NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 44/2012
ze dne 17. ledna 2012,
kterým se pro rok 2012 stanoví rybolovná práva ve vodách EU a rybolovná práva, jimiž disponují plavidla EU v některých vodách mimo EU, pro některé rybí populace a skupiny rybích populací, na něž se vztahují mezinárodní jednání nebo dohody
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V čl. 43 odst. 3 Smlouvy se stanoví, že Rada přijme na návrh Komise opatření týkající se stanovení a přidělení rybolovných práv.
(2)
Nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (1) požaduje, aby Unie, s přihlédnutím k dostupným vědeckým, technickým a hospodářským doporučením, a zejména ke zprávám vypracovaným Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (VTHVR) jakož i s ohledem na doporučení regionálních poradních sborů, přijala opatření, jimiž se řídí přístup do vod a ke zdrojům a udržitelné provozování rybolovných činností.
(3)
Rada má přijmout opatření ke stanovení a přidělení rybolovných práv pro jednotlivé rybolovné oblasti nebo skupiny rybolovných oblastí, případně včetně některých podmínek funkčně spojených s užíváním těchto práv. Rybolovná práva by měla být rozdělena mezi jednotlivé členské státy způsobem, který každému členskému státu zajistí relativní stabilitu rybolovných činností pro každou populaci nebo loviště, a s náležitým ohledem na cíle společné rybářské politiky stanovené v nařízení (ES) č. 2371/2002.
(4)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení, pokud jde o revizi kvót pro huňáčka severního, které má Unie k dispozici ve vodách Grónska podoblastech ICES V a XIV podle dohody o partnerství v odvětví rybolvu s Grónskem, by měly být Komisi svěřeny příslušné pravomoci.
(5)
Za účelem zajištění jednotných podmínek provádění omezení odlovu některých populací druhů s krátkým životním cyklem by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o revizi TAC na základě vědeckých informací získaných v první polovině roku 2012. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (2).
(6)
Komise by měla přijmout okamžitě použitelné prováděcí akty týjkající se revize TAC pro populace s krátkým životním cyklem, je-li to v závažných, naléhavých a řádně odůvodněných případech nezbytné pro dosažení souladu s mezinárodními závazky Unie.
(7)
Některé TAC umožňují členským státům přidělit plavidlům účastnícím se zkoušek při řádně zdokumentovaném rybolovu dodatečné kvóty. Cílem těchto zkoušek je testovat systém založený na kvótách odlovu, aby se zabránilo výmětům a plýtvání s jinak využitelnými zdroji ryb. Nekontrolované výměty ryb jsou hrozbou pro dlouhodobou udržitelnost ryb jako veřejného statku, a tím pro cíle společné rybářské politiky. Naopak systémy založené na kvótách odlovu představují svou podstatou pro rybáře pobídku k optimalizaci výběru jejich rybolovných činností, pokud jde o úlovky. Za účelem dosažení racionálního řízení výmětů by měla řádně zdokumentovanému rybolovu podléhat místo vykládky v přístavu každá operace na moři. Podmínky pro přidělení dodatečných kvót členskými státy musí proto obsahovat povinnost zajistit používání televizních kamer s uzavřeným okruhem (CCTV), napojených na systém čidel; to umožní podrobně zaznamenat všechny uchovávané a vyřazené části úlovků. Systém založený na lidských pozorovatelích působících na palubě v reálném čase by byl méně účinný, nákladnější a méně spolehlivý. Za předpokladu, že jsou splněny požadavky směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (3), je proto použití CCTV v této době podmínkou pro dosažení režimů snížení výmětů, jako je řádně zdokumentovaný rybolov.
(8)
TAC by měly být stanoveny na základě dostupných vědeckých doporučení s ohledem na biologické a sociálně-ekonomické aspekty a měly by všem odvětvím rybolovu zajistit spravedlivé zacházení; rovněž je nezbytné zohlednit názory vyjádřené v konzultacích se zúčastněnými stranami, zejména na jednáních s Výborem pro rybolov a akvakulturu a dotyčnými regionálními poradními sbory.
(9)
Pro populace podléhající specifickým víceletým plánům by měly být TAC určeny v souladu s pravidly stanovenými v těchto plánech. Proto by měly být TAC pro populaci jazyka obecného v Severním moři, platýse evropského v Severním moři, tresky obecné v Severním moři, Skagerraku a východní části Lamanšského průlivu, tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři stanoveny v souladu s pravidly stanovenými v nařízení Rady (ES) č. 676/2007 ze dne 11. června 2007, kterým se stanoví víceletý plán pro lov populací platýse velkého a jazyka obecného v Severním moři (4), nařízení Rady (ES) č. 1342/2008 ze dne 18. prosince 2008, kterým se zavádí dlouhodobý plán pro populace tresky obecné a lov těchto populací (5) (dále jen „plán pro tresku obecnou“), a nařízení Rady (ES) č. 302/2009 ze dne 6. dubna 2009 o víceletém plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři (6).
(10)
U populací, u nichž nejsou k dispozici dostatečné nebo spolehlivé údaje, aby mohla být odhadnuta velikost populace, by opatření pro řízení a úrovně TAC měla vycházet z přístupu předběžné opatrnosti u řízení rybolovu podle čl. 3 písm. i) nařízení Rady (ES) č. 2371/2002, přičemž je třeba zohlednit faktory specifické pro jednotlivé populace, zejména dostupné informace o vývojových trendech populace a aspekty týkající se smíšeného rybolovu.
(11)
V souladu s článkem 2 nařízení Rady (ES) č. 847/96 ze dne 6. května 1996, kterým se stanoví dodatečné podmínky pro meziroční řízení celkových přípustných odlovů a kvót (7), je třeba určit, na které populace se vztahují různá opatření stanovená v uvedeném nařízení.
(12)
V souladu s články 11 a 12 nařízení (ES) č. 1342/2008, článkem 9 nařízení (ES) č. 676/2007, články 5 a 9 nařízení (ES) č. 302/2009 a s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 754/2009 ze dne 27. července 2009, kterým se některé skupiny plavidel vylučují z režimu intenzity rybolovu stanoveného v kapitole III nařízení (ES) č. 1342/2008 (8), je nezbytné stanovit stropy intenzity rybolovu pro rok 2012.
(13)
Na základě doporučení Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES) je vhodné nadále používat a revidovat systém řízení smačků rodu Ammodytes ve vodách EU oblastí ICES IIa, IIIa a podoblasti ICES IV.
(14)
U některých druhů, jako jsou některé druhy žraloků, by i omezená rybolovná činnost mohla mít za následek závažné riziko pro jejich zachování. Rybolovná práva pro takové druhy by proto měla být zcela omezena prostřednictvím všeobecného zákazu lovu těchto druhů.
(15)
Humr severský se loví v rámci smíšeného rybolovu druhů žijících při dně s různými jinými druhy. V oblasti západně od Irska nazývané Porcupine Bank se na základě vědeckých poznatků doporučuje, aby se objem úlovků tohoto druhu v roce 2012 nezvyšoval. S cílem i nadále napomáhat obnově této populace je vhodné zachovat omezení rybolovných práv v určité části této oblasti a v určitých obdobích pouze na lov pelagických druhů, při němž není loven humr severský.
(16)
Postupem podle dohod nebo protokolů o vztazích v oblasti rybolovu s Norskem (9), Faerskými ostrovy (10), Grónskem (11) a Islandem (12) jednala Unie o rybolovných právech s těmito partnery. Konzultace s Faerskými ostrovy dosud nebyly dokončeny a očekává se, že s tímto partnerem by ujednání na rok 2012 měla být uzavřena počátkem roku 2012. Podobně budou v roce 2012 pokračovat i konzultace s Islandem. Aby se zamezilo přerušení rybolovných činností Unie a současně se poskytla nezbytná pružnost umožňující uzavřít uvedená ujednání v roce 2012, je vhodné, aby Unie stanovila na prozatímním základě rybolovná práva pro populace, které jsou předmětem dohod s Islandem nebo Faerskými ostrovy.
(17)
V souladu s konzultacemi, které proběhly mezi pobřežními státy ohledně řízení makrely obecné, tresky modravé, atlantsko-skandinávského sledě obecného a tresky jednoskvrnné v Severním moři, může Unie povolit rybolov svým plavidlům až do výše 10 % nad rámec kvóty stanovené pro Unii pod podmínkou, že jakékoli množství odlovené nad rámec této kvóty bude odečteno od její kvóty v roce 2013. Podobně může Unie v roce 2013 využít nevyužitého množství až do výše 10 % kvóty stanovené pro Unii v roce 2012. Dotčeným členským státům je vhodné umožnit tuto flexibilitu v řízení těchto rybolovných práv, a to zejména tak, že se těmto státům povolí rozhodnout se pro využití kvóty flexibility.
(18)
Lov tresky obecné prováděný Unií v vodách EU a v mezinárodních vodách oblastí ICES I a IIB tradičně zahrnoval vedlejší úlovky tresky jednoskvrnné. Je proto nezbytné stanovit omezení vedlejších úlovků tresky jednoskvrnné v případě tohoto rybolovu, která jsou v souladu s historickými úrovněmi.
(19)
Unie je smluvní stranou několika organizací pro rybolov a účastní se činnosti dalších organizací jako spolupracující strana, která není členem organizace. Kromě toho v souladu s aktem o přistoupení z roku 2003 jsou ode dne přistoupení Polské republiky dohody o rybolovu do té doby Polskem uzavřené, jako je např. Úmluva o zachování a řízení populací tresky tmavé ve střední části Beringova moře, spravovány Unií. Uvedené organizace pro rybolov doporučily pro rok 2012 řadu opatření včetně rybolovných práv pro plavidla EU. Tato rybolovná práva měla být provedena v právu Unie.
(20)
Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku (NAFO) v roce 2011 na svém 33. výročním zasedání přijala řadu rybolovných práv pro rok 2012 pro některé populace v podoblastech 1-4 oblasti úmluvy NAFO. Tato rybolovná práva, která zahrnují některé TAC a v případě krevet v rybolovné divizi 3M rozpis rozdělení intenzity rybolovu, by měla být provedena do práva Unie.
(21)
Meziamerická komise pro tropické tuňáky (IATTC) na svém 82. výročním zasedání v roce 2011 přijala opatření k zachování tuňáka žlutoploutvého, tuňáka velkookého a tuňáka pruhovaného. IATTC přijala také rozhodnutí o zachování žraloka dlouhoploutvého. Tato opatření by měla být provedena v právu Unie.
(22)
Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT) přijala na výročním zasedání v roce 2011 tabulky souladu, které stanoví upravené kvóty a uvádějí, zda smluvní strany ICCAT využívaly rybolovná práva málo či nadměrně. ICCAT v této souvislosti konstatovala, že v roce 2010 Unie zcela nevyužila svou kvótu mečouna obecného v severním a jižním Atlantiku, tuňáka velkookého a severoatlantského tuňáka křídlatého. Aby byly dodrženy úpravy kvót Unie stanovené ICCAT, je třeba provést rozdělení těchto nevyužitých rybolovných práv na základě toho, v jaké míře jednotlivé státy svá práva nevyužily, aniž se přitom změní klíč pro roční přidělování TAC stanovený v tomto nařízení. S ohledem na výsledek téhož výročního zasedání byl dále pozměněn plán obnovy marlína modrého a marlína bělavého, byla snížena unijní kvóta pro marlína modrého, mírně se zvýšila unijní kvóta pro marlína bělavého a bylo přijato doporučení ICCAT týkající se zachování žraloků hedvábných. Tato opatření by měla být provedena v právu Unie.
(23)
Komise pro tuňáky Indického oceánu (IOTC) na svém výročním zasedání v roce 2011 nezměnila svá opatření, která se týkají rybolovných práv a která jsou v současné době provedena v právu Unie. Stávající příslušná opatření přijatá IOTC by měla být provedena v právu Unie.
(24)
Na třetím mezinárodním zasedání pro vytvoření regionální organizace pro řízení rybolovu v oblasti volného moře jižního Tichomoří (SPRFMO), konaném v květnu 2007, přijali účastníci prozatímní opatření, včetně rybolovných práv, na regulaci pelagického rybolovu a odlovu druhů žijících při dně v této oblasti až do vytvoření uvedené organizace pro řízení rybolovu. Tato prozatímní opatření byla revidována na druhé přípravné konferenci pro komisi SPRFMO pořádané v lednu 2011 a budou znovu revidována na třetí přípravné konferenci pro komisi SPRFMO, která se bude konat od 30. ledna do 3. února 2012. Uvedená prozatímní opatření jsou dobrovolná a podle mezinárodního práva nejsou právně závazná. Je nicméně vhodné v souladu se závazky týkajícími se spolupráce a ochrany zakotvenými v mezinárodním mořském právu provést uvedená opatření v právu Unie stanovením celkové kvóty pro Unii a rozdělení mezi dotčené členské státy.
(25)
Organizace pro rybolov v jihovýchodním Atlantiku (SEAFO) na svém výročním zasedání v roce 2011 nezměnila hodnoty celkového přípustného odlovu ledovky patagonské, červenice obecné, pilonošů rodu Beryx a kraba hlubokomořského, které odsouhlasila pro roky 2011 a 2012 na svém výročním zasedání v roce 2010. Stávající příslušná opatření přijatá SEAFO by měla být provedena v právu Unie.
(26)
V souladu s nejaktuálnějším vědeckým doporučením ICES a v souladu s mezinárodními závazky v rámci Úmluvy pro rybolov v severovýchodním Atlantiku (NEAFC) je třeba omezit intenzitu rybolovu některých hlubinných druhů.
(27)
Konání 8. výročního zasedání Komise pro rybolov v západním a středním Tichém oceánu (WCPFC) v roce 2011 bylo odloženo na rok 2012. Je vhodné, aby stávající opatření pro zachování a řízení. zůstala v platnosti až do uskutečnění tohoto výročního zasedání
(28)
Na svém výročním zasedání v roce 2011 nezměnily smluvní strany Úmluvy o zachování a řízení populací tresky tmavé ve střední části Beringova moře opatření týkající se rybolovných práv. Stávající příslušná opatření by měla být provedena v právu Unie.
(29)
Některá mezinárodní opatření, kterými se pro Unii vytvářejí či omezují rybolovná práva, jsou příslušnými regionálními organizacemi pro řízení rybolovu přijímána na konci roku a vstoupí v platnost před vstupem tohoto nařízení v platnost. Je tudíž nutné, aby ustanovení, kterými se taková opatření provádí do práva Unie, měla zpětnou působnost. Zejména proto, že rybářská sezóna v oblasti úmluvy CCAMLR (Komise pro zachování živých mořských zdrojů Antarktidy () trvá od 1. prosince jednoho roku do 30. listopadu následujícího roku a některá rybolovná práva nebo zákazy rybolovu v oblasti úmluvy CCAMLR jsou stanovovány na období počínající 1. prosincem 2011, je třeba, aby se příslušná opatření tohoto nařízení použila od uvedeného data. Touto zpětnou působností není dotčena zásada oprávněných očekávání, jelikož členové CCAMLR mají zákaz lovit v oblasti úmluvy CCAMLR bez oprávnění.
(30)
Dne 16. prosince 2011 vydala Unie prohlášení týkající se Bolívarovské republiky Venezuely (dále jen „Venezuela“) o udělení rybolovných práv ve vodách EU rybářským plavidlům plujícím pod vlajkou Venezuely ve výlučné ekonomické zóně při pobřeží Francouzské Guyany. Je třeba tedy stanovit rybolovná práva pro chňapalovité pro Venezuelu ve vodách EU.
(31)
Na využívání rybolovných práv stanovených v tomto nařízení, která jsou k dispozici plavidlům EU, se vztahuje nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (13), a zejména články 33 a 34 uvedeného nařízení týkající se zaznamenávání úlovků a intenzity rybolovu a oznamování údajů o vyčerpání rybolovných práv. Je tudíž nezbytné uvést kódy, které členské státy mají používat, když Komisi zasílají údaje týkající se vykládky populací podle tohoto nařízení.
(32)
S cílem zabránit přerušení rybářských činností a za účelem zajištění obživy rybářů Unie by se toto nařízení mělo použít od 1. ledna 2012, s výjimkou ustanovení týkajících se omezení intenzity rybolovu, která by se měla použít od 1. února 2012, a zvláštních ustanovení týkajících se konkrétních oblastí, která by měla mít zvláštní datum použitelnosti, jak je uvedeno ve 29. bodě odůvodnění. Z důvodů naléhavosti by mělo toto nařízení vstoupit v platnost ihned po svém vyhlášení.
(33)
Při využívání rybolovných práv by měla být v plném rozsahu dodržována příslušná ustanovení práva Unie,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE
Článek 1
Předmět
1. Toto nařízení stanoví rybolovná práva ve vodách EU a rybolovná práva, jimiž disponují plavidla EU v některých vodách mimo EU, pro některé rybí populace a skupiny rybích populací, na něž se vztahují mezinárodní jednání nebo dohody.
2. Rybolovná práva uvedená v odstavci 1 zahrnují:
a)
omezení odlovu v roce 2012;
b)
omezení intenzity rybolovu v období od 1. února 2012 do 31. ledna 2013;
c)
rybolovná práva pro období od 1. prosince 2011 do 30. listopadu 2012 pro některé rybí populace v oblasti úmluvy CCAMLR a
d)
rybolovná práva na období uvedená v článku 27 pro některé populace v oblasti úmluvy IATTC.
3. Tímto nařízením se rovněž stanoví rybolovná práva pro některé rybí populace a skupiny rybích populací, které jsou předmětem konzultací v oblasti rybolovu se třetími zeměmi. Konečná rybolovná práva se stanoví po uzavření těchto konzultací v souladu se Smlouvou.
4. Některá rybolovná práva uvedená v příloze I zůstávají nepřidělena a nesmějí být členskými státy využita, dokud nebudou stanovena konečná rybolovná práva podle odstavce 3.
Článek 2
Oblast působnosti
Toto nařízení se vztahuje na:
a)
plavidla EU, a
b)
plavidla třetích zemí ve vodách EU.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„plavidlem EU“ rybářské plavidlo plující pod vlajkou členského státu a registrované v Unii;
b)
„plavidlem třetí země“ rybářské plavidlo plující pod vlajkou třetí země a registrované ve třetí zemi;
c)
„vodami EU“ vody pod svrchovaností nebo pravomocí členských států s výjimkou vod přiléhajících k zámořským zemím a územím uvedeným v příloze II Smlouvy;
d)
„celkovým přípustným odlovem“ (TAC) množství, které může být každý rok uloveno z každé populace ryb a vyloženo;
e)
„kvótou“ podíl TAC přidělený Unii, členskému státu nebo třetí zemi;
f)
„mezinárodními vodami“ vody, které nepodléhají svrchovanosti ani pravomoci žádného státu;
g)
„velikostí oka“ velikost oka rybářských sítí určená v souladu s nařízením (ES) č. 517/2008 (14).
Článek 4
Rybolovné oblasti
Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice oblastí:
a)
„oblasti ICES“ (Mezinárodní rada pro průzkum moří) jsou zeměpisné oblasti vymezené v příloze III nařízení (ES) č. 218/2009 (15);
b)
„Skagerrakem“ se rozumí zeměpisná oblast, která je na západě ohraničena linií vedoucí od majáku Hanstholm k majáku Lindesnes a na jihu hranicí vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží;
c)
„Kattegatem“ se rozumí zeměpisná oblast vymezená na severu linií vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží a na jihu hranicí vedoucí od Hasenøre ke Gnibens Spids, od Korshage ke Spodsbjergu a od Gilbjerg Hoved ke Kullenu;
d)
„oblasti CECAF“ (Výbor pro rybolov ve středovýchodním Atlantiku) jsou zeměpisné oblasti vymezené v příloze II nařízení (ES) č. 216/2009 (16);
e)
„oblasti NAFO“ (Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku) jsou zeměpisné oblasti vymezené v příloze nařízení (ES) č. 217/2009 (17);
f)
„oblast úmluvy SEAFO“ (Organizace pro rybolov v jihovýchodním Atlantiku) je zeměpisná oblast vymezená v Úmluvě o ochraně a řízení rybolovných zdrojů v jihovýchodním Atlantiku Evropským společenstvím (18);
g)
„oblast úmluvy ICCAT“ (Mezinárodní komise na ochranu tuňáků v Atlantiku) je zeměpisná oblast vymezená v Mezinárodní úmluvě na ochranu tuňáků v Atlantiku (19);
h)
„oblast úmluvy CCAMLR“ (Úmluva o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě) je zeměpisná oblast vymezená v čl. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 601/ (20);
i)
„oblast úmluvy IATTC“ (Meziamerická komise pro tropické tuňáky) je zeměpisná oblast vymezená v Úmluvě o posílení Meziamerické komise pro tropické tuňáky zřízené úmluvou mezi Spojenými státy americkými a Kostarickou republikou z roku 1949 (21);
j)
„oblast úmluvy IOTC“ (Komise pro tuňáky Indického oceánu) je zeměpisná oblast vymezená v Dohodě o zřízení Komise pro tuňáky Indického oceánu (22);
k)
„oblast úmluvy SPRFMO“ (Regionální organizace pro řízení rybolovu v jižním Tichomoří) je zeměpisná oblast na volném moři jižně od 10o s. š., severně od oblasti úmluvy CCAMLR, východně od oblasti úmluvy SIOFA vymezené v Dohodě o rybolovu v jižním Indickém oceánu (23) a západně od oblastí pod rybářskou jurisdikcí států Jižní Ameriky;
l)
„oblast úmluvy WCPFC“ (Komise pro rybolov v západním a středním Tichém oceánu) je zeměpisná oblast vymezená v Úmluvě o zachování a řízení vysoce stěhovavých rybích populací v západním a středním Tichém oceánu (24);
m)
„oblast volného moře Beringova moře“ je zeměpisná oblast volného moře Beringova moře vzdálená více než 200 námořních mil od základních linií, odkud se měří šířka teritoriálních vod pobřežních států Beringova moře.
HLAVA II
RYBOLOVNÁ PRÁVA PRO PLAVIDLA EU
KAPITOLA I
Obecná ustanovení
Článek 5
TAC a rozdělení
1. TAC pro plavidla EU ve vodách EU nebo v některých vodách mimo EU, jejich rozdělení mezi členské státy a případné podmínky funkčně spojené s užíváním těchto práv jsou stanoveny v příloze I.
2. Plavidla EU jsou oprávněna k odlovu v mezích TAC stanovených v příloze I ve vodách podléhajících rybářské jurisdikci Faerských ostrovů, Grónska, Islandu a Norska a v rybolovné oblasti kolem ostrova Jan Mayen, a to za podmínek stanovených v článku 14 a v příloze III tohoto nařízení a v nařízení (ES) č. 1006/2008 (25) a v prováděcích předpisech k uvedenému nařízení.
3. Komise reviduje kvóty pro huňáčka severního, které má Unie k dispozici ve vodách Grónska podoblastech ICES V a XIV na základě TAC a množství přidělených Unii Grónskem v souladu s Dohodou mezi Evropským společenstvím na jedné straně a vládou Dánska a místní vládou Grónska na straně druhé o partnerství v odvětví rybolovu a protokolem k této dohodě.
4. S ohledem na vědecké informace shromážděné v první polovině roku 2012 může Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijatých v souladu s postupem podle čl. 37 odst. 2 revidovat TAC stanovené v příloze I pro tyto populace:
a)
populace smačků rodu Ammodytes a související vedlejší úlovky ve vodách EU v divizích ICES IIa a IIIa a podoblasti ICES IV v souladu s přílohou IIB tohoto nařízení;
b)
populace tresky Esmarkovy a související vedlejší úlovky v podoblasti ICES IIIa a ve vodách EU divize ICES IIa a v podoblasti ICES IV a
c)
populace šprota obecného a související vedlejší úlovky ve vodách EU divize ICES IIa a podoblasti ICES IV.
5. V řádně odůvodněných naléhavých případech týkajících se dodržování mezinárodních závazků ze strany Unie Komise reviduje TAC stanovené v příloze I pro populace uvedené v odstavci 4 tohoto článku prostřednictvím okamžitě použitelných prováděcích aktů postupem podle čl. 38 odst. 3. Tyto akty zůstávají v platnosti po dobu použitelnosti tohoto nařízení, v každém případě nejpozději do 31. prosince 2012.
Článek 6
Dodatečné příděly pro plavidla účastnící se zkoušek při řádně zdokumentovaném rybolovu
1. Členský státy může plavidlu plujícímu pod jeho vlajkou účastnícímu se zkoušek při řádně zdokumentovaném rybolovu přidělit dodatečné kvóty pro některé populace. Tyto populace jsou uvedeny v příloze I. Dodatečné kvóty nesmějí překročit celkové množství stanovené v příloze I jako procentuální podíl z kvóty přidělené dotyčnému členskému státu.
2. Dodatečné kvóty podle odstavce 1 lze přidělit, pouze pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
plavidlo používá televizní kamery s uzavřeným okruhem (CCTV), napojené na systém čidel, které zaznamenávají všechny rybolovné a zpracovatelské činnosti na palubě plavidel;
b)
výše dodatečných kvót přidělených jednomu plavidlu účastnícímu se zkoušek při řádně zdokumentovaném rybolovu nepřesáhne 75 % výmětů předpokládaných u typu plavidla, k němuž toto plavidlo patří, a v žádném případě nepředstavuje více než 30 % zvýšení základní kvóty přidělené tomuto plavidlu a
c)
všechny úlovky populací, na něž se vztahuje přidělení dodatečných kvót, odlovené tímto plavidlem se započítávají do jemu přidělené celkové kvóty.
Bez ohledu na písmeno b), může ve výjimečných případech členský stát plavidlu plujícímu pod jeho vlajkou přidělit více než 75 % výmětů předpokládaných u typu plavidla, k němuž toto plavidlo patří, pokud:
i)
odhadované výměty pro tento typ plavidla nepřesahují 10 %,
ii)
lze prokázat, že zahrnutí tohoto typu plavidla je důležité pro posouzení potenciálu systému CCTV pro kontrolní účely a
iii)
všechna plavidla účastnící se zkoušek nepřekročí celkovou hranici 75 % předpokládaných výmětů.
3. Jestliže členský stát zjistí, že plavidlo, které se účastní zkoušek při řádně zdokumentovaném rybolovu, neplní podmínky stanovené v odstavci 2, okamžitě mu odejme přidělené dodatečné kvóty a pro zbytek roku 2012 je vyloučí z další účasti na uvedených zkouškách.
4. Členský stát předloží Komisi před přidělením dodatečných kvót podle odstavce 1 tyto informace:
a)
seznam plavidel plujících pod kjeho vlajkou účastnících se daných zkoušek při řádně zdokumentovaném rybolovu;
b)
specifikace zařízení pro dálkové elektronické sledování umístěného na palubě těchto plavidel;
c)
kapacitu, druh a specifikace zařízení používaných těmito plavidly;
d)
odhadované výměty každého typu plavidla, které se účastní zkoušek, a
e)
množství úlovků populace, na niž se vztahuje příslušný TAC, odlovené plavidly, které se účastní zkoušek, v roce 2011.
5. Komise může požadovat, aby bylo posouzení odhadovaných výmětů pro typy plavidel uvedené v odst. 2 písm. b) předloženo vědeckému poradnímu orgánu k přezkumu. Není-li posouzení schváleno, dotčený členský stát písemně informuje Komisi o opatřeních přijatých s cílem zajistit, aby příslušná plavidla splňovala podmínku pro odhadované výměty uvedenou v odst. 2 písm. b).
Článek 7
Flexibilita v řízení některých populací
1. Pro některé populace uvedené v příloze I může členský stát rozhodnout o zvýšení původní kvóty uvedené v příloze I o 10 %. Dotčený členský stát oznámí své rozhodnutí Komisi. Na základě tohoto oznámení se zvýšená kvóta považuje za kvótu přidělenou danému členskému státu.
2. Veškerá množství odlovená v roce 2012 v rámci této zvýšené kvóty, která překračují původní kvótu, se pro účely výpočtu kvóty dotčeného členského státu pro příslušnou populaci v roce 2013 odečítají.
3. Veškerá množství neodlovená v rámci původní kvóty až do výše 10 % této kvóty se pro účely výpočtu kvóty dotčeného členského státu pro příslušnou populaci v roce 2013 přičítají.
Článek 8
Podmínky vykládky úlovků a vedlejších úlovků
Ryby z populací, pro které jsou stanoveny TAC, smějí být uchovávány na palubě nebo vyloženy, pouze pokud:
a)
odlov byl proveden plavidly plujícími pod vlajkou členského státu, jenž má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána, nebo
b)
odlov představuje tu část kvóty EU, která nebyla v podobě kvót rozdělena mezi členské státy, a uvedená kvóta EU není vyčerpána.
Článek 9
Omezení intenzity rybolovu
Od 1. února 2012 do 31. ledna 2013 platí omezení intenzity rybolovu stanovená v příloze IIA pro některé populace tresky obecné, platýse evropského nebo jazyka obecného v těchto oblastech:
a)
Skagerrak;
b)
část divize ICES IIIa, která nepatří do oblastí Skagerrak a Kattegat;
c)
podoblast ICES IV;
d)
vody EU divize ICES IIa a
e)
divize ICES VIId.
Článek 10
Omezení odlovu a intenzity v hlubinném rybolovu
1. Ustanovení čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 2347/2002 (26), kterým se stanoví zvláštní podmínky přístupu k rybolovu hlubinných populací, se vztahuje na platýse černého. Odlov, uchovávání na palubě, překládka a vykládka platýse černého se řídí podmínkami uvedenými v daném článku.
2. Členské státy zajistí, aby úroveň intenzity rybolovu plavidel majících povolení k hlubinnému rybolovu uvedená v čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 2347/2002, měřená v kilowattdnech strávených mimo přístav, nepřekročila v roce 2012 65 % průměrné roční intenzity rybolovu vynaložené plavidly daného členského státu v roce 2003 při rybářských výjezdech, které se uskutečnily s povolením k hlubinnému rybolovu nebo při kterých byly odloveny hlubinné druhy uvedené v přílohách I a II daného nařízení. Tento odstavec se vztahuje pouze na rybářské výjezdy, při nichž bylo odloveno více než 100 kg hlubinných druhů jiných než stříbrnice atlantské.
Článek 11
Zvláštní ustanovení týkající se rozdělení rybolovných práv
1. Rozdělením rybolovných práv mezi členské státy stanoveným v tomto nařízení nejsou dotčeny:
a)
výměny provedené podle čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002;
b)
přerozdělení provedená podle článku 37 nařízení (ES) č. 1224/2009 nebo podle čl. 10 odst. 4 nařízení (ES) č. 1006/2008;
c)
dodatečné vykládky povolené podle článku 3 nařízení (ES) č. 847/96;
d)
množství převedená v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 847/96;
e)
odpočty provedené podle článků 37, 105, 106 a 107 nařízení (ES) č. 1224/2009.
2. Není-li v příloze I tohoto nařízení stanoveno jinak, použije se článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 na populace, na které se vztahuje preventivní TAC, a čl. 3 odst. 2 a 3 a článek 4 uvedeného nařízení na populace, na které se vztahuje analytický TAC.
Článek 12
Období zákazu rybolovu
1. V období od 1. května do 31. července 2012 je v oblasti Porcupine Bank zakázáno lovit nebo uchovávat na palubě ryby těchto druhů: mníkovec bělolemý, mník modrý a mník mořský.
2. Pro účely tohoto článku zahrnuje oblast Porcupine Bank zeměpisnou oblast vymezenou loxodromami, které postupně spojují tyto souřadnice:
Bod
Severní šířka
Západní délka
1
52° 27′
12° 19′
2
52° 40′
12° 30′
3
52° 47′
12° 39,600′
4
52° 47′
12° 56′
5
52° 13,5′
13° 53,830′
6
51° 22′
14° 24′
7
51° 22′
14° 03′
8
52° 10′
13° 25′
9
52° 32′
13° 07,500′
10
52° 43′
12° 55′
11
52° 43′
12° 43′
12
52° 38,800′
12° 37′
13
52° 27′
12° 23′
14
52° 27′
12° 19′
3. Odchylně od odstavce 1 se plavidlům, která mají na palubě druhy uvedené ve zmíněném odstavci, povoluje průjezd oblastí Porcupine Bank v souladu s čl. 50 odst. 3, 4 a 5 nařízení (ES) č. 1224/2009.
Článek 13
Zakázané druhy
1. Plavidla EU mají zakázáno lovit, uchovávat na palubě, překládat a vykládat tyto druhy:
a)
žraloka velikého (Cetorhinus maximus) a žraloka bílého (Carcharodon carcharias) ve vodách EU i mimo ně a
b)
žraloka nosatého (Lamna nasus) ve všech vodách, není-li v příloze I části B nařízení (EU) č. 43/2012 (27) stanoveno jinak;
c)
polorejnoka křídlatého (Squatina squatina) ve vodách EU;
d)
rejnoka hladkého (Dipturus batis) ve vodách EU divize ICES IIa a podoblastí ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX a X;
e)
rejnoka vlnitého (Raja undulata) a rejnoka bílého (Rostroraja alba) ve vodách EU podoblastí ICES VI, VII, VIII, IX a X;
f)
pilohřbetovité (Rhinobatidae) ve vodách EU podoblastí ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X a XII.
2. Při náhodném ulovení nesmějí být druhy uvedené v odstavci 1 poraněny. Ihned se vypouštějí.
Článek 14
Předávání údajů
Předkládají-li členské státy podle článků 33 a 34 nařízení (ES) č. 1224/2009 Komisi údaje týkající se vykládek objemů odlovených populací, použijí kódy populací stanovené v příloze I tohoto nařízení.
KAPITOLA II
Oprávnění k rybolovu ve vodách třetích zemí
Článek 15
Oprávnění k rybolovu
1. Maximální počet oprávnění k rybolovu pro plavidla Unie provádějící rybolov ve vodách třetí země je stanoven v příloze III.
2. Pokud členský stát převede na základě čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002 kvótu jinému členskému státu (dále jen „výměna“) v rybolovných oblastech vymezených v příloze III, musí být součástí převodu také odpovídající převod oprávnění k rybolovu a převod musí být oznámen Komisi. Celkový počet oprávnění k rybolovu pro každou rybolovnou oblast, který je stanoven v příloze III, však nesmí být překročen.
KAPITOLA III
Rybolovná práva ve vodách regionálních organizací pro řízení rybolovu
Oddíl 1
Oblast Úmluvy ICCAT
Článek 16
Omezení rybolovu, kapacity chovu a výkrmu tuňáka obecného
1. Počet návnadových člunů a člunů s vlečnými šňůrami EU oprávněných aktivně lovit tuňáka obecného o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm ve východním Atlantiku je omezen podle přílohy IV bodu 1.
2. Počet plavidel EU provozujících drobný pobřežní rybolov oprávněných aktivně lovit tuňáka obecného o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm ve Středozemním moři je omezen podle ustanovení přílohy IV bodu 2.
3. Počet plavidel EU, která loví tuňáka obecného v Jaderském moři pro účely chovu a jsou oprávněna aktivně lovit tuňáka obecného o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm, je omezen podle ustanovení přílohy IV bodu 3.
4. Počet a celková hrubá prostornost rybářských plavidel oprávněných lovit, uchovávat na palubě, překládat, přepravovat nebo vykládat tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři je omezena podle ustanovení přílohy IV bodu 4.
5. Počet vězenců používaných ve východním Atlantiku a Středozemním moři pro lov tuňáka obecného je omezen podle ustanovení přílohy IV bodu 5.
6. Kapacita chovu, kapacita výkrmu tuňáka obecného a maximální vysazení uloveného volně žijícího tuňáka obecného přidělené chovům ve východním Atlantiku a Středozemním moři jsou omezeny podle ustanovení přílohy IV bodu 6.
Článek 17
Dodatečné podmínky týkající se kvóty tuňáka obecného přidělené v příloze ID
Vedle období zákazu stanoveného v čl. 7 odst. 2 nařízení (ES) č. 302/2009 se zakazuje rybolov tuňáka obecného košelkovými nevody ve východním Atlantiku a ve Středozemním moři od 15. dubna do 15. května 2012.
Článek 18
Rekreační a sportovní rybolov
Pro rekreační a sportovní rybolov tuňáka obecného přidělí členské státy zvláštní kvótu ze svých kvót přidělených v příloze ID.
Článek 19
Žraloci
1. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla liškounů velkookých (Alopias superciliosus) nebo části jeho upravených těl.
2. Zakazuje se provádět cílený rybolov liškounů rodu Alopias.
3. U rybolovu v oblasti úmluvy ICCAT se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla kladivounů rodu Sphyrnidae (kromě druhu Sphyrna tiburo) nebo části jejich upravených těl.
4. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla žraloků dlouhoploutvých (Carcharhinus longimanus) nebo části jejich upravených těl.
5. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě žraloky hedvábné (Carcharhinus falciformis).
Oddíl 2
Oblast Úmluvy CCAMLR
Článek 20
Zákazy a omezení rybolovu
1. Cílený rybolov druhů uvedených v příloze V části A je v oblastech a obdobích v ní uvedených zakázán.
2. Pokud jde o průzkumný rybolov, vztahují se TAC na úlovky a vedlejší úlovky uvedené v příloze V části B na podoblasti v ní uvedené.
Článek 21
Průzkumný rybolov
1. Pouze členské státy, které jsou členy komise CCAMLR, se mohou v roce 2012 účastnit průzkumného rybolovu ledovek rodu Dissostichus pomocí dlouhých lovných šňůr v podoblastech FAO 88.1 a 88.2 a rovněž v divizích 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3a, které nepatří do oblastí vnitrostátní jurisdikce. Pokud se daný členský hodlá takového rybolovu zúčastnit, oznámí to sekretariátu CCAMLR a Komisi v souladu s článkem 7 a 7a nařízení (ES) č. 601/2004 a v každém případě nejpozději 1. června 2012.
2. Pro podoblasti FAO 88.1 a 88.2 a divize 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3a jsou v části B přílohy V stanoveny TAC a omezení pro vedlejší úlovky na podoblast a divizi a jejich rozdělení mezi malé výzkumné jednotky. Rybolov v jakékoli malé výzkumné jednotce je zastaven, jakmile ohlášené úlovky dosáhnou stanovených TAC, a daná jednotka zůstává pro rybolov uzavřena po zbytek sezóny.
3. Rybolov se provádí na takové zeměpisné ploše a v takových hloubkách, které jsou nezbytné k získání informací potřebných pro stanovení rybolovného potenciálu a k zamezení nadměrné koncentrace odlovu a intenzity rybolovu. V podoblastech FAO 88.1 a 88.2. a divizích FAO 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3a je však rybolov zakázán v hloubkách menších než 550 m.
Článek 22
Lov krunýřovky krilové během rybářské sezóny 2012/13
1. Během rybářské sezóny 2012/13 mohou lovit krunýřovku krilovou (Euphausia superba) v oblasti úmluvy CCAMLR pouze ty členské státy, které jsou členy komise CCAMLR. Pokud členský stát hodlá lovit krunýřovku krilovou v oblasti úmluvy CCAMLR, oznámí sekretariátu CCAMLR v souladu s článkem 5a nařízení (ES) č. 601/2004 a Komisi a v každém případě nejpozději 1. června 2012:
a)
za použití formuláře uvedeného v příloze V části C svůj úmysl lovit krunýřovku krilovou;
b)
za použití formuláře uvedeného v příloze V části D konfigurace sítí.
2. Oznámení uvedené v odstavci 1 tohoto článku zahrnuje informace stanovené v článku 3 nařízení (ES) č. 601/2004 pro všechna plavidla, kterým členský stát udělí oprávnění účastnit se lovu krunýřovky krilové.
3. Členský stát, který má v úmyslu lovit krunýřovku krilovou v oblasti úmluvy CCAMLR, oznamí svůj záměr v tomto směru, pouze pokud jde o plavidla s oprávněním k rybolovu plující v době oznámení buď pod jeho vlajkou nebo pod vlajkou jiné členské země CCAMLR, přičemž se předpokládá, že v době uskutečnění rybolovu budou plout pod vlajkou uvedeného členského státu.
4. Členským státům se umožní, aby udělily oprávnění k účasti na lovu krunýřovky krilové jinému plavidlu než plavidlu, které bylo v souladu s odstavci 1, 2 a 3 tohoto článku oznámeno sekretariátu CCAMLR, pokud je oprávněnému plavidlu zabráněno účastnit se lovu z oprávněných provozních důvodů nebo z důvodu vyšší moci. Za takových okolností dotyčný členský stát okamžitě uvědomí sekretariát CCAMLR a Komisi a poskytne jim:
a)
úplné údaje o předpokládaném náhradním plavidle nebo plavidlech, včetně informací stanovených v článku 3 nařízení (ES) č. 601/2004;
b)
úplný výčet důvodů, které vedly k nahrazení plavidla, a příslušné podpůrné dokumenty nebo odkazy.
5. Členské státy neudělí oprávnění k účasti na lovu krunýřovky krilové žádnému plavidlu uvedenému na seznamu plavidel, která prováděla nezákonné, nehlášené nebo neregulované rybolovné činnosti, vypracovaném CCAMLR.
Oddíl 3
Oblast Úmluvy IOTC
Článek 23
Omezení rybolovné kapacity rybářských plavidel lovících v oblasti úmluvy IOTC
1. Maximální počet plavidel Unie lovících tropické tuňáky v oblasti IOTC a odpovídající kapacita hrubé prostornosti jsou stanoveny v bodě 1 přílohy VI.
2. Maximální počet plavidel Unie lovících mečouna obecného (Xiphias gladius) a tuňáka křídlatého (Thunnus alalunga) v oblasti úmluvy IOTC a odpovídající kapacita hrubé prostornostijsou stanoveny v bodě 2 přílohy VI.
3. Členské státy mohou změnit přidělení plavidel mezi oběma typy rybolovu uvedenými v odstavcích 1 a 2, pokud mohou Komisi prokázat, že tato změna nezvýší intenzitu rybolovu dotyčných populací ryb.
4. Členské státy zajistí, že tam, kde je navrhován převod kapacity na jejich loďstvo, jsou plavidla, jež se převedou, v evidenci plavidel IOTC nebo v evidenci plavidel jiných regionálních organizací pro rybolov tuňáků. Dále se nesmí převést žádné z plavidel zapsaných na seznamu plavidel, která provozují nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov, vedeném kteroukoli regionální organizací pro řízení rybolovu.
5. Členské státy mohou zvýšit svou rybářskou kapacitu nad stropy uvedené v odstavcích 1 a 2 v zájmu zohlednění provádění rozvojových plánů předložených IOTC pouze v rámci omezení stanovených v těchto plánech.
Článek 24
Žraloci
1. Zakazuje se uchovávat na palubě, překládat či vykládat upravená těla liškounů všech druhů čeledi Alopiidae nebo části jejich upravených těl.
2. Při náhodném ulovení nesmějí být druhy uvedené v odstavci 1 poraněny. Ihned se vypouštějí.
Oddíl 4
Oblast Úmluvy SPRFMO
Článek 25
Omezení kapacity pelagického rybolovu
Členské státy, které v oblasti úmluvy SPRFMO v letech 2007, 2008 a 2009 aktivně prováděly pelagický rybolov, omezí v roce 2012 celkovou úroveň hrubé prostornosti plavidel plujících pod jejich vlajkou a lovících pelagické populace na celkovou úroveň 78 610 hrubé prostornosti v dané oblasti tak, aby bylo zajištěno udržitelné využívání pelagických rybolovných zdrojů v jižním Tichomoří.
Článek 26
TAC u pelagického rybolovu
1. Pouze členské státy, které aktivně prováděly pelagický rybolov v oblasti úmluvy SPRFMO v letech 2007, 2008 a 2009 ve smyslu článku 24, mohou v této oblasti lovit pelagické populace v souladu s TAC stanovenými v příloze IJ.
2. Členské státy oznámí jednou měsíčně Komisi názvy a charakteristiky plavidel plujících pod jejich vlajkou provádějících rybolov podle tohoto článku, včetně hrubé prostornosti.
3. Pro účely sledování rybolovu podle tohoto článku zasílají členské státy Komisi pro předání prozatímnímu sekretariátu SPRFMO údaje zaznamenané systémy sledování pravidel, měsíční hlášení o úlovcích, a pokud jsou tyto údaje k dispozici, zastávky v přístavech, a to nejpozději patnáctého dne následujícího měsíce.
Článek 27
Rybolov při dně
Členské státy, které mají záznam o intenzitě rybolovu nebo odlovu při dně v oblasti úmluvy SPRFMO v období od 1. ledna 2002 do 31. prosince 2006, omezí svou intenzitu rybolovu nebo odlov:
a)
na průměrnou úroveň úlovků nebo parametrů intenzity za toto období a
b)
pouze na takové části oblasti úmluvy SPRFMO, kde probíhal rybolov při dně v kterékoli z předcházejících rybářských sezón.
Oddíl 5
Oblast Úmluvy IATTC
Článek 28
Rybolov pomocí košelkových nevodů
1. Lov tuňáka žlutoploutvého (Thunnus albacares), tuňáka velkookého (Thunnus obesus) a tuňáka pruhovaného (Katsuwonus pelamis) pomocí plavidel s košelkovými nevody se zakazuje:
a)
od 29. července do 28. září 2012, nebo od 18. listopadu 2012 do 18. ledna 2013 v oblasti vymezené těmito hranicemi:
-
tichomořským pobřežím Ameriky,
-
zeměpisnou délkou 150° z. d.,
-
zeměpisnou šířkou 40° s. š.,
-
zeměpisnou šířkou 40° j. š.;
b)
od 29. září do 29. října 2012 v oblasti vymezené těmito hranicemi:
-
zeměpisnou délkou 96° z. d.,
-
zeměpisnou délkou 110° z. d.,
-
zeměpisnou šířkou 4° s. š.,
-
zeměpisnou šířkou 3° j. š.
2. Dotčené členské státy oznámí Komisi před 1. dubnem 2012, pro které období uzavření uvedené v odstavci 1 se rozhodly. Všechna dotčená plavidla členských států s košelkovými nevody musí v oblasti stanovené v odstavci 1 a po vybrané období ukončit rybolov s košelkovými nevody.
3. Plavidla s košelkovými nevody lovící tuňáky v oblasti úmluvy IATTC uchovávají na palubě a následně vyloží nebo přeloží všechny ulovené tuňáky žlutoploutvé, velkooké a pruhované.
4. Odstavec 3 se nepoužije v těchto případech:
a)
pokud jsou ryby shledány jako nevhodné pro lidskou spotřebu z jiných důvodů, než je velikost, nebo
b)
během posledního výjezdu, pokud není na plavidle dostatečný prostor pro uložení všech tuňáků ulovených při této výpravě.
5. Je zakázáno lovit žraloka dlouhoploutvého (Carcharhinus longimanus) v oblasti úmluvy IATTC a uchovávat na palubě, překládat, skladovat, nabízet k prodeji, prodávat nebo vykládat upravená těla nebo části upravených těl žraloka dlouhoploutvého odloveného v této oblasti.
6. Při náhodném ulovení nesmějí být druhy uvedené v odstavci 5 poraněny. Provozovatel plavidla je ihned vypustí a zároveň:
a)
zaznamená počet vypuštění s uvedením stavu (uhynulý nebo živý);
b)
zašle údaje uvedené v písmenu a) členskému státu, jehož je státním příslušníkem. Členské státy předají tyto údaje Komisi do 31. ledna 2013.
Oddíl 6
Oblast Úmluvy SEAFO
Článek 29
Zákaz lovu hlubinných druhů žraloků
V oblasti úmluvy SEAFO se zakazuje cílený rybolov níže uvedených hlubinných žraloků:
-
rejnokovitých (Rajidae),
-
ostrouna obecného (Squalus acanthias),
-
světlouna Bigelowova (Etmopterus bigelowi),
-
světlouna krátkoocasého (Etmopterus brachyurus),
-
světlouna velkého (Etmopterus princeps),
-
světlouna malého (Etmopterus pusillus),
-
máčky přízračné (Apristurus manis),
-
světlouna šupinkatého (Scymnodon squamulosus)
-
a hlubinných žraloků nadřádu Selachimorpha.
Oddíl 7
Oblast Úmluvy WCPFC
Článek 30
Omezení intenzity rybolovu tuňáka velkookého, tuňáka žlutoploutvého, tuňáka pruhovaného a jihotichomořského tuňáka křídlatého
Členské státy zajistí, aby celková intenzita rybolovu tuňáka velkookého (Thunnus obesus), tuňáka žlutoploutvého (Thunnus albacares), tuňáka pruhovaného (Katsuwonus pelamis) a jihotichomořského tuňáka křídlatého (Thunnus alalunga) byla v oblasti úmluvy WCPFC omezena na intenzitu rybolovu stanovenou v dohodách o partnerství v odvětví rybolovu mezi Unií a pobřežními státy tohoto regionu.
Článek 31
Oblast uzavřená pro rybolov pomocí lovného zařízení s uzavíracím mechanismem
1. V části oblasti úmluvy WCPFC nalézající se mezi 20° s. š. a 20° j. š. se zakazují rybolovné činnosti plavidel s košelkovými nevody používajících lovná zařízení s uzavíracím mechanismem (FAD) od 1. července 2012 00:00 hodin do 30. září 2012 24:00 hodin. Během tohoto období se může plavidlo s košelkovými nevody účastnit rybolovných činností v této části oblasti úmluvy WCPFC pouze v případě, že má na palubě pozorovatele, který monitoruje, že dané plavidlo po celou dobu:
a)
nepoužívá ani neobsluhuje FAD nebo související elektronické zařízení;
b)
neprovádí rybolov za použití FAD v hejnech mořských savců.
2. Všechna plavidla s košelkovými nevody provozující rybolov v části oblasti úmluvy WCPFC uvedené v odstavci 1 uchovávají na palubě a vyloží nebo přeloží všechny ulovené tuňáky velkooké, žlutoploutvé a pruhované.
3. Odstavec 2 se nepoužije v těchto případech:
a)
během posledního výjezdu, pokud dotyčnému plavidlu nezbývá dostatek místa pro uskladnění všech ryb;
b)
pokud jsou ryby nevhodné pro lidskou spotřebu z jiných důvodů, než je velikost, nebo
c)
pokud nastane závažná porucha mrazicího zařízení.
Článek 32
Oblasti uzavřené pro rybolov plavidel s košelkovými nevody
Lov tuňáka velkookého a tuňáka žlutoploutvého plavidly s košelkovými nevody je zakázán v těchto oblastech volného moře:
a)
mezinárodní vody vymezené hranicemi výlučných ekonomických zón Indonésie, Palau, Mikronésie a Papuy-Nové Guiney;
b)
mezinárodní vody vymezené hranicemi výlučných ekonomických zón Mikronésie, Marshallových ostrovů, Nauru, Kiribati, Tuvalu, Fidži, Šalamounových ostrovů a Papuy-Nové Guiney.
Článek 33
Omezení počtu plavidel EU oprávněných lovit mečouna obecného
Maximální počet plavidel EU oprávněných lovit mečouna obecného (Xiphias gladius) v oblastech jižně od 20° j. š. oblasti úmluvy WCPFC je stanoven v příloze VII.
Oddíl 8
Beringovo Moře
Článek 34
Zákaz rybolovu v oblasti volného moře Beringova moře
Rybolov tresky aljašské (Theragra chalcogramma) v oblasti volného moře Beringova moře se zakazuje.
HLAVA III
RYBOLOVNÁ PRÁVA PRO PLAVIDLA TŘETÍCH ZEMÍ VE VODÁCH EU
Článek 35
TAC
Rybářská plavidla, která plují pod vlajkou Norska, a plavidla registrovaná na Faerských ostrovech jsou oprávněna lovit ve vodách EU v rámci TAC stanovených v příloze I tohoto nařízení a za podmínek stanovených v této hlavě a v kapitole III nařízení (ES) č. 1006/2008.
Článek 36
Oprávnění k rybolovu
1. Maximální počet oprávnění k rybolovu pro plavidla třetích zemí provádějící rybolov ve vodách EU je stanoven v příloze VIII.
2. Ryby populací, pro něž byly stanoveny TAC, smějí být uchovávány na palubě nebo vyloženy pouze tehdy, pokud odlov provedla plavidla třetí země, jež má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána.
Článek 37
Zákazy
1. Plavidla třetích zemí mají zakázáno lovit, uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat tyto druhy:
a)
žraloka velikého (Cetorhinus maximus) a žraloka bílého (Carcharodon carcharias) ve všech vodách EU;
b)
polorejnoka křídlatého (Squatina squatina) ve vodách EU;
c)
rejnoka hladkého (Dipturus batis) ve vodách EU divize ICES IIa a podoblastí ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX a X;
d)
rejnoka vlnitého (Raja undulata) a rejnoka bílého (Rostroraja alba) ve vodách EU podoblastí ICES VI, VII, VIII, IX a X;
e)
žraloka nosatého (Lamna nasus) ve všech vodách EU; a
f)
pilohřbetovité (Rhinobatidae) ve vodách EU podoblastí ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X a XII.
2. Při náhodném ulovení nesmějí být druhy uvedené v odstavci 1 poraněny. Ihned se vypouštějí.
HLAVA IV
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 38
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Výbor pro rybolov a akvakulturu zřízený nařízením (ES) č. 2371/2002. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 8 nařízení (EU) č. 182/2011 ve spojení s článkem 5 uvedeného nařízení.
Článek 39
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2012.
Článek 9 se však použije ode dne 1. února 2012.
Tam, kde jsou rybolovná práva nebo omezení pro oblast úmluvy CCAMLR stanovena v článcích 20, 21 a 22 a v přílohách IE a V, použijí se s účinností od začátku příslušných období platnosti uvedených pro tato rybolovná práva nebo omezení.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. ledna 2012.
PADOMES REGULA (ES) Nr. 44/2012
(2012. gada 17. janvāris),
ar ko 2012. gadam nosaka ES ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un ES kuģu zvejas iespējas ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, no konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras ir starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
tā kā:
(1)
Līguma 43. panta 3. punkts paredz, ka Padome pēc Komisijas priekšlikuma pieņem pasākumus par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu.
(2)
Padomes Regulā (EK) Nr. 2371/2002 (2002. gada 20. decembris) par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1) paredzēts, ka ir jāpieņem Savienības mēroga pasākumi, kuri reglamentē piekļuvi ūdeņiem un resursiem un ilgtspējīgu zvejas darbību veikšanu, ņemot vērā pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus un jo īpaši ziņojumus, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK), kā arī jebkuru ieteikumu, kas saņemts no Reģionālajām konsultatīvajām padomēm.
(3)
Padomei ir jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu zivsaimniecībai vai zivsaimniecību grupām un attiecīgā gadījumā jānosaka arī daži ar tām funkcionāli saistīti konkrēti nosacījumi. Zvejas iespējas būtu jāsadala starp dalībvalstīm tādā veidā, lai nodrošinātu katras dalībvalsts zvejas darbību relatīvu stabilitāti attiecībā uz katru krājumu vai zvejniecību un pienācīgi ņemot vērā kopējās zivsaimniecības politikas mērķus, kas izklāstīti Regulā (EK) Nr. 2371/2002.
(4)
Lai nodrosinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai attiecībā uz kvotu pārskatīšanu moivām, kas Savienībai pieejamas Grenlandes ūdeņos ICES V un XIV apakšapgabalā saskaņā ar Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē ar Grenlandi, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai.
(5)
Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus konkrētu tādu sugu, kas nav ilgdzīvojošas sugas, krājumu nozvejas limitu īstenošanai, īstenošanas pilnvaras attiecībā uz KNP pārskatīšanu atbilstīgi 2012. gada pirmajā pusē apkopotajai zinātniskajai informācijai būtu jāpiešķir Komisijai. Šīs pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (2).
(6)
Komisijai būtu jāpieņem nekavējoties piemērojami īstenošanas akti attiecībā uz KNP pārskatīšanu šo sugu, kas nav ilgdzīvojošas sugas, krājumiem, ja tas vajadzīgs pienācīgi pamatotu, nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ, kas saistīti ar nepieciešamību Savienībai izpildīt tās starptautiskās saistības.
(7)
Daži KPN noteikumi ļauj dalībvalstīm iedalīt papildu zvejas iespējas kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos. Šo izmēģinājumu mērķis ir pārbaudīt nozvejas kvotu sistēmu, lai izvairītos no izmetumiem un ar to saistītu citādi izmantojamu zivju resursu izšķiešanas. Nekontrolēti zivju izmetumi apdraud zivju krājumu kā sabiedriska labuma ilgtspējību ilgtermiņā un tādējādi arī kopējās zivsaimniecības politikas mērķus. Turpretī nozvejas kvotu sistēmas jau pašos pamatos motivē zvejniekus optimizēt savu darbību nozvejas selektivitāti. Lai panāktu izmetumu racionālu pārvaldību, pilnībā dokumentētai zvejniecībai būtu jāaptver visas darbības jūrā, nevis tikai ostā izkrautā nozveja. Tāpēc nosacījumos, ar kuriem dalībvalstis iedala šādas papildu zvejas iespējas, būtu jāiekļauj pienākums nodrošināt ar sensoru sistēmu savienotu slēgta tīkla televīzijas (CCTV) kameru izmantošanu. Tam būtu jāļauj detalizēti reģistrēt visas nozvejas daļas, kas paturētas uz kuģa un kas izmestas. Sistēma, kas paredzētu novērotāju darbošanos uz kuģa reāllaikā, būtu neefektīvāka, dārgāka un mazāk uzticama. Tāpēc CCTV izmantošana šobrīd ir priekšnoteikums, lai ieviestu izmetumu samazināšanas shēmas, piemēram, pilnībā dokumentētu zvejniecību, ar noteikumu, ka ir izpildītas prasības, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (3).
(8)
KPN būtu jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem un ņemot vērā bioloģiskos un sociālekonomiskos aspektus, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi pret visām zvejas nozarēm, kā arī ievērojot viedokļus, kas izteikti apspriešanās procesā ar ieinteresētajām aprindām, jo īpaši sanāksmēs, kurās piedalījās Zivsaimniecības un akvakultūras padomdevējas komitejas un attiecīgo reģionālo konsultatīvo padomju pārstāvji.
(9)
Krājumiem, kuriem ir izstrādāti īpaši daudzgadu plāni, KPN būtu jānosaka saskaņā ar šo plānu noteikumiem. Tāpēc jūrasmēles un jūras zeltplekstes krājumiem Ziemeļjūrā, mencas krājumiem Ziemeļjūrā, Skagerakā un Lamanša jūras šauruma austrumu daļā un zilās tunzivs krājumiem Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā KPN būtu jānosaka saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Padomes Regulā (EK) Nr. 676/2007 (2007. gada 11. jūnijs), ar ko izveido daudzgadu plānu zivsaimniecībām, kas izmanto jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumus Ziemeļjūrā (4), Padomes Regulā (EK) Nr. 1342/2008 (2008. gada 18. decembris), ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai (5) ("Mencu plāns"), un Padomes Regulā (EK) Nr. 302/2009 (2009. gada 6. aprīlis) par daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā (6).
(10)
Krājumiem, par kuriem nav pietiekamu vai uzticamu datu, lai novērtētu to izmēru, pārvaldības pasākumi un KPN apjomi būtu jānosaka, ievērojot piesardzīgu pieeju zivsaimniecības pārvaldībā, kas definēta Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. panta i) punktā, vienlaikus ņemot vērā krājuma specifiku, tostarp, jo īpaši, pieejamo informāciju par krājuma attīstības tendencēm un apsvērumus par jauktu sugu zveju.
(11)
Saskaņā ar 2. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 847/96 (1996. gada 6. maijs), ar ko ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei (7), būtu jānorāda krājumi, uz kuriem attiecas dažādie minētajā regulā paredzētie pasākumi.
(12)
Maksimālā zvejas piepūle 2012. gadam jānosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1342/2008 11. un 12. pantu, Padomes Regulas (EK) Nr. 676/2007 9. pantu, Regulas (EK) Nr. 302/2009 5. un 9. pantu, vienlaikus ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 754/2009 (2009. gada 27. jūlijs), ar kuru no Regulas (EK) Nr. 1342/2008 III nodaļā noteiktā zvejas piepūles režīma izslēdz konkrētas kuģu grupas (8).
(13)
Ievērojot Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) ieteikumu, ir lietderīgi saglabāt un pārskatīt sistēmu tūbīšu krājumu pārvaldībai ES ūdeņos ICES IIa un IIIa rajonā un IV apakšapgabalā.
(14)
Dažu sugu, piemēram, dažu haizivju sugu, saglabāšanu varētu nopietni apdraudēt pat ierobežotas zvejas darbības. Tāpēc šādu sugu zvejas iespējas būtu pilnībā jāierobežo, nosakot vispārēju aizliegumu šo sugu zvejai.
(15)
Norvēģijas omārus iegūst jauktu sugu grunts zvejā ar dažādu citu sugu īpatņiem. Zinātniskajos ieteikumos par zonu uz rietumiem no Īrijas (Porkupīnas sēklis) ir teikts, ka šīs sugas nozveju 2012. gadā nevajadzētu palielināt. Lai turpinātu veicināt krājuma atjaunošanos, ir lietderīgi minētās zonas konkrētās daļās un konkrētos laikposmos saglabāt zvejas iespēju ierobežojumus, proti, atļaut tikai tādu pelaģisko sugu zveju, kopā ar kurām netiek nozvejoti Norvēģijas omāri.
(16)
Saskaņā ar procedūru, kas paredzēta nolīgumos vai protokolos par attiecībām zivsaimniecības nozarē ar Norvēģiju (9), Fēru salām (10) Grenlandi (11) un Islandi (12), Savienība ar minētajiem partneriem ir apspriedusies par zvejas tiesībām. Vēl nav beigušās apspriedes ar Fēru salām, un gaidāms, ka ar šo partneri vienošanās 2012. gadam tiks panāktas 2012. gada sākumā. Arī sarunas ar Islandi tiks turpinātas 2012. gadā. Lai neradītu nevajadzīgu Savienības zvejas darbību pārtraukumu un lai vienlaicīgi nodrošinātu vajadzīgo elastību vienošanās panākšanai 2012. gadā, Savienībai attiecībā uz tiem krājumiem, uz kuriem attiecas nolīgumi ar Islandi un/vai Fēru salām, zvejas iespējas ir lietderīgi noteikt provizoriski.
(17)
Saskaņā ar piekrastes valstu apspriedēm par makreļu, putasu, Atlantijas okeāna Skandināvijas krājuma siļķu un Ziemeļjūras pikšu pārvaldību Savienība var ES kuģiem atļaut nozvejot līdz 10 % vairāk minēto zivju nekā paredzēts Savienībai pieejamajā kvotā, ar noteikumu, ka visa nozveja, kas pārsniedz Savienībai pieejamo kvotu, tiks atskaitīta no Savienības 2013. gada kvotas. Līdzīgi Savienība 2013. gadā var izmantot 2012. gadā neizmantotos nozvejas daudzumus, nepārsniedzot 10 % no Savienībai 2012. gadā pieejamās kvotas. Ir lietderīgi ieviest minēto elastīgumu attiecīgajām dalībvalstīm pieejamo zvejas iespēju pārvaldībā, it īpaši ļaujot attiecīgajām dalībvalstīm izvēlēties iespēju izmantot elastīguma kvotu.
(18)
Tradicionāli Savienības mencu zvejniecība ES un starptautiskajos ūdeņos ICES I un IIB zonā ir saistīta ar pikšu piezveju. Tādēļ šajās zvejas zonās ir jānosaka pikšu piezvejas ierobežojums, kas atbilst vēsturiskajiem apmēriem.
(19)
Savienība ir vairāku zvejniecības organizāciju līgumslēdzēja puse, un tā piedalās arī citās organizācijās kā sadarbības partneris, kas nav līgumslēdzēja puse. Turklāt saskaņā ar 2003. gada Pievienošanās aktu Savienība no Polijas pievienošanās dienas pārvalda Polijas Republikas iepriekš noslēgtos zvejniecības nolīgumus, piemēram, Konvenciju par saidas resursu aizsardzību un pārvaldību Beringa jūras centrālajā daļā. Šīs zvejniecības organizācijas ir ieteikušas 2012. gadā ieviest vairākus pasākumus, tostarp noteikt ES kuģu zvejas iespējas. Minētās zvejas iespējas būtu jāievieš Savienības tiesību aktos.
(20)
Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija (NAFO) 33. gadskārtējā sanāksmē 2011. gadā pieņēma virkni zvejas iespēju 2012. gadam attiecībā uz konkrētiem krājumiem NAFO konvencijas apgabala 1.-4. apakšapgabalā. Minētās zvejas iespējas, kurās ietilpst konkrētas KPN un - attiecībā uz garnelēm 3M rajonā - piepūles sadales sistēma, būtu jāievieš Savienības tiesību aktos.
(21)
Amerikas Tropisko tunzivju komisija (IATTC) 82. gadskārtējā sanāksmē 2011. gadā pieņēma dzeltenspuru tunzivs, lielacu tunzivs un svītrainās tunzivs saglabāšanas pasākumus. IATTC pieņēma arī Rezolūciju par okeāna baltspuru haizivju saglabāšanu. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos.
(22)
Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija (ICCAT) gadskārtējā sanāksmē 2011. gadā pieņēma atbilstības tabulas, kurās norādīta ICCAT Līgumslēdzēju pušu zvejas iespēju nepilnīga un pārmērīga izmantošana. Saistībā ar to ICCAT atzina, ka 2010. gadā Savienība nav pilnībā izmantojusi savas ziemeļu un dienvidu zobenzivs, lielacu tunzivs un ziemeļu garspuru tunzivs kvotas. Lai ņemtu vērā korekcijas Savienības kvotās, kuras noteikusi ICCAT, ir jāveic nepietiekamās izmantošanas rezultātā radušos zvejas iespēju sadale, pamatojoties uz katras dalībvalsts attiecīgo daļu to nepietiekamajā izmantošanā, nemainot šajā regulā noteikto sadales principu, ko piemēro ikgadējai KPN iedalīšanai. Turklāt šīs gadskārtējās sanāksmes rezultātā tika grozīts Atlantijas zilā marlīna un baltā marlīna krājumu atjaunošanas plāns, tika samazināta Savienības Atlantijas zilais marlīna kvota, Savienības baltā marlīna kvota nedaudz palielināta un pieņemti ICCAT ieteikumi attiecībā uz zīdaino haizivju saglabāšanu. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos.
(23)
Indijas okeāna tunzivju komisija (IOTC) gadskārtējā sanāksmē 2011. gadā negrozīja savus pasākumus attiecībā uz zvejas iespējām, kā šobrīd ieviests Savienības tiesību aktos. Pašreiz piemērojamie IOTC pieņemtie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos.
(24)
Trešajā starptautiskajā sanāksmē par Reģionālas zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO) izveidi Klusā okeāna tāljūras apgabalā (SPRFMO), kura notika 2007. gada maijā, tās dalībnieki pieņēma pagaidu pasākumus, tostarp noteica zvejas iespējas, lai regulētu pelaģiskās zvejas darbības, kā arī grunts zveju šajā apgabalā līdz šādas RZPO izveidei. Šie pagaidu pasākumi tika pārskatīti SPRFMO komisijas 2. sagatavošanas konferencē, kas norisinājās 2011. gada janvārī, un atkal tiks pārskatīti SPRFMO komisijas 3. sagatavošanas konferencē, kas norisināsies no 2012. gada 30. janvāra līdz 3. februārim. Šie pagaidu pasākumi ir brīvprātīgi un nav juridiski saistoši saskaņā ar starptautiskiem tiesību aktiem. Tomēr saskaņā ar starptautiskajās jūras tiesībās ietvertajiem sadarbības un saglabāšanas pienākumiem šos pasākumus ir lietderīgi ieviest Savienības tiesību aktos, nosakot vispārēju kvotu Savienībai un tās sadalījumu starp attiecīgajām dalībvalstīm.
(25)
Gadskārtējā sanāksmē 2011. gadā Dienvidaustrumu Atlantijas zvejniecības organizācija (SEAFO) negrozīja Patagonijas ilkņzivs, Atlantijas lielgalvja, beriksu un sarkanā dziļūdens krabja kopējo pieļaujamo nozveju, par kuru 2011. un 2012. gadam vienojās šīs organizācijas gadskārtējā sanāksmē 2010. gadā. Pašreiz piemērojamie SEAFO pieņemtie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos.
(26)
Ņemot vērā ICES jaunākos zinātniskos ieteikumus un ievērojot starptautiskās saistības Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības konvencijas (NEAFC) kontekstā, ir jāierobežo konkrētu dziļūdens sugu zvejas piepūle.
(27)
Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisijas 8. gadskārtējā sanāksme (WCPFC), kas bija plānota 2011. gadā, ir pārcelta uz 2012. gadu. Tomēr ir lietderīgi, ka pašreiz piemērojamie saglabāšanas un pārvaldības pasākumi paliek spēkā līdz minētajai gadskārtējai sanāksmei.
(28)
Gadskārtējā sanāksmē 2011. gadā Konvencijas par saidas resursu aizsardzību un pārvaldību Beringa jūras centrālajā daļā Puses negrozīja tās pasākumus attiecībā uz zvejas iespējām. Pašreiz piemērojamie pasākumi būtu jaievieš Savienības tiesību aktos.
(29)
Attiecīgās RZPO gada beigās vienojas par dažiem starptautiskiem pasākumiem, ar kuriem paredz vai ierobežo Savienības zvejas iespējas, un tie kļūst piemērojami pirms šīs regulas stāšanās spēkā. Tāpēc ir lietderīgi noteikumus, ar kuriem šādus pasākumus ievieš Savienības tiesību aktos, piemērot ar atpakaļejošu spēku. Konkrētāk, tā kā Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanas komisijas(CCAMLR) konvencijas apgbalā zvejas sezona ilgst no 1. decembra līdz 30. novembrim, un tādēļ konkrētas zvejas iespējas vai aizliegumi CCAMLR konvencijas apgabalā ir noteikti laikposmam, kas sākas 2011. gada 1. decembrī, ir lietderīgi attiecīgos šīs regulas noteikumus piemērot no minētā datuma. Šāda piemērošana ar atpakaļejošu spēku neskars tiesiskās paļāvības principu, jo CCAMLR locekļiem ir aizliegts bez atļaujas zvejot CCAMLR konvencijas apgabalā.
(30)
Savienība 2011. gada 16. decembrī nāca klajā ar deklarāciju attiecībā uz Venecuēlas Bolivāra Republiku ("Venecuēla") par to, ka kuģiem, kas kuģo ar Venecuēlas karogu, piešķir zvejas iespējas ES ūdeņos - Francijas Gviānas ekskluzīvajā ekonomikas zonā (EEZ). Ir jānosaka lutjānzivs zvejas iespējas, kas ES ūdeņos ir pieejamas Venecuēlai.
(31)
Uz šajā regulā noteiktajām zvejas iespējām, kas pieejamas ES kuģiem, attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (13), un jo īpaši tās 33. un 34. pants par nozveju un zvejas piepūles reģistrēšanu un ar zvejas iespēju pilnīgu izmantošanu saistītu datu paziņošanu. Tāpēc jānorāda kodi, kas dalībvalstīm jāizmanto, kad tās nosūta Komisijai datus par nozveju no krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula.
(32)
Lai izvairītos no zvejas darbību pārtraukšanas un lai nodrošinātu Savienības zvejnieku iztiku, šī regula būtu jāpiemēro no 2012. gada 1. janvāra, izņemot noteikumus attiecībā uz zvejas piepūles limitiem, kuri būtu jāpiemēro no 2012. gada 1. februāra, un izņemot īpašus noteikumus konkrētos reģionos, kuriem būtu jāparedz īpašs piemērošanas datums, kā norādīts 29. apsvērumā. Steidzamības dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas.
(33)
Zvejas iespējas būtu jāizmanto, pilnībā ievērojot piemērojamos Savienības tiesību aktus,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
I SADAĻA
DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS
1. pants
Priekšmets
1. Ar šo regulu nosaka ES ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un ES kuģu zvejas iespējas ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras ir starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets.
2. 1. punktā minētās zvejas iespējas ietver:
a)
nozvejas limitus 2012. gadam;
b)
zvejas piepūles limitus laikposmam no 2012. gada 1. februāra līdz 2013. gada 31. janvārim;
c)
zvejas iespējas laikposmā no 2011. gada 1. decembra līdz 2012. gada 30. novembrim dažiem krājumiem CCAMLR konvencijas apgabalā; un
d)
dažu krājumu zvejas iespējas IATTC konvencijas apgabalā 27. pantā noteiktajos laikposmos.
3. Šī regula nosaka arī pagaidu zvejas iespējas attiecībā uz dažiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, uz kuriem attiecas apspriedes zvejniecības jomā ar trešām valstīm. Galīgās zvejas iespējas tiks noteiktas pēc apspriežu beigām saskaņā ar Līgumu.
4. Dažas no I pielikumā noteiktām zvejas iespējām joprojām nav iedalītas, un dalībvalstis nedrīkst tās izmantot, kamēr nav noteiktas galīgās zvejas iespējas saskaņā ar 3. punktu.
2. pants
Darbības joma
Šī regula attiecas uz:
a)
ES kuģiem; un
b)
trešo valstu kuģiem ES ūdeņos.
3. pants
Definīcijas
Šajā regulā lieto šādas definīcijas:
a)
"ES kuģis" ir dalībvalsts karoga zvejas kuģis, kas reģistrēts Savienībā;
b)
"trešās valsts kuģis" ir trešās valsts karoga zvejas kuģis, kas reģistrēts trešā valstī;
c)
"ES ūdeņi" ir ūdeņi, kas ir dalībvalstu suverenitātē vai jurisdikcijā, izņemot Līguma II pielikumā uzskaitītajām aizjūras zemēm un teritorijām piegulošos ūdeņus;
d)
"kopējā pieļaujamā nozveja" (KPN) ir daudzums, ko katru gadu var iegūt no katra zivju krājuma un izkraut;
e)
"kvota" ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai, dalībvalstij vai trešai valstij;
f)
"starptautiskie ūdeņi" ir ūdeņi, kas nav nevienas valsts suverenitātē vai jurisdikcijā;
g)
"linuma acs izmērs" ir zvejas rīku linuma acs izmērs, kas noteikts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 517/2008 (14).
4. pants
Zvejas zonas
Šajā regulā lieto šādas zonu definīcijas:
a)
ICES (Starptautiskā Jūras pētniecības padome) zonas ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti III pielikumā Regulai (EK) Nr. 218/2009 (15);
b)
"Skageraks" ir ģeogrāfiskais apgabals, kuru rietumos norobežo līnija, kas novilkta no Hanstholmas bākas līdz Lindesnes bākai, un dienvidos - līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no šā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā;
c)
"Kategats" ir ģeogrāfiskais apgabals, kuru ziemeļos norobežo līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no šā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā, un dienvidos - līnija, kas novilkta no Hāzenēres raga līdz Gnībena ragam, no Korshāges līdz Spodsbjergai un no Gilbjerga raga līdz Killenai;
d)
CECAF (Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komiteja) zonas ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti II pielikumā Regulai (EK) Nr. 216/2009 (16);
e)
NAFO (Ziemeļrietumu Atlantijas Zvejniecības organizācija) zonas ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti III pielikumā Regulai (EK) Nr. 217/2009 (17);
f)
"SEAFO (Dienvidaustrumu Atlantijas zvejniecības organizācija) konvencijas apgabals" ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā par Dienvidaustrumu Atlantijas zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību (18);
g)
"ICCAT (Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija) konvencijas apgabals" ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Starptautiskajā konvencijā par tunzivju saglabāšanu Atlantijas okeānā (19);
h)
"CCAMLR (Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanas komisija) konvencijas apgabals" ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts 2.panta a) punktā Padomes Regulā (EK) Nr. 601/2004 (20);
i)
"IATTC (Amerikas Tropisko tunzivju komisija) konvencijas apgabals" ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā Amerikas Tropisko tunzivju komisijas stiprināšanai, kas izveidota ar Amerikas Savienoto Valstu un Kostarikas Republikas 1949. gada Konvenciju (21);
j)
"IOTC (Indijas okeāna tunzivju komisija) konvencijas apgabals" ir ģeografiskais apgabals, kas noteikts Nolīgumā par Indijas okeāna tunzivju komisijas izveidi (22);
k)
"SPRFMO (Klusā okeāna dienvidu daļas zvejniecības pārvaldības organizācija) konvencijas apgabals" ir tāljūras geogrāfiskais apgabals uz dienvidiem no 10° ziemeļu platuma paralēles, uz ziemeļiem no CCAMLR konvencijas apgabala, uz austrumiem no SIOFA konvencijas apgabala, kā noteikts Nolīgumā par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā (23), un uz rietumiem no Dienvidamerikas valstu zvejniecības jurisdikcijā esošiem apgabaliem;
l)
"WCPFC (Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisija) konvencijas apgabals" ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā par tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā (24);
m)
"Beringa jūras atklātie ūdeņi" ir tāljūras ģeogrāfiskais apgabals, kas atrodas Beringa jūrā vairāk nekā 200 jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijām, no kurām tiek noteikts Beringa jūras piekrastes valstu teritoriālo ūdeņu platums.
II SADAĻA
ES KUĢU ZVEJAS IESPĒJAS
I NODAĻA
Vispārīgi noteikumi
5. pants
KPN un tās sadalījums
1. ES kuģu KPN ES ūdeņos vai konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, šādas KPN sadalījums starp dalībvalstīm un, attiecīgā gadījumā, ar to funkcionāli saistītie nosacījumi ir noteikti I pielikumā.
2. ES kuģiem I pielikumā noteikto KPN robežās atļauj zvejot ūdeņos, kas ir Fēru salu, Grenlandes, Islandes un Norvēģijas jurisdikcijā, un zvejas zonā ap Jana Majena salu, ievērojot šīs regulas 14. pantā un III pielikumā un Regulā (EK) Nr. 1006/2008 (25) izklāstītos nosacījumus un minētās regulas īstenošanas noteikumus.
3. Moivas kvotu ICES V un XIV apakšapgabala Grenlandes ūdeņos, kura Savienībai pieejama, pamatojoties uz KPN un zvejas iespējām, ko Grenlande piešķīrusi Savienībai, Komisija pārskata atbilstīgi Partnerattiecību nolīgumam zvejsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Grenlandes Autonomijas valdību, no otras puses, un tā protokolam.
4. Ņemot vērā 2012. gada pirmajā pusē apkopoto zinātnisko informāciju, Komisija ar īstenošanas aktiem, kas pieņemti saskaņā ar 38. panta 2. punktā minēto procedūru, var pārskatīt KPN, kas I pielikumā noteikta šādiem krājumiem:
a)
tūbīšu krājumam un ar to saistītajai piezvejai ES ūdeņos ICES IIa un IIIa rajonā un ICES IV apakšapgabalā saskaņā ar šīs regulas IIB pielikumu;
b)
Esmarka mencas krājumam un saistītai piezvejai ICES IIIa apakšapgabalā un ES ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES IV apakšapgabalā; un
c)
brētliņas krājumam un ar to saistītajai piezvejai ES ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES IV apakšapgabalā.
5. Pienācīgi pamatotu, nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ saistībā ar Savienības pienākumu pildīt savas starptautiskās saistības Komisija ar nekavējoties piemērojamiem īstenošanas aktiem saskaņā ar 38. panta 3. punktā minēto procedūru pārskata KPN, kas I pielikumā noteikta šā panta 4. punktā minētajiem krājumiem. Minētie tiesību akti paliek spēkā šīs regulas piemērošanas laikā un jebkurā gadījumā ne ilgāk kā līdz 2012. gada 31. decembrim.
6. pants
Papildus iedalītas zvejas iespējas kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos
1. Attiecībā uz dažiem krājumiem dalībvalsts var iedalīt papildu zvejas iespējas kuģiem, kas kuģo ar tās karogu un piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos. Minētie krājumi ir norādīti I pielikumā. Iedalītās papildu zvejas iespējas nepārsniedz vispārējo limitu, kas noteikts I pielikumā kā procentuālā daļa no minētajai dalībvalstij iedalītās kvotas.
2. 1. punktā minētās papildu zvejas iespējas var iedalīt tikai ar šādiem nosacījumiem:
a)
kuģi izmanto ar sensoru sistēmu savienotas slēgta tīkla televīzijas (CCTV) kameras, kas reģistrē visas zvejas un apstrādes darbības uz kuģa;
b)
atsevišķam kuģim, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, iedalītās papildu zvejas iespējas nepārsniedz 75 % no šim kuģu tipam aprēķinātajiem izmetumiem un nekādā gadījumā nepalielina kuģim sākotnēji iedalītās zvejas iespējas par vairāk nekā 30 %; un
c)
visas nozvejas, ko attiecīgais kuģis ieguvis no attiecīgā krājuma saskaņā ar papildus iedalītajām zvejas iespējām, atskaita no kopējām tam iedalītajām zvejas iespējām.
Neatkarīgi no šā punkta b) apakšpunkta, dalībvalsts izņēmuma gadījumā kuģim, kas kuģo ar tās karogu, var iedalīt papildu zvejas iespējas, kas pārsniedz 75 % no šim kuģu tipam aprēķinātajiem izmetumiem, ar noteikumu, ka:
i)
attiecīgajam kuģu tipam aprēķinātie izmetumi ir mazāki nekā 10 %;
ii)
ir iespējams pierādīt, ka attiecīgā kuģu tipa iekļaušana ir svarīga, lai izvērtētu CCTV sistēmas potenciālu kontroles vajadzībām; un
iii)
netiek pārsniegts visu izmēģinājumos iesaistīto kuģu aprēķināto izmetumu kopējais limits - 75 %.
3. Ja dalībvalsts atklāj, ka kuģis, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, neievēro 2. punktā minētos nosacījumus, tā tūlīt atsauc minētajam kuģim iedalītās papildu zvejas iespējas un aizliedz tam piedalīties šajos izmēģinājumos atlikušajā 2012. gada laikposmā.
4. Pirms 1. punktā minēto papildu zvejas iespēju iedalīšanas dalībvalsts iesniedz Komisijai šādu informāciju:
a)
to kuģu saraksts, kas kuģo ar tās karogu un kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos;
b)
uz minētajiem kuģiem uzstādīto elektroniskās tālvadības novērošanas sistēmu specifikācijas;
c)
to zvejas rīku kapacitāte, veids un specifikācijas, kurus izmanto minētie kuģi;
d)
aprēķinātie izmetumi katram kuģu tipam, kas piedalās izmēģinājumos; un
e)
tās nozvejas apjoms, kuru no krājuma, uz ko attiecas minētā KPN, 2011. gadā ieguvuši kuģi, kas piedalās izmēģinājumos.
5. Komisija var lūgt, lai 2. punkta b) apakšpunktā minētā kuģu tipa izmetumu aplēsi, iesniegtu izvērtēšanai zinātniskai konsultatīvai iestādei. Kamēr nav saņemts apstiprinošs novērtējums, attiecīgā dalībvalsts rakstiski informē Komisiju par veiktajiem pasākumiem, kuru mērķis ir nodrošināt, lai attiecīgie kuģi ievērotu 2. punkta b) apakšpunktā paredzēto nosacījumu par aprēķinātajiem izmetumiem.
7. pants
Elastīgums dažu krājumu pārvaldībā
1. Attiecībā uz dažiem I pielikumā noteiktajiem krājumiem dalībvalsts var izvēlēties I pielikumā noteikto sākotnējo kvotu palielināt par 10 %. Attiecīgā dalībvalsts par tādu lēmumu informē Komisiju. Pēc šādas informācijas saņemšanas tiek uzskatīts, ka palielinātā kvota ir konkrētajai dalībvalstij piešķirtā kvota.
2. Visus nozvejas apjomus, kas 2012. gadā iegūti saskaņā ar palielināto kvotu un kas pārsniedz sākotnējo kvotu, atskaita, aprēķinot konkrētajai dalībvalstij pieejamo attiecīgā krājuma kvotu 2013. gadam.
3. Nozvejas apjomu, kas nav iegūts 2012. gadā saskaņā ar sākotnējo kvotu un kas ir mazāks par 10 % no šīs kvotas, pieskaita, aprēķinot konkrētajai dalībvalstij pieejamo attiecīgā krājuma kvotu 2013. gadam.
8. pants
Nosacījumi nozvejas un piezvejas izkraušanai
Zivis no krājumiem, kuriem ir noteikta KPN, patur uz kuģa vai izkrauj tikai tad, ja:
a)
nozveju ir guvuši kuģi, kas kuģo ar tādas dalībvalsts karogu, kurai ir kvota, kas nav pilnībā apgūta; vai
b)
nozveja ir daļa no ES kvotas, kura kvotu veidā nav sadalīta dalībvalstīm, un minētā ES kvota nav pilnībā apgūta.
9. pants
Zvejas piepūles limiti
No 2012. gada 1. februāra līdz 2013. gada 31. janvārim konkrētu mencas, jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumu pārvaldībai piemēro IIA pielikumā noteiktos zvejas piepūles pasākumus:
a)
Skagerakā;
b)
ICES IIIa rajona daļā, kas nav ietverta Skagerakā un Kategatā;
c)
ICES IV apakšapgabalā;
d)
ES ūdeņos ICES IIa rajonā; un
e)
ICES VIId rajonā.
10. pants
Nozvejas un zvejas piepūles limiti dziļūdens zvejai
1. Grenlandes paltusam piemēro Regulas (EK) Nr. 2347/2002 (26) 3. panta 1. punktu, kurā noteikta prasība, ka kuģim jābūt dziļūdens zvejas atļaujai. Minētajā pantā izklāstītos nosacījumus piemēro Grenlandes paltusu zvejošanai, paturēšanai uz kuģa, pārkraušanai citā kuģī un izkraušanai.
2. Dalībvalstis nodrošina, lai 2012. gadā zvejas piepūle, kas izteikta ārpus ostas pavadītās kilovatdienās, kuģiem, kuriem ir Regulas (EK) Nr. 2347/2002 3. panta 1. punktā minētās dziļūdens zvejas atļaujas, nepārsniegtu 65 % no gada vidējās zvejas piepūles, kuru attiecīgās dalībvalsts kuģi īstenoja 2003. gadā reisos, par kuriem bija izdotas dziļūdens zvejas atļaujas vai kuros tika nozvejotas minētās regulas I un II pielikumā norādīto dziļūdens sugu zivis. Šo punktu piemēro tikai zvejas reisiem, kuros nozvejoti vairāk nekā 100 kg dziļūdens sugu īpatņu, izņemot Ziemeļatlantijas argentīnas.
11. pants
Īpaši noteikumi par zvejas iespēju sadalījumu
1. Šajā regulā paredzētais zvejas iespēju sadalījums starp dalībvalstīm neskar:
a)
zvejas iespēju apmaiņu, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2009 20. panta 5. punktu;
b)
zvejas iespēju pārdali, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu vai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1006/2008 10. panta 4. punktu;
c)
papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu;
d)
daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu;
e)
atvilkumus, kas veikti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37., 105., 106. un 107. pantu.
2. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu piemēro krājumiem, uz kuriem attiecas pēc piesardzības principa noteiktā KPN, un minētās regulas 3. panta 2. un 3. punktu un 4. pantu piemēro krājumiem, uz kuriem attiecas analītiskā KPN, ja vien šīs regulas I pielikumā nav noteikts citādi.
12. pants
Slēgtā zvejas sezona
1. Porkupīnas sēklī laikā no 2012. gada 1. maija līdz 31. jūlijam ir aizliegts zvejot vai paturēt uz kuģa šādu sugu īpatņus - brosmi, zilo jūras līdaku un jūras līdaku.
2. Piemērojot šo pantu, Porkupīnas sēklis ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:
Punkts
Ģeogrāfiskais platums
Ģeogrāfiskais garums
1
52° 27′ N
12° 19′ W
2
52° 40′ N
12° 30′ W
3
52° 47′ N
12° 39,600′ W
4
52° 47′ N
12° 56′ W
5
52° 13,5′ N
13° 53,830′ W
6
51° 22′ N
14° 24′ W
7
51° 22′ N
14° 03′ W
8
52° 10′ N
13° 25′ W
9
52° 32′ N
13° 07,500′ W
10
52° 43′ N
12° 55′ W
11
52° 43′ N
12° 43′ W
12
52° 38,800′ N
12° 37′ W
13
52° 27′ N
12° 23′ W
14
52° 27′N
12° 19′ W
3. Atkāpjoties no 1. punkta, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 50. panta 3., 4. un 5. punktu ir atļauts tranzītā šķērsot Porkupīnas sēkli, vedot uz kuģa minētajā punktā norādītās sugas.
13. pants
Aizliegumi
1. ES kuģiem ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut šādu sugu zivis:
a)
milzu haizivs (Cetorhinus maximus) un baltā haizivs (Carcharodon carcharias) ES ūdeņos un ūdeņos, kas nav ES ūdeņi;
b)
siļķu haizivs (Lamma nasus) visos ūdeņos, izņemot tad, ja Regulas (ES) Nr. 43/2012 (27) I pielikuma B daļā paredzēts citādi;
c)
eņģeļhaizivs (Squatina squatina) ES ūdeņos;
d)
parastā raja (Dipturus batis) ES ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā;
e)
cirtainā raja (Raja undulata) un baltā raja (Rostroraja alba) ES ūdeņos ICES VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā; un
f)
ģitārrajas (Rhinobatidae) ES ūdeņos ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X un XII apakšapgabalā.
2. Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem nav atļauts nodarīt nekādu kaitējumu. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī.
14. pants
Datu nosūtīšana
Kad dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu nosūta Komisijai datus par nozvejas izkrāvumiem, tās izmanto šīs regulas I pielikumā noteiktos krājumu kodus.
II NODAĻA
Zvejas atļaujas trešo valstu ūdeņos
15. pants
Zvejas atļaujas
1. Maksimālais zvejas atļauju skaits ES kuģiem, kuri zvejo trešās valsts ūdeņos, ir noteikts III pielikumā.
2. Ja, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu, viena dalībvalsts nodod kvotu citai dalībvalstij ("veic apmaiņu") zvejas apgabalos, kas noteikti III pielikumā, tā attiecīgi nodod arī zvejas atļaujas un par nodošanu paziņo Komisijai. Tomēr nedrīkst pārsniegt zvejas atļauju kopējo skaitu, kas katram zvejas apgabalam noteikts III pielikumā.
III NODAĻA
Zvejas iespējas reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju ūdeņos
1. iedaļa
ICCAT konvencijas apgabals
16. pants
Zilo tunzivju zvejas kapacitātes, audzēšanas un nobarošanas kapacitātes ierobežojumi
1. To ES laivu zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivu skaitu, kam atļauts Atlantijas okeāna austrumu daļā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8kg/75 cm līdz 30kg/115 cm, ierobežo saskaņā ar IV pielikuma 1. punktu.
2. To ES piekrastes amatierzvejas kuģu skaitu, kam atļauts Vidusjūrā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo saskaņā ar IV pielikuma 2. punktu.
3. To ES kuģu skaitu, kas Adrijas jūrā zvejo zilās tunzivis audzēšanai un kam atļauts aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo saskaņā ar IV pielikuma 3. punktu.
4. To zvejas kuģu skaitu un kopējo kapacitāti, izteiktu kā bruto tilpību, kuriem atļauts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, transportēt vai izkraut zilās tunzivis Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo saskaņā ar IV pielikuma 4. punktu.
5. To zivju krātiņveida lamatu skaitu, kuras izmanto zilo tunzivju zvejniecībā Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo saskaņā ar IV pielikuma 5. punktu.
6. Zilo tunzivju audzēšanas kapacitāti, nobarošanas kapacitāti un savvaļā iegūtu zilo tunzivju maksimālo apjomu, kas iedalāms audzētavām Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo saskaņā ar IV pielikuma 6. punktu.
17. pants
Papildu noteikumi ID pielikumā iedalītajām zilās tunzivs kvotām
Papildus Regulas (EK) Nr. 302/2009 7. panta 2. punktā paredzētajam aizlieguma periodam, zilo tunzivju zveja ar riņķvadiem Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā ir aizliegta no 2012. gada 15. aprīļa līdz 15. maijam.
18. pants
Zveja atpūtas un sporta nolūkā
Dalībvalstis no tām iedalītajām kvotām, kas noteiktas ID pielikumā, iedala īpašu kvotu zilo tunzivju zvejai atpūtas un sporta nolūkā.
19. pants
Haizivis
1. Nevienā zvejā nav atļauts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī un izkraut lielacu lapshaizivju (Alopias superciliosus) liemeņa daļu vai visu liemeni.
2. Aizliegts veikt Alopias ģints lapshaizivju specializēto zveju.
3. Saistībā ar zvejniecību ICCAT konvencijas apgabalā aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut Sphyrnidae dzimtas (izņemot Sphyrna tiburo) āmurhaizivju liemeņa daļu vai visu liemeni.
4. Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī un izkraut jebkādā zvejā nozvejotu okeāna baltspuru haizivju (Carcharhinus longimanus) liemeņa daļu vai visu liemeni.
5. Aizliegts paturēt uz kuģa jebkādā zvejā nozvejotas zīdainās haizivis ("silky shark") (Carcharhinus falciformis).
2. iedaļa
CCAMLR konvencijas apgabals
20. pants
Aizliegumi un nozvejas limiti
1. Specializētā zveja, kurā iegūst V pielikuma A daļā norādīto sugu zivis, minētajā pielikumā norādītajās zonās un laikposmos ir aizliegta.
2. Izpētes zvejai V pielikuma B daļā norādītajos apakšapgabalos piemēro minētajā daļā noteikto KPN un piezvejas limitus.
21. pants
Izpētes zveja
1. Tikai tās dalībvalstis, kas ir CCAMLR komisijas locekles, 2012. gada zvejas sezonā var piedalīties Dissostichus spp. izpētes zvejā ar āķu jedām FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī 58.4.1., 58.4.2 un 58.4.3a. rajonā ārpus apgabaliem, kas ir valstu jurisdikcijā. Ja šāda dalībvalsts ir paredzējusi piedalīties šādā zvejā, tā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 601/2004 7. un 7.a pantu paziņo to CCAMLR Sekretariātam un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 2012. gada 1. jūnijā.
2. Attiecībā uz FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalu un 58.4.1., 58.4.2 un 58.4.3a. rajonu KPN un piezvejas limiti katrā apakšapgabalā un rajonā un šo limitu sadalījums starp maza apjoma pētniecības vienībām (SSRU) katrā no tiem ir noteikts V pielikuma B daļā. Zveju katrā SSRU beidz, kad paziņotā nozveja sasniedz noteikto KPN, un attiecīgo SSRU slēdz zvejai līdz sezonas beigām.
3. Zveju veic pēc iespējas lielākā ģeogrāfiskā un dziļuma diapazonā, lai iegūtu informāciju, kas vajadzīga, lai noteiktu zvejas potenciālu un izvairītos no nozvejas un zvejas piepūles pārmērīgas koncentrācijas. Tomēr zveja FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī 58.4.1., 58.4.2. un 58.4.3a. rajonā ir aizliegta dziļumā, kas mazāks par 550 m.
22. pants
Krilu zveja 2012./2013. gada zvejas sezonā
1. Krilu (Euphausia superba) zveju CCAMLR konvencijas apgabalā 2012./2013. gada zvejas sezonā drīkst veikt tikai tās dalībvalstis, kuras ir CCAMLR komisijas locekles. Ja šāda dalībvalsts plāno zvejot krilu CCAMLR konvencijas apgabalā, tā vēlākais 2012. gada 1. jūnijā paziņo CCAMLR Sekretariātam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 601/2004 5.a pantu un Komisijai:
a)
par saviem plāniem zvejot krilus, ziņošanai izmantojot V pielikuma C daļā paredzēto veidlapu;
b)
par zvejas rīku konfigurāciju, ziņošanai izmantojot V pielikuma D daļā paredzēto veidlapu.
2. Paziņojumā, kas minēts šā panta 1. punktā, iekļauj Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. pantā norādīto informāciju par katru kuģi, kam dalībvalsts paredzējusi izdot atļauju piedalīties krilu zvejā.
3. Dalībvalsts, kura plāno zvejot krilus CCAMLR konvencijas apgabalā, paziņo par savu nodomu vai nu attiecībā uz sava karoga kuģiem, kas paziņojuma nosūtīšanas laikā ir saņēmuši attiecīgo atļauju, vai attiecībā uz atļauju saņēmušiem kuģiem, kuri kuģo ar citas CCAMLR locekles karogu un par kuriem ir sagaidāms, ka zvejas laikā tie kuģos ar minētās dalībvalsts karogu.
4. Dalībvalstīm ir tiesības atļaut piedalīties krilu zvejā kuģiem, par ko CCAMLR Sekretariātam nav paziņots saskaņā ar šā panta 1., 2. un 3. punktu, ja atļauju saņēmušais kuģis nevar piedalīties zvejā pamatotu ekspluatācijas apstākļu vai nepārvaramas varas apstākļu dēļ. Šādos gadījumos attiecīgās dalībvalstis tūlīt informē CCAMLR Sekretariātu un Komisiju un sniedz:
a)
pilnīgas ziņas par plānoto aizstājējkuģi(-iem), tostarp Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. pantā norādīto informāciju;
b)
izsmeļošu ziņojumu par aizstāšanas iemesliem un attiecīgus papildu pierādījumus vai izziņas.
5. Dalībvalstis neatļauj piedalīties krilu zvejā kuģiem, kas ir iekļauti kādā no CCAMLR nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas (NNN) kuģu sarakstiem.
3. iedaļa
IOTC konvencijas apgabals
23. pants
Zvejas kapacitātes limiti kuģiem, kas zvejo IOTC konvencijas apgabalā
1. Maksimālais ES kuģu skaits, kuri zvejo tropiskās tunzivis IOTC konvencijas apgabalā, un atbilstīgā zvejas kapacitāte, izteikta kā bruto tilpība, ir noteikta VI pielikuma 1. punktā.
2. Maksimālais ES kuģu skaits, kuri zvejo zobenzivis (Xiphias gladius) un garspuru tunzivis (Thunnus alalunga) IOTC konvencijas apgabalā, un atbilstīgā zvejas kapacitāte, izteikta kā bruto ietilpība, ir noteikta VI pielikuma 2. punktā.
3. Kuģus, kas darbojas vienā no 1. un 2. punktā minētajām zvejniecībām, dalībvalstis drīkst pārvietot uz citu zvejniecību, ja tās spēj pierādīt Komisijai, ka šādu izmaiņu rezultātā netiks palielināta attiecīgo zivju krājumu zvejas piepūle.
4. Ja tiek ierosināta zvejas kapacitātes nodošana par labu dalībvalsts flotei, attiecīgā dalībvalsts pārliecinās par to, ka nododamie kuģi ir iekļauti IOTC kuģu reģistrā vai kādas citas reģionālas tunzivju zvejniecības organizācijas kuģu reģistrā. Turklāt zvejas kapacitātes nodošanu nedrīkst attiecināt uz kuģiem, kurus kāda RZPO iekļāvusi to kuģu sarakstā, kas iesaistīti NNN zvejā (NNN kuģi).
5. Lai ņemtu vērā IOTC iesniegto attīstības plānu īstenošanu, šajā pantā paredzēto zvejas kapacitāti dalībvalstis drīkst palielināt, pārsniedzot maksimumu, kas minēts 1. un 2. punktā, tikai ievērojot šajos plānos noteiktos limitus.
24. pants
Haizivis
1. Nevienā zvejā nav atļauts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut visu sugu Alopiidae dzimtas lapshaizivju īpatņu liemeņa daļu vai visu liemeni.
2. Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem nav atļauts nodarīt kaitējumu. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī.
4. iedaļa
SPRFMO konvencijas apgabals
25. pants
Pelaģiskā zveja - kapacitātes limits
Dalībvalstis, kas 2007., 2008. vai 2009. gadā aktīvi veica pelaģiskās zvejas darbības SPRFMO konvencijas apgabalā, minētajā apgabalā ierobežo to sava karoga kuģu kopējo bruto tilpību, kuri 2012. gadā zvejo no pelaģiskiem krājumiem, līdz kopējai bruto tilpībai 78 610 tā, lai nodrošinātu pelaģisko zvejas resursu ilgtspējīgu izmantošanu Klusā okeāna dienvidu daļā.
26. pants
Pelaģiskā zveja - KPN
1. Tikai tās dalībvalstis, kas 2007., 2008. vai 2009. gadā ir aktīvi veikušas pelaģiskās zvejas darbības SPRFMO konvencijas apgabalā, kā norādīts 25. pantā, drīkst šajā apgabalā zvejot no pelaģiskiem krājumiem saskaņā ar IJ pielikumā noteikto KPN.
2. Dalībvalstis reizi mēnesī paziņo Komisijai šajā pantā minētajā zvejā iesaistīto kuģu, kas kuģo ar to karogiem, nosaukumus un parametrus, tostarp bruto tilpību.
3. Lai pārraudzītu šajā pantā minēto zveju, dalībvalstis vēlākais līdz nākamā mēneša piecpadsmitajam datumam nosūta Komisijai tālākai pārsūtīšanai SPRFMO Pagaidu sekretariātam kuģu satelītnovērošanas sistēmu (VMS) reģistrētos datus, mēneša nozvejas ziņojumus un attiecīgā gadījumā datus par kuģu ienākšanu ostās.
27. pants
Grunts zveja
Dalībvalstis, kuras reģistrētas īstenojam grunts zvejas piepūli SPRFMO konvencijas apgabalā laikā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim, zvejas piepūli vai nozveju:
a)
samazina līdz vidējam nozvejas apjomam vai piepūles parametriem minētajā periodā; un
b)
veic tikai tajās SPRFMO konvencijas daļās, kurās grunts zveja veikta jebkurā iepriekšējā zvejas sezonā.
5. iedaļa
IATTC konvencijas apgabals
28. pants
Zveja ar riņķvadiem
1. Kuģiem ir aizliegts ar riņķvadiem zvejot dzeltenspuru tunzivis (Thunnus albacares), lielacu tunzivis (Thunnus obesus) un svītrainās tunzivis (Katsuwonus pelamis):
a)
no 2012. gada 29. jūlija līdz 28. septembrim vai no 2012. gada 18. novembra līdz 2013. gada 18. janvārim apgabalā, ko norobežo:
-
Ziemeļamerikas un Dienvidamerikas Klusā okeāna krasta līnija,
-
150° rietumu garuma meridiāns,
-
40° ziemeļu platuma paralēle,
-
40° dienvidu platuma paralēle;
b)
no 2012. gada 29. septembra līdz 29. oktobrim apgabalā, ko norobežo:
-
96° rietumu garuma meridiāns,
-
110° rietumu garuma meridiāns,
-
4° ziemeļu platuma paralēle,
-
3° dienvidu platuma paralēle.
2. Attiecīgās dalībvalstis līdz 2012. gada 1. aprīlim paziņo Komisijai, kuru no 1. punktā minētajiem zvejas lieguma laikposmiem tās izvēlējušās. Izvēlētajā laikposmā visi attiecīgās dalībvalsts kuģi, kas zvejo ar riņķvadiem, 1. punktā noteiktajos apgabalos pārtrauc zveju ar riņķvadiem.
3. Uz kuģiem, kas ar riņķvadiem zvejo tunzivis IATTC konvencijas apgabalā, patur un pēc tam no tiem izkrauj vai pārkrauj citā kuģī visas nozvejotās dzeltenspuru tunzivis, svītrainās tunzivis un lielacu tunzivis.
4. Šā panta 3. punktu nepiemēro šādos gadījumos:
a)
ja zivis uzskata par nederīgām lietošanai pārtikā tādu iemeslu dēļ, kas nav saistīti ar zivju izmēru; vai
b)
pēdējā zvejas rīku iemetienā zvejas reisā, ja vairs nepietiek vietas, lai novietotu visas šajā iemetienā nozvejotās tunzivis.
5. IATTC konvencijas apgabalā aizliedz zvejot okeāna baltspuru haizivis (Carcharhinus longimanus) un paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, uzglabāt, piedāvāt pārdošanai, pārdot vai izkraut šajā apgabalā nozvejotu okeāna baltspuru haizivju liemeņa daļu vai visu liemeni.
6. Nejauši nozvejotiem 5. punktā minēto sugu īpatņiem nav atļauts nodarīt kaitējumu. Tos tūlīt atlaiž ūdenī kuģu operatori, kuri turklāt:
a)
reģistrē atlaisto īpatņu skaitu, norādot stāvokli (beigtas vai dzīvas);
b)
paziņo a) apakšpunktā minēto informāciju dalībvalstīm, kuru valstspiederīgie viņi ir. Dalībvalstis šo informāciju nosūta Komisijai līdz 2013. gada 31. janvārim.
6. iedaļa
SEAFO konvencijas apgabals
29. pants
Dziļūdens haizivju zvejas aizliegums
SEAFO konvencijas apgabalā ir aizliegta šādu dziļūdens haizivju specializētā zveja:
-
raju dzimtas zivis (Rajidae),
-
dzelkņu haizivs (Squalus acanthias),
-
laternhaizivs (Etmopterus bigelowi),
-
īsastes laternhaizivs (Etmopterus brachyurus),
-
lielā laternhaizivs (Etmopterus princeps),
-
gludā laternhaizivs (Etmopterus pusillus),
-
kaķhaizivs (Apristurus manis),
-
samtainā dzeloņzivs (Scymnodon squamulosus),
-
un Selachimorpha virskārtas dziļūdens haizivis.
7. iedaļa
WCPFC konvencijas apgabals
30. pants
Lielacu tunzivs, dzeltenspuru tunzivs, svītrainās tunzivs un garspuru tunzivs zvejas piepūles limiti
Dalībvalstis nodrošina to, ka lielacu tunzivs (Thunnus obesus), dzeltenspuru tunzivs (Thunnus albacares), svītrainās tunzivs (Katsuwonus pelamis) un garspuru tunzivs (Thunnus alalunga) kopējā zvejas piepūle WCPFC konvencijas apgabalā nepārsniedz zvejas piepūli, kas paredzēta partnerattiecību nolīgumos zivsaimniecības nozarē, kuri noslēgti starp Savienību un minētā reģiona piekrastes valstīm.
31. pants
Slēgtais apgabals zvejai ar ZPI
1. Kuģiem, kas zvejo ar riņķvadiem un izmanto zivju pievilināšanas ierīces (ZPI), no 2012. gada 1. jūlija plkst. 00.00 līdz 2012. gada 30. septembra plkst. 24.00 ir aizliegts veikt zvejas darbības WCPFC konvencijas apgabala daļā starp 20° ziemeļu platuma un 20° dienvidu platuma. Šajā laikposmā minētajā WCPFC konvencijas apgabala daļā kuģi, kas zvejo ar riņķvadiem, drīkst iesaistīties zvejas darbībās tikai tad, ja uz tiem atrodas novērotājs, kas uzrauga, lai kuģis nekādā gadījumā:
a)
neizmantotu ZPI vai līdzvērtīgu elektronisku ierīci;
b)
nezvejotu zivju barus, izmantojot ZPI.
2. Uz visiem kuģiem, kas ar riņķvadiem zvejo 1. punktā minētajā WCPFC konvencijas apgabala daļā, patur un no tiem izkrauj vai pārkrauj citā kuģī visas nozvejotās lielacu tunzivis, dzeltenspuru tunzivis un svītrainās tunzivis.
3. Šā panta 2. punktu nepiemēro šādos gadījumos:
a)
zvejas reisa pēdējā zvejas rīku iemetienā, ja kuģī nav pietiekami daudz vietas visām zivīm;
b)
ja zivis nav derīgas lietošanai pārtikā tādu iemeslu dēļ, kas nav saistīti ar zivju izmēru; vai
c)
ja ir būtiski traucēta saldēšanas iekārtu darbība.
32. pants
Apgabali, kas slēgti zvejai ar riņķvadu
Lielacu tunzivs un dzeltenspuru tunzivs zveja ar riņķvadu ir aizliegta šādos tāljūras apgabalos:
a)
starptautiskie ūdeņi, kurus norobežo Indonēzijas, Palau, Mikronēzijas un Papua-Jaungvinejas EEZ robežas;
b)
starptautiskie ūdeņi, kurus norobežo Mikronēzijas, Māršala salu, Nauru, Kiribati, Tuvalu, Fidži, Zālamana salu un Papua-Jaungvinejas (EEZ) robežas.
33. pants
To ES kuģu skaita ierobežojumi, kuriem atļauts zvejot zobenzivis
Maksimālais ES kuģu skaits, kam atļauts zvejot zobenzivis (Xiphias gladius) WCPFC konvencijas apgabalā uz dienvidiem no 20° dienvidu platuma, ir norādīts VII pielikumā.
8. iedaļa
Beringa jūra
34. pants
Aizliegums zvejot Beringa jūras atklātajos ūdeņos
Mintaja (Theragra chalcogramma) zveja Beringa jūras atklātajos ūdeņos ir aizliegta.
III SADAĻA
TREŠO VALSTU KUĢU ZVEJAS IESPĒJAS ES ŪDEŅOS
35. pants
KPN
Zvejas kuģiem, kas kuģo ar Norvēģijas karogu, un zvejas kuģiem, kas reģistrēti Fēru salās, ir atļauts zvejot ES ūdeņos, ievērojot šīs regulas I pielikumā noteikto KPN un šajā sadaļā un Regulas (EK) Nr. 1006/2008 III nodaļā izklāstītos nosacījumus.
36. pants
Zvejas atļaujas
1. Maksimālais zvejas atļauju skaits trešo valstu kuģiem, kuri zvejo ES ūdeņos, ir noteikts VIII pielikumā.
2. Zivis no krājumiem, kam ir noteikta KPN, nepatur uz kuģa un neizkrauj, ja vien nozveju nav guvuši tādas trešās valsts kuģi, kam ir kvota, kura nav pilnībā apgūta.
37. pants
Aizliegumi
1. Trešo valstu kuģiem ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut šādu sugu zivis:
a)
milzu haizivs (Cetorhinus maximus) un baltā haizivs (Carcharodon carcharias) visos ES ūdeņos;
b)
eņģeļhaizivs (Squatina squatina) visos ES ūdeņos;
c)
parastā raja (Dipturus batis) ES ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā;
d)
cirtainā raja (Raja undulata) un baltā raja (Rostroraja alba) ES ūdeņos ICES VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā;
e)
siļķu haizivs (Lamna nasus) visos ES ūdeņos; un
f)
ģitārrajas (Rhinobatidae) ES ūdeņos ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X un XII apakšapgabalā.
2. Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem nav atļauts nodarīt kaitējumu. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī.
IV SADAĻA
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
38. pants
Komiteju procedūra
1. Komisijai palīdz Zivsaimniecības un akvakultūras komiteja, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 2371/2002. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.
2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
3. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 8. pantu saistībā ar tās 5. pantu.
39. pants
Stāšanās spēkā un piemērošana
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2012. gada 1. janvāra.
Tomēr 9.pantu piemēro no 2012.gada 1. februāra.
Zvejas iespējas vai aizliegumus CCAMLR konvencijas apgabalā, kas noteikti 20., 21. un 22. pantā un IE un V pielikumā, piemēro no attiecīgo piemērošanas laikposmu sākuma, kuriem minētās zvejas iespējas vai aizliegumi ir noteikti.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2012. gada 17. janvārī