piegādātāju un klientu izveidotās darbavietas, ko sekmējis atbalstītais ieguldījums.
(123)
Paziņojuma iesniegšanas laikā 2000. gada 7. augustā Vācija norādīja, ka ieguldījuma rezultātā pēc kokapstrādes centra pabeigšanas netieši izveidosies 520 darbavietas, un paskaidroja to rašanos atbilstoši pieprasījumam atsevišķās ražošanas jomās.
OSB ražošana
Netiešas darbavietas
OSB ražošana
Papilddarbinieki
Skaidu plātņu ražošana
Netiešas darbavietas
Skaidu plātņu ražošana
Papilddarbinieki
Kopumā
Koksnes apstrāde
61
11
70
12
154
Kokmateriāla transportēšana uz ražotni
42
8
77
14
141
Līmes transportēšana uz ražotni
5
8
13
Degvielas transportēšana uz ražotni
2
3
5
Melanīna papīra transportēšana
1
1
Piegāde no ražotnes klientam
50
9
76
14
149
Pakalpojumi (tehniskā apkope, iekārtu remonts)
17
3
17
3
40
Trešo personu veikta tīrīšana
5
5
10
Uzglabāšana, patēriņa preces strādnieku kolektīvam
2
5
7
Kopumā
184
31
262
43
520
(124)
Sagaidāmais jaunu darbavietu skaits ir aprēķināts tā, kā parādīts turpmāk.
(125)
Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju materiālu piegādei ražotnēm un galaproduktu piegādei klientiem ir nepieciešamas 309 darbavietas, tādējādi šīs ražošanas jomas ir nozīmīgākie netiešu darbavietu rašanās avoti.
(126)
Plānotās OSB ražošanas [..] m3 apmērā rezultātā sagaidāmā realizācija ir [..] m3. Lai radītu vienu kubikmetru galaprodukta ir nepieciešami aptuveni [..] m3 kokmateriāla, un tas nozīmē, ka gadā nepieciešamais kokmateriālu daudzums ir [..] m3. Gadā nepieciešamais līmes un ķimikāliju daudzums ir noteikts [..] t apmērā, bet degvielas daudzums - [..] t apmērā.
(127)
OSB produktu izejviela 100 % ir koksne, kuru iegūst 100 km rādiusā ap ražotni. Ražotnēm dienā nepieciešamais daudzums ir noteikts [..] m3 apmērā, ko piegādātu kravas automobiļi ar tilpumu [..] m3. Veicot braucienus 2 reizes dienā ar kravas automobili, kura tilpums ir [..] m3, dienas patēriņa nodrošināšanai ir nepieciešami 39 kravas automobiļi, kam savukārt nepieciešami 39 autovadītāji, kā arī 8 papilddarbinieki un 3 mehāniķi, kā rezultātā netieši veidojas 50 darbavietas. Tomēr Komisija uzskata, ka papilddarbinieku pozīcijas neatbilst darbavietu jēdzienam 1998. gada RADP 3.7. un 7.5. punkta (29) izpratnē. Tādēļ tā par atbilstošām var uzskatīt tikai 42 netieši izveidotas darbavietas materiālu piegādes nodrošināšanai ražotnēm.
(128)
Pieņemot, ka realizācija ir [..] m3, 251 darba dienā tiktu saražoti [..] m3 OSB produktu dienā, kurus transportētu kravas automobiļos ar tilpumu [..] m3. Lai nodrošinātu 46 braucienus dienā, ir nepieciešami 46 autovadītāji, 9 papilddarbinieki un 4 mehāniķi, tādējādi netieši veidotos 59 jaunas darbavietas. Neskaitot papilddarbiniekus, netieši veidotos 50 darbavietas, kas nodrošinātu galaproduktu piegādi klientiem.
(129)
Prognozētā skaidu plātņu ražotnes ražošanas jauda neapstrādātām skaidu plātnēm ir [..] m3 un apklātām skaidu plātnēm - [..] m3. Neapstrādāto skaidu plātņu realizācija ir plānota [..] m3 apmērā, bet apklāto skaidu plātņu gadījumā - [..] m3. Atšķirība starp pieņemtajām jaudām un realizācijas prognozēm veidojas tādēļ, ka ievērojamu skaidu plātņu daļu pārklāj. Prognozētais kopējais koksnes pieprasījums ir [..] m3 gadā. Gadā nepieciešamais līmes un ķimikāliju daudzums ir noteikts [..] t apmērā, bet degvielas daudzums - [..] t apmērā.
(130)
Arī skaidu plātņu gadījumā koksni piegādā no vietām 100 km rādiusā ap ražotni. Dienā nepieciešamais stumbra koksnes daudzums ir noteikts [..] m3 apmērā, koksne iepakojumam - [..] m3 un skaidas - [..] m3 apmērā. Stumbra koksnei noteiktais transporta tilpums ir [..] m3, bet tā transporta tilpums, kas paredzēts koksnei iepakojumam un skaidām - [..] m3. Tas nozīmē, ka dienā ir nepieciešami 72 braucieni un attiecīgi 72 autovadītāji un 14 papilddarbinieki, kā arī 5 mehāniķi, un tādējādi netieši veidojas 91 darbavieta. Ja atskaita papilddarbiniekus, skaidu plātņu ražotnei nepieciešamo materiālu piegādes jomā veidojas 77 darbavietas.
(131)
Pieņemot, ka realizācija ir [..] m3, 251 darba dienās tiktu saražoti [..] m3 skaidu plātņu dienā, ko transportētu kravas automobiļos ar tilpumu [..] m3. Ja no 71 autovadītāja, 14 papilddarbiniekiem un 5 mehāniķiem atskaita papilddarbiniekus, ir apstiprināmas 76 netieši radītas darbavietas, kas saistītas ar galaproduktu piegādi klientiem.
(132)
Vācija nav sniegusi informāciju par 19 netieši radītām darbavietām, kas veidosies abām ražotnēm paredzētās līmes, degvielas un melamīna papīra piegādes jomā. Taču Komisija uzskata šo skaitu par atbilstošu.
(133)
Tādēļ Komisija pieņem, ka transporta jomā kopumā netieši izveidos 264 darbavietas.
(134)
Koksnes apstrāde tiek veikta 251 darbdienu gadā, un ir otrs būtiskākais netieši radīto darbavietu avots.
(135)
OSB ražošanai dienā nepieciešami [..] m3 koksnes, 95 % no šā apjoma apstrādās mehāniski, bet 5 % - manuāli. Mehāniskai [..] m3 apstrādei nepieciešamas 25 brigādes, kas katra sastāv no 2 kokapstrādes darbiniekiem, kuri apkalpo attiecīgi 2 agregātus, uz katrām 6 brigādēm nepieciešams arī viens papilddarbinieks; katra brigāde dienā apstrādā [..] m3, tādējādi iegūst 54 darbavietas. Manuālajai [..] m3 apstrādei ir nepieciešami 13 mežstrādnieki, kas dienā apstrādā [..] m3 katrs. Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju papildus 67 netieši radītajām darbavietām veidojas 13 papilddarbinieku darbavietas, kā rezultātā kopējais darbavietu skaits ir 80. Taču no 67 netieši radītajām darbavietām tikai 61 būs atbalstāmajā reģionā vai tam blakus esošā reģionā, tādēļ vērā ir ņemts tikai šis skaits.
(136)
Skaidu plātņu ražošanai dienā ir nepieciešami [..] m3 koksnes, 95 % no šā apjoma apstrādās mehāniski, bet 5 % - manuāli. Pamatojoties uz līdzīgu aprēķinu kā attiecībā uz ar OSB ražošanu saistītajiem mežsaimniecības pasākumiem, Vācija ieguva 41 netieši izveidotu darbavietu, ieskaitot 5 papilddarbinieku darbavietas. Taču no 41 netieši radītās darbavietas tikai 32 būs atbalstāmajā reģionā vai tam blakus esošos reģionos, tādēļ vērā ir ņemts tikai šis skaits.
(137)
Pieņemot, ka iepakojumiem paredzētās koksnes daudzums dienā būs [..] m3, Vācija uzskata, ka netieši veidosies 36 darbavietas, kas nodrošinās kokmateriālu ieguvi, transportēšanu un sagarumošanu, kā arī 7 darbavietas papilddarbiniekiem un 7 darbavietas materiālu iegādes jomā, loģistikā utt. Tomēr no 43 netieši radītajām darbavietām tikai 38 būs atbalstāmajā reģionā vai tam blakus esošos reģionos.
(138)
Tādēļ Komisija uzskata, ka saistībā ar mežsaimniecības pasākumiem netieši veidosies 131 darbavieta.
(139)
Vācija nav sniegusi informāciju par 51 darbavietas plus 6 papilddarbinieku darbavietu izveidošanos pakalpojumu sektorā, kā arī uzglabāšanas un patēriņa preču jomā. Tā kā atsevišķas no šīm pozīcijām varētu kalpot abām ražotnēm, Komisija uzskata, ka reāli iespējama ir tikai 45 darbavietu netieša izveidošana.
(140)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, atbalstāmajā reģionā vai tam blakus esošajos reģionos netieši izveidosies 440 darbavietas. Neņemot vērā netiešās darbavietas, kas jau ir aizņemtas, kopējais netieši izveidoto darbavietu skaits būtu 407. Salīdzinot ar 355 tieši radītajām darbavietām, attiecības koeficients abos gadījumos pārsniedz 100 % (440, respektīvi, 407), tādēļ reģionālās ietekmes faktors (M) ir vērtējams ar 1,5.
6.3.4. IEGULDĪJUMU PROJEKTAM MAKSIMĀLI PIEĻAUJAMĀ ATBALSTA INTENSITĀTE
(141)
Saskaņā ar 1998. gada RADP 3.10. punktu maksimāli pieļaujamo atbalsta intensitāti aprēķina pēc formulas R × T × I × M (30).
(142)
Tā kā abu produktu gadījumā atšķiras konkurences faktors T (OSB gadījumā tas ir 1, bet skaidu plātņu gadījumā - 0,75), jānosaka, kā aprēķināms kombinētais konkurences faktors visam projektam. Šajā sakarā 1998. gada RADP nav sniegtas norādes.
(143)
Līdzīgā lietā, kas arī ietilpa 1998. gada RADP darbības jomā un attiecās uz diviem produktiem ar atšķirīgu konkurences faktoru (Valsts atbalsts C 15/06 - Pilkington (31)), Komisija konstatēja, ka abu konkurences faktoru novērtēšana, pamatojoties uz attiecīgo ieguldījuma daļu katram no abiem produktiem, būtu mākslīga, jo attiecīgais projekts attiecās uz pilnībā integrētu ražošanas vietu. Tādēļ Komisija vērtējumam izmantoja attiecību starp abiem produktiem radītajām jaudām.
(144)
Kā iepriekš norādīts šā lēmuma 2.3. iedaļā, projekts attiecas uz divām savstarpēji saistītām ražotnēm (OSB ražotni un skaidu plātņu ražotni), kas savstarpēji ir saistītas ar kopēju tehnisko infrastruktūru un pārvaldību. Kompensējamās izmaksas ir sadalāmas starp abām ražotnēm. Tādēļ atšķirībā no Pilkington lēmuma šajā gadījumā ir iespējams aprēķināt kombinētu konkurences faktoru abiem produktiem, pamatojoties uz kompensējamo ieguldījumu izmaksu attiecību.
(145)
Apsvērumos saistībā ar lēmumu par procedūras uzsākšanu Vācija kā trešo iespēju abu produktu atšķirīgo konkurences faktoru novērtēšanai ierosināja izmantot abu ražošanas iekārtu bruto segumu (32). Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju tādējādi būtu garantēts, ka abu produktu ieguldījums ir ietverts darbības rezultātos.
(146)
Atkarībā no attiecīgi prognozētās realizācijas visa ieguldījumu projekta konkurences faktors varētu būt 0,86 (aprēķins, pamatojoties uz jaudu attiecību (33)), 0,85 (aprēķins, pamatojoties uz ieguldījumu izmaksu attiecību (34)) vai 0,92 (aprēķins, pamatojoties uz bruto seguma attiecību (35)).
(147)
Tā kā pārējie divi maksimāli pieļaujamās atbalsta intensitātes noteikšanai nepieciešamie faktori ir novērtēti ar 0,8 (kapitāla ieguldījuma/darbavietu attiecība, I) un 1,5 (reģionālā ietekme, M), pēc formulas R × T × I × M saskaņā ar 1998. gada RADP 3.10. punktu, maksimāli pieļaujamā atbalsta intensitāte ir 36,12 %, 35,70 % vai 38,64 %. Tas nozīmē, ka jebkurā gadījumā Vācijas paziņotā atbalsta intensitāte 35 % apmērā ir saderīga ar 1998. gada RADP.
(148)
Tādēļ nav jākonstatē, kura pieeja izmantojama kombinētā konkurences faktora noteikšanai. Vācijas ierosinātā pieeja (kas sniedz visizdevīgāko rezultātu) ir noraidāma, jo tā ir pamatota ar datiem no 2004. gada, kas paziņojuma iesniegšanas laikā vēl nebija pieejami.
6.3.5. ATBALSTA ATGŪŠANAS RĪKOJUMA NEPIEMĒROŠANA
(149)
Jāatgādina, ka Vācija saņēmējiem jau ir izmaksājusi atbalstu EUR [..] apmērā (no apstiprinātās kopējās summas EUR 69 797 988).
(150)
Savos apsvērumos KronoGroup pauda viedokli, ka Komisijai ir jāizdod rīkojums par atbalsta pagaidu atgūšanu atbilstoši Regulas (EK) Nr. 659/1999 11. panta 2. punktam.
(151)
Rīkojums par atbalsta pagaidu atgūšanu ir ārkārtas pasākums, kuru Komisija piemēro tikai gadījumos, ja ir īstenoti specifiskie nosacījumi, ko paredz Regulas (EK) Nr. 659/1999 11. pants. KronoGroup nav iesniegusi pārliecinošus argumentus, kas apstiprinātu minēto nosacījumu izpildi. Jebkurā gadījumā šajā lietā rīkojums par atbalsta pagaidu atgūšanu nav piemērots pasākums.
VII. SECINĀJUMS
(152)
Komisija konstatē, ka Vācija apstrīdēto atbalstu ir izsniegusi, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu. Tomēr Vācijas piemērotā atbalsta intensitāte 35 % apmērā ir atbilstoša 1998. gada RADP prasībām. Tādēļ apstrīdētais atbalsts ir uzskatāms par saderīgu ar iekšējo tirgu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Saskaņā ar LESD 107. panta 3. punktu valsts atbalsts, ko Vācija īstenojusi attiecībā pret Glunz AG un OSB Deutschland GmbH EUR 69 797 988 apmērā ir saderīgs ar iekšējo tirgu.
2. pants
Lēmums ir adresēts Vācijas Federatīvajai Republikai.
Briselē, 2011. gada 23. martā