NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 500/2012
ze dne 13. června 2012,
kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 302/2009 o víceletém plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Unie je smluvní stranou Mezinárodní úmluvy na ochranu tuňáků v Atlantiku (dále jen „úmluva“).
(2)
Na svém 16. zvláštním zasedání v roce 2008 přijala Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku (dále jen „ICCAT“), která byla zřízena na základě úmluvy, doporučení 08-05 za účelem stanovení nového plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři, který nahrazuje předchozí plán obnovy přijatý v roce 2006. V očekávání nabytí účinnosti doporučení 08-05 bylo přijato nařízení Rady (ES) č. 302/2009 (3).
(3)
Na svém 17. zvláštním zasedání v roce 2010 přijala ICCAT doporučení 10-04 o změně víceletého plánu obnovy populace tuňáka obecného. Za účelem obnovy populace stanoví doporučení 10-04 další snížení úrovně celkových přípustných odlovů, posílení opatření omezující lovnou kapacitu a posílení opatření kontroly, zejména v souvislosti s přemísťováním a umísťování do klecí, a předpokládá, že v roce 2012 poskytne Stálý výbor pro výzkum a statistiku dodatečné pokyny ohledně zjišťování míst tření ryb a zřizování přírodních rezervací.
(4)
Doporučení 10-04 je pro Unii závazné.
(5)
Navíc jsou některá ustanovení nařízení (ES) č. 302/2009 zastaralá a měla by být zrušena. Další ustanovení by měla být aktualizována, aby odrážela změny právních předpisů, zejména změny vyplývající z přijetí.nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky. (4)
(6)
Za účelem poskytnutí jednotných podmínek k přemísťování, umísťování do klecí a zaznamenávání a hlášení činností souvisejících s pastmi na tuňáky by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (5).
(7)
Termín „Společenství“ používaný v normativní části nařízení (ES) č. 302/2009 by měl být změněn s ohledem na vstup Lisabonské smlouvy v platnost dne 1. prosince 2009.
(8)
Doporučení 10-04 nabylo účinnosti dne 13. srpna 2011. Všechny smluvní strany úmluvy, včetně Unie, se však dohodly, že budou uplatňovat ustanovení použitelná na přítomnost pozorovatelů, v případě Unie zajištěné členskými státy, od 1. ledna 2011. V důsledku toho je vhodné používat odpovídající ustanovení tohoto nařízení retroaktivně od 1. ledna 2011.
(9)
Nařízení (ES) č. 302/2009 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 302/2009 se mění takto:
1)
V článku 1, čl. 4 odst. 13, čl. 9 odst. 3, 4, 5, 8, 9 a 10, čl. 11 odst. 1, čl. 14 odst. 4, čl. 15 odst. 3, čl. 18 odst. 2, čl. 21 odst. 1 a 4, čl. 23 odst. 6, čl. 29 odst. 1, 3, 4 a 5, čl. 31 odst. 4 a čl. 34 odst. 2 a 3 se slovo „Společenství“ ve všech mluvnických tvarech nahrazuje slovem „Unie“ v odpovídajícím mluvnickém tvaru a provedou se nezbytné mluvnické úpravy.
2)
V článku 1 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:
„Cílem tohoto plánu obnovy, který platí od roku 2007 do konce roku 2022, je dosáhnout biomasy odpovídající maximálním udržitelným výnosům s pravděpodobností nejméně 60 %.“.
3)
Článek 2 se mění takto:
a)
písmeno d) se nahrazuje tímto:
„d)
„pomocným plavidlem“ plavidlo používané pro přepravu mrtvého tuňáka obecného (nezpracovaného) z klece nebo z pasti na tuňáky do určeného přístavu nebo na zpracovatelské plavidlo;“;
b)
písmeno h) se nahrazuje tímto:
„h)
„přemístěním“:
i)
jakékoliv přemístění živého tuňáka obecného ze sítě plavidla provádějícího odlov do přepravní klece;
ii)
jakékoliv přemístění živého tuňáka obecného z přepravní klece do jiné přepravní klece;
iii)
jakékoliv přemístění klece s tuňákem obecným z vlečného plavidla na jiné vlečné plavidlo;
iv)
jakékoliv přemístění mrtvého tuňáka obecného z přepravní klece do pomocného plavidla;
v)
jakékoliv přemístění z hospodářství pro tuňáka obecného nebo z pasti na tuňáky na zpracovatelské plavidlo nebo přepravní plavidlo či každé přemístění klece obsahující tuňáka obecného z jednoho hospodářství na druhé;
vi)
jakékoliv přemístění živého tuňáka obecného z pasti na tuňáky do přepravní klece.“;
c)
písmeno l) se nahrazuje tímto:
„l)
„chovem“ umístění tuňáka obecného do klece na období delší než šest měsíců s cílem zvýšit biomasu;“;
d)
doplňuje se nové písmeno, které zní:
„q)
„odpovědným členským státem“ a „členským státem odpovědným za“ členský stát vlajky nebo členský stát, v jehož jurisdikci se past na tuňáky nebo hospodářství nachází, nebo v případě, že se past na tuňáky nebo hospodářství nachází na volném moři, členský stát, v němž je usazen provozovatel pasti na tuňáky nebo hospodářství;“.
4)
Článek 4 se mění takto:
a)
odstavec 4 se nahrazuje tímto:
„4. Nejpozději do 30. září každého roku předloží členské státy Komisi předběžný roční plán rybolovu na následující rok. Komise shromáždí předběžné roční vnitrostátní plány rybolovu a začlení je do plánu rybolovu Unie, který má být předán sekretariátu ICCAT ke schválení ICCAT.
Konečný roční plán rybolovu předloží členské státy Komisi každoročně nejpozději do 31. ledna. Komise shromáždí konečné roční vnitrostátní plány rybolovu a začlení je do plánu rybolovu Unie, který má být do 1. března každého roku předán sekretariátu ICCAT.“;
b)
odstavce 12 a 14 se zrušují.
5)
Článek 5 se mění takto:
a)
odstavec 7 se nahrazuje tímto:
„7. Aniž je dotčen odstavec 6, snižuje se lovná kapacita uvedená v odstavcích 2 a 4 a v článku 9 tak, aby:
a)
každý členský stát do počátku roku 2010 odstranil alespoň 25 % nesouladu mezi svou lovnou kapacitou a svou lovnou kapacitou odpovídající jeho kvótě;
b)
každý členský stát do počátku roku 2011 odstranil alespoň 75 % nesouladu mezi svou lovnou kapacitou a svou lovnou kapacitou odpovídající jeho kvótě;
c)
každý členský stát do počátku roku 2012 odstranil alespoň 95 % nesouladu mezi svou lovnou kapacitou a svou lovnou kapacitou odpovídající jeho kvótě;
d)
každý členský stát do počátku roku 2013 odstranil 100 % nesouladu mezi svou lovnou kapacitou a svou lovnou kapacitou odpovídající jeho kvótě.
Výpočet snížení lovné kapacity vychází z míry odlovu pro jednotlivé kategorie plavidel v souladu s metodami schválenými na výročním zasedání ICCAT v roce 2009.
Tento požadavek na snížení se nevztahuje na členský stát, který prokáže, že jeho lovná kapacita odpovídá jeho kvótě.“;
b)
odstavec 9 se nahrazuje tímto:
„9. Každý členský stát vypracuje plán řízení lovné kapacity na období 2010-2013. Tento plán musí být předložen Komisi do 15. srpna 2009 a obsahovat informace uvedené v odstavcích 2, 4, 6 a 7. Tento plán musí rovněž obsahovat podrobné informace o způsobech, které členský stát užívá k odstranění nadměrné kapacity nad rámec vrakování. V případě potřeby se tento plán upraví a každoročně předloží Komisi do 15. srpna každého roku.
Komise shromáždí vnitrostátní plány řízení a začlení je do plánu řízení lovné kapacity Unie, který předloží k projednání a schválení komisi ICCAT.“.
6)
Článek 7 se mění takto:
a)
odstavec 2 se nahrazuje tímto:
„2. Zakazuje se lov tuňáka obecného košelkovými nevody ve východním Atlantiku a ve Středozemním moři od 15. června do 15. května.“;
b)
odstavec 6 se zrušuje.
7)
V článku 14 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Zpětné předkládání seznamů se neuznává. Následné změny seznamů uvedených v odstavci 1 provedené během kalendářního roku se uznávají jedině tehdy, pokud se oznámené rybářské plavidlo nemůže zúčastnit rybolovu z oprávněných provozních důvodů nebo z důvodu vyšší moci. Za takových okolností dotčený členský stát o tom okamžitě uvědomí Komisi a poskytne:
a)
úplné údaje o zamýšleném náhradním rybářském plavidle či plavidlech za plavidlo uvedené v odstavci 1; a
b)
úplný výčet důvodů, které vedly k nahrazení plavidla, a příslušné podklady nebo odkazy.“
8)
V článku 18 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Kromě dodržování článků 14, 15, 23 a 24 nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (6) zaznamenává velitel plavidla EU provádějícího odlov do lodního deníku případně informace uvedené v příloze II tohoto nařízení.
9)
V čl. 19 odst. 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Společné rybolovné operace s jinými smluvními stranami úmluvy nejsou povoleny.“.
10)
Článek 22 se nahrazuje tímto:
„Článek 22
Přemísťování
1. Před jakýmkoliv přemístěním zašle velitel plavidla provádějícího odlov nebo vlečného plavidla, nebo provozovatel hospodářství či pasti na tuňáky, odkud je příslušné přemístění prováděno, příslušným orgánům odpovědného členského státu předběžné oznámení o přemístění, ve kterém uvede:
a)
název plavidla provádějícího odlov, hospodářství nebo pasti na tuňáky a registrační číslo ICCAT;
b)
předpokládaný čas přemístění;
c)
odhadované množství tuňáka obecného, které má být přemístěno;
d)
informace o místě (zeměpisná délka/šířka), kde bude přemístění provedeno, a identifikovatelná čísla klecí;
e)
název přijímajícího vlečného plavidla, počet vlečených klecí a případně registrační číslo ICCAT;
f)
cílový přístav, hospodářství nebo klec tuňáka obecného.
2. Orgány odpovědného členského státu rozhodnou v případě každého přemístění o udělení oprávnění k němu. Za tímto účelem je každému přemístění přiděleno jednoznačné identifikační číslo, které je oznámeno veliteli rybářského plavidla, provozovateli pasti na tuňáky, případně provozovateli hospodářství. Pokud je oprávnění uděleno, zahrnuje toto číslo třípísmenný kód smluvní strany úmluvy, čtyři čísla uvádějící rok a tři písmena indikující oprávnění „AUT“ (authorisation), po nichž následují pořadová čísla. Pokud je oprávnění zamítnuto, zahrnuje toto číslo třípísmenný kód smluvní strany úmluvy, čtyři čísla uvádějící rok a tři písmena indikující zamítnutí oprávnění „NEG“ (non-authorisation), po nichž následují pořadová čísla. Přemístění nesmí být zahájeno, aniž by předem bylo uděleno oprávnění.
Oprávnění k přemístění uděluje či zamítá členský stát odpovědný za plavidlo provádějící odlov, vlečné plavidlo, případně hospodářství či past na tuňáky do 48 hodin po předložení předběžného oznámení o přemístění. Členský stát oprávnění k přemístění neudělí, pokud při přijetí předběžného oznámení o přemístění shledá, že:
a)
plavidlo provádějící odlov nebo past na tuňáky uvedené jako plavidlo nebo past, jež ryby ulovily, nemá dostatečnou kvótu;
b)
plavidlo provádějící odlov nebo provozovatel pasti na tuňáky řádně neohlásili množství ryb nebo neměli oprávnění umístit je do klece a nezohlednily toto množství pro využití případné použitelné kvóty;
c)
plavidlo provádějící odlov uvedené jako plavidlo, jež ryby ulovilo, není oprávněno lovit tuňáka obecného, nebo
d)
vlečné plavidlo uvedené jako plavidlo, na které byly ryby přemístěny, není uvedeno v evidenci ICCAT všech ostatních rybářských plavidel (kromě plavidel provádějících odlov) oprávněných k provozu lovu tuňáka obecného podle čl. 14 odst. 3 nebo není vybaveno systémem sledování plavidel.
3. V případě, že se přemístění nepovoluje:
a)
členský stát odpovědný za plavidlo provádějící odlov vydá příkaz k vypuštění ryb a oznámí veliteli plavidla provádějícího odlov, že přemístění se nepovoluje a že musí vypustit ryby do moře;
b)
velitel plavidla provádějící odlov, provozovatel hospodářství nebo provozovatel pasti na tuňáky vypustí ryby do moře;
c)
vypuštění tuňáka obecného do moře je nahráváno na videokameru a sledováno regionálním pozorovatelem ICCAT, který vypracuje zprávu a společně s videonahrávkou ji předloží sekretariátu ICCAT.
4. Při ukončení přemísťování úlovku vyplní velitel plavidla provádějícího odlov nebo vlečného plavidla, provozovatel pasti na tuňáky nebo provozovatel hospodářství prohlášení ICCAT o přemístění v souladu s formátem uvedeným v příloze VIIIa a předá ho příslušným orgánům odpovědného členského státu.
Příslušné orgány členského státu odpovědného za plavidlo, hospodářství nebo past na tuňáky, odkud se toto přemístění provádí, formuláře prohlášení o přemístění očíslují. Systém číslování zahrnuje třípísmenný kód smluvní strany úmluvy, čtyři čísla uvádějící rok a tři pořadová čísla, po nichž následují tři písmena „ITD“ (CPC-20**/xxx/ITD).
Přemístění ryb provází originál prohlášení o přemístění. Velitel plavidla provádějícího odlov, provozovatel pasti na tuňáky, velitel vlečného plavidla nebo provozovatel hospodářství uchová kopii tohoto prohlášení.
5. Velitelé plavidel provádějících přemístění (včetně vlečných plavidel) uvedou každý den do svých lodních deníků hmotnost a počet přemístěných ryb společně s názvem plavidla provádějícího odlov, jeho vlajkou a registračním číslem ICCAT, názvem a registračním číslem ICCAT všech dalších zúčastněných plavidel, datem a místem přemístění a cílovým hospodářstvím. Lodní deník obsahuje údaje o všech přemístěních provedených v průběhu daného rybolovného období. Uchovává se na palubě a je kdykoli přístupný za účelem kontroly.
6. Oprávnění k přemístění ryb vydané odpovědným členským státem nepředjímá povolení umístit je do klecí.
7. Velitel plavidla provádějícího odlov, provozovatel hospodářství nebo provozovatel pasti na tuňáky, kteří přepravují tuňáka obecného, zajistí, aby přemístění bylo sledováno videokamerou umístěnou ve vodě.
Každý videozáznam přemístění je vyhotoven ve dvou kopiích. Jednu kopii obdrží regionální pozorovatel a jednu pozorovatel smluvní strany úmluvy, případně vnitrostátní pozorovatel na palubě vlečné lodi. Kopie předaná pozorovateli smluvní strany úmluvy provází prohlášení o přemístění a příslušné úlovky, na které se vztahuje. Na začátku nebo na konci každého videozáznamu se zobrazuje číslo prohlášení ICCAT o přemístění a průběžně se zobrazuje čas a datum. Členské státy poskytnou na žádost Komise kopie videozáznamů vědeckému výboru ICCAT.
8. Regionální pozorovatel ICCAT na palubě plavidla provádějícího odlov, uvedený v regionálním programu pozorovatelů ICCAT stanoveném v příloze VII, zaznamená údaje a podá zprávu o provedených přemístěních, ověří polohu plavidla provádějícího odlov v okamžiku přemísťování, sleduje a odhaduje přemístěné úlovky a ověřuje záznamy uvedené v předběžném oznámení o přemístění uvedeném v odstavci 2, a v prohlášení ICCAT o přemístění uvedeném v odstavci 4.
V případech, kdy je odhad regionálního pozorovatele ohledně počtu nebo průměrné hmotnosti úlovku nejméně o 10 % vyšší než odhad velitele plavidla provádějícího odlov, zahájí členský stát odpovědný za plavidlo provádějící odlov šetření, které musí být uzavřeno před umístěním do klecí na hospodářství. Do doby, než budou známy výsledky tohoto šetření, není povoleno umístění do klece a oddíl dokladu o úlovcích tuňáka obecného týkající se odlovu není schválen.
9. Regionální pozorovatelé ICCAT podepíší prohlášení ICCAT o přemístění, jasně uvedou své jméno a číslo ICCAT. Ověří, že prohlášení ICCAT o přemístění bylo řádně vyplněno a předáno veliteli vlečného plavidla.
Při ukončení přemísťování úlovku na rybářské plavidlo vyplní provozovatel pasti na tuňáky prohlášení ICCAT o přemístění v souladu s formátem uvedeným v příloze IV a zašle je příslušným orgánům svého členského státu.
10. Komise může přijmout prováděcí akty, ve kterých stanoví podrobná pravidla upravující přemísťování podle odstavců 2 a 7 tohoto článku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 38a.“.
11)
Článek 24 se nahrazuje tímto:
„Článek 24
Umísťování do klece
1. Členský stát odpovědný za hospodářství zašle do jednoho týdne po ukončení umístění do klece zprávu o umístění do klece potvrzenou pozorovatelem členskému státu nebo smluvní straně úmluvy, pod jejichž vlajkou provedla rybářská plavidla odlov tuňáka, a Komisi. Komise předá tyto informace neprodleně sekretariátu ICCAT. Tato zpráva obsahuje informace uvedené v prohlášení o umístění do klece, jak je uvedeno v doporučení ICCAT 06-07 o chovu tuňáka obecného.
2. Před každým umístěním do klecí uvědomí příslušný orgán členského státu odpovědného za hospodářství odpovědný členský stát nebo smluvní stranu úmluvy, pod jejichž vlajkou pluje plavidlo provádějící odlov, o umístění množství ryb, jež ulovila plavidla provádějící odlov plující pod jeho vlajkou, do klecí.
3. Členský stát odpovědný za plavidlo provádějící odlov požádá příslušný členský stát nebo smluvní stranu úmluvy odpovědnou za hospodářství o zabavení úlovku a vypuštění ryb do moře v souladu s postupem uvedeným v čl. 22 odst. 3, pokud po obdržení informace uvedené v odstavci 2 shledá, že:
a)
plavidlo provádějící odlov uvedené jako plavidlo, které ryby ulovilo, nemělo dostatečnou kvótu pro tuňáka obecného umístěného v klecích;
b)
množství ryb nebylo plavidlem provádějícím odlov řádně ohlášeno a nebylo zohledněno pro výpočet použitelné kvóty;
c)
plavidlo provádějící odlov uvedené jako plavidlo, jež ryby ulovilo, není oprávněno lovit tuňáka obecného.
4. Umístění do klecí nesmí být zahájeno, aniž by předem bylo vydáno oprávnění smluvní strany úmluvy, pod jejíž vlajkou plavidlo pluje, nebo členského státu odpovědného za plavidlo provádějící odlov.
Tuňák obecný se do klece umísťuje před 31. červencem s výjimkou případů, kdy členský stát nebo smluvní strana úmluvy odpovědná za hospodářství přijímající ryby uvede platné důvody včetně vyšší moci. Tyto důvody jsou přiloženy k předložené zprávě o umístění do klecí.
5. Členský stát odpovědný za hospodářství přijme nezbytná opatření k zákazu jakéhokoli umísťování do klecí pro účely chovu či výkrmu tuňáka obecného, který není doprovázen doklady vyžadovanými komisí ICCAT včetně dokladů vyžadovaných tímto nařízením a nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 640/2010 ze dne 7. července 2010 o vytvoření programu dokumentace úlovků tuňáka obecného (Thunnus thynnus) (7). Tato dokumentace musí být přesná a ucelená a musí být potvrzena její platnost.
6. Umístění do klecí povolí či nepovolí odpovědný členský stát nebo případně odpovědná smluvní strana úmluvy do 48 hodin po předložení informací uvedených v odstavci 2. V případě, že povolení umístění do klecí není vydáno, vydá členský stát nebo smluvní strana úmluvy odpovědná za plavidlo provádějící odlov členskému státu nebo smluvní straně úmluvy odpovědné za vlečné plavidlo, případně členskému státu nebo smluvní straně úmluvy odpovědné za hospodářství příkaz k vypuštění ryb v souladu s čl. 22 odst. 3.
7. Členský stát odpovědný za hospodářství zajistí, že umísťování do klecí je sledováno videokamerou umístěnou ve vodě.
Pro každé umístění do klece se pořídí jeden videozáznam. Na začátku nebo na konci každého videozáznamu se zobrazuje číslo prohlášení ICCAT o přemístění a průběžně se zobrazuje čas a datum.
8. V případech, kdy se odhad regionálního pozorovatele ohledně průměrné hmotnosti nebo počtu liší o více než o 10 % od odhadu provozovatele hospodářství, zahájí členský stát odpovědný za hospodářství šetření ve spolupráci se státem vlajky plavidla provádějícího odlov. Do doby, než budou známy výsledky tohoto šetření, se nesmí provádět odlov a oddíl dokladu o úlovcích tuňáka obecného týkající se hospodářství není schválen.
Pokud se šetření neuzavře do 10 pracovních dnů nebo pokud z výsledku šetření vyplyne, že počet nebo průměrná hmotnost tuňáka obecného přesáhla 10 % počtu nebo průměrné hmotnosti uvedené provozovatelem hospodářství, vydá smluvní strana úmluvy, pod jejíž vlajkou pluje plavidlo provádějící odlov, nebo členský stát odpovědný za plavidlo provádějící odlov příkaz k vypuštění přebytečného počtu či hmotnosti ryb.
Členský stát odpovědný za hospodářství zajistí, že provozovatel hospodářství tento příkaz k vypuštění provede do 48 hodin po příchodu regionálního pozorovatele. Vypuštění se provede podle čl. 22 odst. 3.
V případě, že konečný odhad v době umístění do klece v hospodářství je vyšší než konečný odhad v době prvního přemístění z plavidla provádějícího odlov, rozhodne členský stát nebo smluvní strana úmluvy odpovědná za plavidlo provádějící odlov o konečném čerpání kvót, které schválí v příslušném dokumentu (dokumentech) o úlovcích tuňáka obecného.
9. Členské státy zahájí práci na pilotních studiích týkajících se způsobu, jak přesněji odhadnout počet i hmotnost tuňáka obecného v okamžiku odlovu a umístění do klecí, včetně využití stereoskopických systémů, a výsledky nahlásí vědeckému výboru ICCAT. V době umísťování do klecí se zavede program odebírání vzorků nebo jiný program s cílem zlepšit počítání a odhady hmotnosti ryb umísťovaných do klecí.
10. Komise může přijmout prováděcí akty, ve kterých stanoví podrobná pravidla upravující umísťování do klecí podle odstavců 6, 7, 8 a 9 tohoto článku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 38a.
12)
V čl. 25 odst. 1 se doplňují nové pododstavce, které znějí:
„Přenos údajů ze systému sledování plavidel rybářskými plavidly zahrnutými do evidence ICCAT plavidel provádějících odlov, která jsou oprávněna aktivně lovit tuňáka obecného, uvedené v čl. 14 odst. 3, komisi ICCAT se zahájí nejméně 15 dnů před zahájením rybolovného období a pokračuje nejméně 15 dnů po ukončení rybolovného období s výjimkou případů, kdy je Komisi předem zaslána žádost o odstranění daného plavidla z evidence plavidel ICCAT.
Pro účely kontroly se přenos údajů ze systému sledování plavidel u plavidel provádějících odlov, která jsou oprávněna aktivně lovit tuňáka obecného nesmí přerušit, pokud jsou plavidla v přístavu, ledaže je k dispozici systém hlášení o vplutí do přístavu a vyplutí z něj.
Rybářská plavidla zahrnutá do evidence ICCAT všech ostatních rybářských plavidel (jiných než plavidel provádějících odlov), která jsou oprávněna provozovat činnosti související s tuňákem obecným, uvedené v čl. 14 odst. 3, přenášejí údaje ze systému sledování plavidel komisi ICCAT po celou dobu platnosti oprávnění.“.
13)
Článek 26 se nahrazuje tímto:
„Článek 26
Zaznamenávání a hlášení činností souvisejících s pastmi
1. Do 48 hodin po ukončení každé rybolovné operace pomocí pastí na tuňáky se zaznamenají úlovky a tyto záznamy o úlovcích se elektronickou cestou nebo jiným způsobem předají příslušnému orgánu členského státu odpovědného za dotčenou past na tuňáky. Tento záznam zahrnuje podrobnosti ohledně odhadovaného množství, které se nachází v pasti na tuňáky.
2. Každý členský stát poté, co obdrží zprávu uvedenou v odstavci 1, ji elektronickou cestou předá Komisi. Komise poté zašle tyto informace neprodleně sekretariátu ICCAT.
3. Komise může přijmout prováděcí akty, ve kterých stanoví podrobná pravidla upravující zaznamenávání a hlášení činností souvisejících s pastmi na tuňáky podle odstavce 1 tohoto článku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 38a.“.
14)
V čl. 29 odst. 2 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Provádí-li lov tuňáka obecného v oblasti úmluvy více než 15 rybářských plavidel jednoho členského státu, nasadí tento členský stát po dobu přítomnosti těchto plavidel v této oblasti inspekční plavidlo pro účely inspekce a kontroly na moři. Tato povinnost se považuje za splněnou v případě, kdy členské státy spolupracují na společném provozu inspekčního plavidla nebo v případě, kdy je v oblasti úmluvy nasazeno inspekční plavidlo EU.“.
15)
V článku 30 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Pokud jde o plavidla provádějící aktivní lov tuňáka obecného, každý členský stát zajistí alespoň následující procentní úroveň přítomnosti vnitrostátního pozorovatele:
a)
100 % svých aktivních plavidel provádějících odlov košelkovými nevody, jejichž délka v roce 2011 je 24 m nebo menší;
b)
100 % svých aktivních plavidel provádějících odlov košelkovými nevody, jejichž délka v roce 2012 je 20 m nebo menší;
c)
20 % svých aktivních trawlerů pro pelagický rybolov (delších než 15 m);
d)
20 % svých aktivních plavidel lovících na dlouhý vlasec (delších než 15 m);
e)
20 % svých aktivních návnadových člunů (delších než 15 m);
f)
100 % pastí na tuňáky během odlovu;
g)
100 % svých vlečných plavidel.“.
16)
Článek 31 se mění takto:
a)
odstavec 1 se nahrazuje tímto:
„1. Každý členský stát zajistí přítomnost regionálního pozorovatele ICCAT u:
a)
všech plavidel s košelkovými nevody přesahujících délku 24 m po celou dobu rybolovného období v roce 2011
b)
všech plavidel s košelkovými nevody přesahujících délku 20 m po celou dobu rybolovného období v roce 2012;
c)
všech plavidel s košelkovými nevody bez ohledu na délku plavidla po celé rybolovné období od roku 2013 dále.
Plavidla s košelkovými nevody uvedená v písm. a), b) a c) bez regionálního pozorovatele ICCAT nejsou oprávněna lovit tuňáka obecného ani provozovat činnosti související s tuňákem obecným.“;
b)
v odstavci 2 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Pokud je tuňák obecný loven z klecí a prodáván jako čerstvý produkt, může být regionální pozorovatel ICCAT, který pozoruje odlov, státním příslušníkem členského státu odpovědného za hospodářství.“
17)
Článek 32 se nahrazuje tímto:
„Článek 32
Přístup k videozáznamům
1. Každý členský stát zajistí, aby videozáznamy uvedené v čl. 22 odst. 7 a v čl. 24 odst. 7 byly zpřístupněny inspektorům a pozorovatelům ICCAT.
2. Každý členský stát odpovědný za hospodářství zajistí, aby videozáznamy uvedené v čl. 22 odst. 7 a v čl. 24 odst. 7 byly zpřístupněny inspektorům a pozorovatelům Unie.
3. Každý členský stát přijme nezbytná opatření s cílem zabránit veškerým záměnám nebo úpravám originálního videozáznamu nebo manipulaci s ním.“.
18)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 33a
Předávání inspekčních plánů
Nejpozději do 30. září každého roku předloží členské státy Komisi svůj inspekční plán na následující rok. Komise shromáždí vnitrostátní plány inspekce a začlení je do inspekčního plánu Unie, který má být předán sekretariátu ICCAT ke schválení ICCAT.“
19)
V článku 34 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Zakazuje se obchod v Unii, vykládka, dovoz, vývoz, umísťování do klece pro účely výkrmu nebo chovu, zpětný vývoz a překládka východoatlantického a středomořského tuňáka obecného, které nejsou doprovázeny přesnými, úplnými a ověřenými doklady v souladu s požadavky tohoto nařízení a nařízení (EU) č. 640/2010.“
20)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 38a
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Výbor pro rybolov a akvakulturu zřízený čl. 30 odst. 1 nařízení (ES) č. 2371/2002. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.“.
21)
Znění přílohy III se nahrazuje zněním přílohy I tohoto nařízení.
22)
Příloha VI se mění takto:
a)
v bodě 1 se doplňuje nové písmeno, které zní:
„q)
překládka na moři.“;
b)
bod 2 se nahrazuje tímto:
„2.
V případě nástupu na palubu rybářského plavidla a jeho inspekce, během nichž pověření inspektoři zaznamenají činnost či podmínky, které by představovaly vážné porušení podle bodu 1, oznámí orgány státu vlajky inspekčních plavidel tuto skutečnost okamžitě orgánům státu vlajky rybářského plavidla, a to přímo i prostřednictvím sekretariátu ICCAT. V těchto situacích informují inspektoři, je-li to možné, rovněž příslušné orgány státu vlajky rybářského plavidla oznámené sekretariátu ICCAT a každé inspekční plavidlo státu vlajky rybářského plavidla, o němž ví, že se nachází poblíž.
Inspektoři ICCAT zaevidují do lodního deníku rybářského plavidla provedené inspekce a všechna zjištěná porušení předpisů.“;
c)
v bodě 3 prvním pododstavci se slovo „okamžitě“ nahrazuje slovy „do 72 hodin“;
d)
bod 7 se nahrazuje tímto:
„7.
S výhradou pravidel dohodnutých podle bodu 12 této přílohy zastaví plavidlo lovící tuňáka obecného nebo tuňákovité v oblasti úmluvy, která se nachází mimo vody podléhající vnitrostátní pravomoci, po obdržení příslušného signálu v souladu s mezinárodním signálním kódem, jež vyslala loď s inspektorem na palubě, pokud právě neprovádí rybářské operace; pokud je právě provádí, zastaví ihned po jejich ukončení. Velitel plavidla umožní inspektorovi, kterého může doprovázet svědek, aby vstoupil na palubu, a za tímto účelem mu poskytne naloďovací žebřík. Velitel umožní inspektorovi zkontrolovat úlovek nebo zařízení a všechny příslušné doklady, které inspektor považuje za nutné pro ověření skutečnosti, zda jsou plněna platná doporučení komise ICCAT týkající se státu vlajky dotčeného plavidla, a inspektor může požadovat veškerá vysvětlení, která považuje za nezbytná.
Inspekce se mohou zúčastnit nejvýše dva inspektoři ICCAT, pokud si okolnosti nevyžádají účast dalších inspektorů. Inspektora při inspekci může doprovázet asistent, avšak pouze jako praktikant.“.
23)
V příloze VII se zrušuje bod 1.
24)
Znění přílohy II tohoto nařízení se vkládá jako příloha VIIIa.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 13. června 2012.
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 500/2012
(2012. gada 13. jūnijs),
ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 302/2009 par daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),
tā kā:
(1)
Savienība ir Starptautiskās konvencijas par Atlantijas tunzivju saglabāšanu (turpmāk - “Konvencija”) Puse.
(2)
Ar Konvenciju izveidotā Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija (turpmāk - “ICCAT”) 16. īpašajā sanāksmē 2008. gadā pieņēma Ieteikumu 08-05 izveidot jaunu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, aizstājot 2006. gadā pieņemto krājumu atjaunošanas plānu. Paredzot Ieteikuma 08-05 spēkā stāšanos, tika pieņemta Padomes Regula (EK) Nr. 302/2009 (3).
(3)
ICCAT 17. īpašajā sanāksmē 2010. gadā pieņēma Ieteikumu 10-04, ar ko izdarīja grozījumus daudzgadu plānā zilās tunzivs krājumu atjaunošanai. Lai atjaunotu krājumu, Ieteikumā 10-04 paredzēts vēl vairāk samazināt kopējo pieļaujamo nozveju, pastiprināt zvejas jaudas samazināšanas pasākumus un noteikt stingrākus kontroles pasākumus, jo īpaši attiecībā uz pārvietošanas un sprostā ievietošanas darbībām, kā arī uzdots Pastāvīgajai pētniecības un statistikas komitejai 2012. gadā izstrādāt papildu ieteikumus attiecībā uz nārsta vietu noteikšanu un aizsargājamo teritoriju izveidošanu.
(4)
Ieteikums 10-04 Savienībai ir saistošs.
(5)
Turklāt daži Regulas (EK) Nr. 302/2009 noteikumi ir novecojuši, un tie būtu jāsvītro. Citi noteikumi būtu jāatjaunina, lai atspoguļotu izmaiņas tiesību aktos, it īpaši izmaiņas, kas radās, pieņemot Padomes Regulu (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (4).
(6)
Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus attiecībā uz pārvietošanas darbībām, sprostā ievietošanas darbībām un darbību ar tunzivju krātiņveida lamatām reģistrēšanu un ziņošanu par tām, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (5).
(7)
Ņemot vērā to, ka 2009. gada 1. decembrī stājās spēkā Lisabonas līgums, būtu jāmaina termins “Kopiena”, kas lietots Regulas (EK) Nr. 302/2009 normatīvajā daļā.
(8)
Ieteikums 10-04 stājās spēkā 2011. gada 13. augustā. Tomēr visas Konvencijas Līgumslēdzējas puses, tostarp Savienība, vienojās Konvencijas noteikumus par novērotāju klātbūtni, ko attiecībā uz Savienību nodrošina dalībvalstis, piemērot no 2011. gada 1. janvāra. Līdz ar to ir atbilstīgi, ka šīs regulas attiecīgie noteikumi tiek piemēroti ar atpakaļejošu spēku no 2011. gada 1. janvāra.
(9)
Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 302/2009,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Regulu (EK) Nr. 302/2009 groza šādi:
1)
regulas 1. pantā, 4. panta 13. punktā, 9. panta 3., 4., 5., 8., 9. un 10. punktā, 11. panta 1. punktā, 14. panta 4. punktā, 15. panta 3. punktā, 18. panta 2. punktā, 21. panta 1. un 4. punktā, 23. panta 6. punktā, 29. panta 1., 3., 4. un 5. punktā, 31. panta 4. punktā un 34. panta 2. un 3. punktā lietvārdu “Kopiena” vai atbilstīgu apzīmētāju aizstāj ar lietvārdu “Savienība” vai atbilstīgu apzīmētāju un veic jebkurus no šīs aizstāšanas izrietošos gramatiskos pielāgojumus;
2)
regulas 1. panta trešo daļu aizstāj ar šādu:
“Šā no 2007. gada līdz 2022. gada beigām spēkā esošā atjaunošanas plāna mērķis ir sasniegt biomasu, kas atbilst maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam ar vismaz 60 % varbūtību.”;
3)
regulas 2. pantu groza šādi:
a)
panta d) punktu aizstāj ar šādu:
“d)
“palīgkuģis” ir jebkurš kuģis, ko izmanto nedzīvu (neapstrādātu) zilo tunzivju pārvadāšanai no sprosta vai tunzivju krātiņveida lamatām uz apstiprinātu ostu vai apstrādes kuģi;”
b)
panta h) punktu aizstāj ar šādu:
“h)
“pārvietošanas darbības” ir:
i)
jebkura dzīvu zilo tunzivju pārvietošana no nozvejotājkuģa tīkla uz pārvadāšanas sprostu;
ii)
jebkura dzīvu zilo tunzivju pārvietošana no pārvadāšanas sprosta uz citu pārvadāšanas sprostu;
iii)
jebkura sprosta, kurā atrodas zilās tunzivis, pārvietošana no velkoņa uz citu velkoni;
iv)
jebkura nedzīvu zilo tunzivju pārvietošana no pārvadāšanas sprosta uz palīgkuģi;
v)
jebkura pārvietošana no zilo tunzivju audzētavas vai tunzivju krātiņveida lamatām uz apstrādes kuģi vai transportkuģi, vai arī sprosta, kurā atrodas zilās tunzivis, pārvietošana no vienas zivaudzētavas uz citu;
vi)
jebkura dzīvu zilo tunzivju pārvietošana no tunzivju krātiņveida lamatām uz pārvadāšanas sprostu;”
c)
panta l) punktu aizstāj ar šādu:
“l)
“audzēšana” ir zilo tunzivju ievietošana sprostā uz laikposmu, kas ilgāks par sešiem mēnešiem, lai palielinātu biomasu;”
d)
pievieno šādu punktu:
“q)
“atbildīgā dalībvalsts” un “dalībvalsts, kas atbildīga” ir karoga dalībvalsts vai dalībvalsts, kuras jurisdikcijā atrodas tunzivju krātiņveida lamatas vai zivaudzētava, vai - ja zivaudzētava vai tunzivju krātiņveida lamatas atrodas starptautiskos ūdeņos - dalībvalsts, kurā tunzivju krātiņveida lamatu vai zivaudzētavas operators veic uzņēmējdarbību.”;
4)
regulas 4. pantu groza šādi:
a)
panta 4. punktu aizstāj ar šādu:
“4. Dalībvalstis katru gadu vēlākais 30. septembrī nosūta Komisijai provizorisku gada zvejas plānu par nākamo gadu. Komisija apkopo valstu provizoriskos gada zvejas plānus un tos iekļauj Savienības zvejas plānā, ko nosūta ICCAT Sekretariātam ICCAT apstiprinājuma saņemšanai.
Dalībvalstis katru gadu vēlākais 31. janvārī nosūta Komisijai galīgo gada zvejas plānu. Komisija apkopo valstu galīgos gada zvejas plānus un tos iekļauj Savienības zvejas plānā, ko katru gadu līdz 1. martam nosūta ICCAT Sekretariātam.”;
b)
panta 12. un 14. punktu svītro;
5)
regulas 5. pantu groza šādi:
a)
panta 7. punktu aizstāj ar šādu:
“7. Neskarot 6. punktu, zvejas jaudu, kas minēta 2. un 4. punktā un 9. pantā, samazina tā, lai:
a)
līdz 2010. gada sākumam neatbilstību starp katras dalībvalsts zvejas jaudu un tās kvotai atbilstošo zvejas jaudu likvidētu vismaz 25 % apmērā;
b)
līdz 2011. gada sākumam neatbilstību starp katras dalībvalsts zvejas jaudu un tās kvotai atbilstošo zvejas jaudu likvidētu vismaz 75 % apmērā;
c)
līdz 2012. gada sākumam neatbilstību starp katras dalībvalsts zvejas jaudu un tās kvotai atbilstošo zvejas jaudu likvidētu vismaz 95 % apmērā;
d)
līdz 2013. gada sākumam neatbilstību starp katras dalībvalsts zvejas jaudu un tās kvotai atbilstošo zvejas jaudu likvidētu 100 % apmērā.
Zvejas jaudas samazinājumu aprēķina, pamatojoties uz attiecīgās kuģu kategorijas nozvejas apjomu saskaņā ar ICCAT ikgadējā sanāksmē 2009. gadā pieņemto metodiku.
Šo samazinājuma prasību nepiemēro dalībvalstij, kura pierāda, ka tās zvejas jauda ir atbilstoša kvotai.”;
b)
panta 9. punktu aizstāj ar šādu:
“9. Katra dalībvalsts izveido pārvaldības plānu attiecībā uz zvejas jaudu no 2010. gada līdz 2013. gadam. Šo plānu iesniedz Komisijai līdz 2009. gada 15. augustam, un tajā iekļauj 2., 4., 6. un 7. punktā minēto informāciju. Turklāt plānā iekļauj sīku informāciju par to, kādā veidā - papildus kuģu nodošanai sadalīšanai - dalībvalsts likvidēs pārmērīgo zvejas jaudu. Vajadzības gadījumā šo plānu pārskata un katru gadu līdz 15. augustam iesniedz Komisijai.
Komisija apkopo valstu pārvaldības plānus un tos iekļauj Savienības zvejas jaudas pārvaldības plānā, ko nosūta ICCAT apspriešanai un apstiprināšanai.”;
6)
regulas 7. pantu groza šādi:
a)
panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
“2. No 15. jūnija līdz 15. maijam Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā ir aizliegta zilo tunzivju zveja ar riņķvadiem.”;
b)
panta 6. punktu svītro;
7)
regulas 14. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
“2. Netiek pieņemti dati ar atpakaļejošu spēku. Kalendāra gadā jebkādas vēlākas izmaiņas 1. punktā minētajā sarakstā ir pieņemamas vienīgi tad, ja zvejas kuģim, par kuru ir paziņots, neļauj piedalīties zvejā likumīgi operatīvi iemesli vai nepārvaramas varas apstākļi. Šādos apstākļos attiecīgā dalībvalsts tūlīt informē Komisiju un sniedz:
a)
sīki izklāstītu 1. punktā minēto informāciju par paredzēto(-ajiem) aizvietojuma zvejas kuģi(-iem); un
b)
vispārēju ziņojumu par aizvietojuma iemesliem, kā arī attiecīgus papildu pierādījumus vai izziņas.”;
8)
regulas 18. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
“1. Papildus to prasību izpildei, kuras noteiktas 14., 15., 23. un 24. pantā Padomes Regulā (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (6), ES nozvejotājkuģa kapteinis vajadzības gadījumā zvejas žurnālā ieraksta šīs regulas II pielikumā norādīto informāciju.
9)
regulas 19. panta 1. punktā pievieno šādu daļu:
“Kopīgas zvejas darbības ar citām Konvencijas Līgumslēdzējām pusēm nav atļautas.”;
10)
regulas 22. pantu aizstāj ar šādu:
“22. pants
Pārvietošanas darbības
1. Pirms jebkādām pārvietošanas darbībām tāda nozvejotājkuģa vai velkoņa kapteinis vai tādas zivaudzētavas vai tunzivju krātiņveida lamatu operators, no kuras sākas attiecīgā pārvietošana, nosūta attiecīgās atbildīgās dalībvalsts kompetentajām iestādēm iepriekšēju paziņojumu par pārvietošanu, kurā norādīts:
a)
nozvejotājkuģa, zivaudzētavas vai tunzivju krātiņveida lamatu nosaukums un ICCAT reģistra numurs;
b)
paredzamais pārvietošanas laiks;
c)
paredzamais pārvietojamo zilo tunzivju daudzums;
d)
informācija par vietu (ģeogrāfiskais platums/garums), kurā notiks pārvietošana, un identificējami sprostu numuri;
e)
saņēmēja velkoņa nosaukums, pietauvoto sprostu skaits un attiecīgā gadījumā ICCAT reģistra numurs;
f)
zilo tunzivju galamērķa osta, zivaudzētava vai sprosts.
2. Atbildīgās dalībvalsts iestādes attiecībā uz katru pārvietošanas darbību pieņem lēmumu par to, vai piešķirt atļauju. Šādā nolūkā katrai pārvietošanas darbībai piešķir atsevišķu identifikācijas numuru un to paziņo attiecīgi zvejas kuģa kapteinim, tunzivju krātiņveida lamatu operatoram vai zivaudzētavas operatoram. Ja atļauju piešķir, numurs sastāv no Konvencijas Līgumslēdzējas puses trīsburtu koda, četrciparu gadskaitļa un trim burtiem “AUT” (atļauja), kam seko kārtas numurs. Ja atļauju nepiešķir, numurs sastāv no Konvencijas Līgumslēdzējas puses trīsburtu koda, četrciparu gadskaitļa un trim burtiem “NEG” (atļaujas atteikums), kam seko kārtas numurs. Pārvietošanas darbības nesāk bez iepriekšējas atļaujas.
Dalībvalsts, kas ir atbildīga par nozvejotājkuģi, velkoni, zivaudzētavu vai tunzivju krātiņveida lamatām, attiecīgi atļauj vai neatļauj pārvietošanu 48 stundās pēc tam, kad iesniegts iepriekšējs paziņojums par pārvietošanu. Dalībvalsts neatļauj pārvietošanu, ja, saņemot iepriekšēju paziņojumu par pārvietošanu, tā uzskata, ka:
a)
nozvejotājkuģim vai tunzivju krātiņveida lamatām, ar ko atbilstīgi deklarācijai ir gūta attiecīgā nozveja, nav pietiekamas kvotas;
b)
zivju daudzums nav pienācīgi norādīts nozvejotājkuģa vai krātiņveida lamatu operatora ziņojumos vai šā daudzuma ievietošanai sprostā nav saņemta atļauja, un tas nav ņemts vērā tās kvotas izmantošanā, kas varētu būt piemērojama;
c)
nozvejotājkuģim, kurš ir deklarējis nozveju, nav atļauts zvejot zilās tunzivis; vai
d)
velkonis, kam atbilstīgi deklarācijai jāsaņem pārvietotās zivis, nav reģistrēts 14. panta 3. punktā minētajā visu citu zvejas kuģu (izņemot nozvejotājkuģus), kuriem atļauts veikt zilās tunzivs zvejas darbības, ICCAT reģistrā vai nav aprīkots ar kuģu satelītnovērošanas sistēmu (VMS).
3. Ja pārvietošana nav atļauta:
a)
dalībvalsts, kas atbildīga par nozvejotājkuģi, izdod rīkojumu par zivju atlaišanu jūrā un informē nozvejotājkuģa kapteini par to, ka pārvietošana nav atļauta un ka zivis ir jāatlaiž jūrā;
b)
attiecīgi nozvejotājkuģa kapteinis, zivaudzētavas operators vai tunzivju krātiņveida lamatu operators atlaiž zivis jūrā;
c)
zilo tunzivju atlaišanu jūrā ieraksta ar videokameru un novēro ICCAT reģionālais novērotājs, kurš sagatavo ziņojumu un kopā ar videoierakstu iesniedz ICCAT Sekretariātam.
4. Kad pārvietošanas darbība ir pabeigta, nozvejotājkuģa vai velkoņa kapteinis, tunzivju krātiņveida lamatu operators vai zivaudzētavas operators aizpilda un nosūta atbildīgās dalībvalsts kompetentajām iestādēm ICCAT pārvietošanas deklarāciju VIIIa pielikumā noteiktajā formā.
Pārvietošanas deklarācijas veidlapas numurē tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kas atbildīga par kuģi, zivaudzētavu vai tunzivju krātiņveida lamatām, kur sākas pārvietošana. Numerācijas sistēmā numuri sastāv no Konvencijas Līgumslēdzējas puses trīsburtu koda, četrciparu gadskaitļa un trīsciparu kārtas numura, kam seko trīs burti “ITD” (CPC-20**/xxx/ITD).
Pārvietošanas deklarācijas oriģinālu nosūta kopā ar pārvietotajām zivīm. Deklarācijas kopiju patur nozvejotājkuģa kapteinis, tunzivju krātiņveida lamatu operators, velkoņa kapteinis vai zivaudzētavas operators.
5. Kapteiņi, kuru kuģi veic pārvietošanas darbības (ieskaitot velkoņus), zvejas žurnālā katru dienu reģistrē gan pārvietoto zivju svaru un skaitu, gan nozvejotājkuģa nosaukumu, karoga valsti un ICCAT reģistra numuru, citu iesaistīto kuģu nosaukumus un ICCAT reģistra numurus, pārvietošanas datumu un vietu un galamērķa zivaudzētavu. Zvejas žurnāls satur ziņas par visām pārvietošanām, kas veiktas zvejas sezonā. To glabā uz kuģa, un tas jebkurā laikā ir pieejams kontroles vajadzībām.
6. Atbildīgās dalībvalsts izdotā pārvietošanas atļauja neskar atļauju veikt ievietošanu sprostā.
7. Tā nozvejotājkuģa kapteinis, tās zivaudzētavas operators vai to tunzivju krātiņveida lamatu operators, no kurām pārvieto zilās tunzivis, nodrošina to, ka pārvietošanas darbības novēro ar ūdenī ievietotu videokameru.
Katru pārvietošanas videoierakstu izgatavo divos eksemplāros. Vienu eksemplāru nodod reģionālajam novērotājam un vienu - attiecīgi Konvencijas Līgumslēdzējas puses novērotājam vai valsts novērotājam, kurš atrodas uz velkoņa. Konvencijas Līgumslēdzējas puses novērotājam vai valsts novērotājam paredzēto eksemplāru nosūta kopā ar pārvietošanas deklarāciju un nozvejām, uz kurām tas attiecas. Katra videoieraksta sākumā vai beigās ir redzams ICCAT pārvietošanas deklarācijas numurs, savukārt visa videoieraksta laikā ir redzams videoieraksta izgatavošanas laiks un datums. Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalstis nogādā ICCAT Zinātniskajai komitejai videoierakstu kopijas.
8. Kā minēts ICCAT Reģionālo novērotāju programmā, kas izklāstīta VII pielikumā, ICCAT reģionālais novērotājs uz nozvejotājkuģa reģistrē veiktās pārvietošanas darbības un ziņo par tām, pārbauda nozvejotājkuģa atrašanās vietu, kad tas ir iesaistīts pārvietošanas darbībā, novēro un novērtē pārvietotās nozvejas un pārbauda ierakstus, kuri izdarīti iepriekšējā pārvietošanas atļaujā, kas minēta 2. punktā, un ICCAT pārvietošanas deklarācijā, kas minēta 4. punktā.
Ja reģionālā novērotāja novērtētās nozvejas zivju skaits un/vai vidējais svars ir vismaz par 10 % lielāks nekā deklarējis nozvejotājkuģa kapteinis, par nozvejotājkuģi atbildīgā dalībvalsts uzsāk izmeklēšanu, kuru pabeidz, pirms zivaudzētavā tiek uzsākta ievietošana sprostā. Kamēr šīs izmeklēšanas rezultāti nav zināmi, ievietošana sprostā nav atļauta, un zilo tunzivju nozvejas dokumenta iedaļa par nozveju netiek apstiprināta.
9. ICCAT reģionālais novērotājs paraksta ICCAT pārvietošanas deklarāciju, skaidri uzrakstot savu vārdu un ICCAT numuru. Viņš pārbauda, vai ICCAT pārvietošanas deklarācija ir pareizi aizpildīta un pienācīgi nosūtīta velkoņa kapteinim.
Kad zivju pārvietošana uz zvejas kuģi ir pabeigta, tunzivju krātiņveida lamatu operators aizpilda un nosūta savas dalībvalsts kompetentajām iestādēm ICCAT pārvietošanas deklarāciju IV pielikumā noteiktajā formā.
10. Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par šā panta 2. un 7. punktā minētajām pārvietošanas darbībām. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 38.a pantā minēto pārbaudes procedūru.”;
11)
regulas 24. pantu aizstāj ar šādu:
“24. pants
Ievietošana sprostos
1. Dalībvalsts, kas atbildīga par zivaudzētavu, vienas nedēļas laikā pēc tam, kad ievietošana sprostos ir pabeigta, dalībvalstij vai Konvencijas Līgumslēdzējai pusei, kuras karoga kuģi ir zvejojuši tunzivis, un Komisijai nosūta novērotāja apstiprinātu ziņojumu par ievietošanu sprostā. Komisija minēto informāciju tūlīt pārsūta ICCAT Sekretariātam. Šajā ziņojumā iekļauj informāciju no deklarācijas par ievietošanu sprostā, kā norādīts ICCAT Ieteikumā 06-07 par zilo tunzivju audzēšanu.
2. Pirms jebkuras ievietošanas sprostā tās dalībvalsts, kas atbildīga par zivaudzētavu, kompetentā iestāde informē atbildīgo dalībvalsti vai to Konvencijas Līgumslēdzēju pusi, ar kuras karogu kuģo nozvejotājkuģis, par to, kādu daudzumu zilo tunzivju, ko nozvejojuši ar attiecīgās valsts karogu kuģojoši nozvejotājkuģi, ir paredzēts ievietot sprostā.
3. Dalībvalsts, kas atbildīga par nozvejotājkuģi, pieprasa dalībvalstij vai Konvencijas Līgumslēdzējai pusei, kas atbildīga par zivaudzētavu, konfiscēt nozveju un atlaist zivis jūrā saskaņā ar 22. panta 3. punktā noteikto procedūru, ja, saņemot 2. punktā minēto informāciju, tā uzskata, ka:
a)
nozvejotājkuģim, kas ir deklarējis nozveju, nav bijusi pietiekami liela sprostā ievietoto zilo tunzivju kvota;
b)
zivju daudzums nav pienācīgi norādīts nozvejotājkuģa ziņojumā un nav ņemts vērā, aprēķinot piemērojamo kvotu;
c)
nozvejotājkuģim, kurš ir deklarējis nozveju, nav atļauts zvejot zilās tunzivis.
4. Ievietošanu sprostā nesāk bez iepriekšējas atļaujas no Konvencijas Līgumslēdzējas puses, ar kuras karogu kuģo nozvejotājkuģis, vai no dalībvalsts, kas atbildīga par nozvejotājkuģi.
Zilās tunzivis ievieto sprostā pirms 31. jūlija, ja vien dalībvalsts vai Konvencijas Līgumslēdzēja puse, kas atbildīga par zivaudzētavu, kura saņem zivis, nenorāda pamatotus iemeslus, tostarp nepārvaramas varas apstākļus. Šādus iemeslus iesniedz kopā ar ziņojumu par ievietošanu sprostā.
5. Dalībvalsts, kas atbildīga par zivaudzētavu, veic vajadzīgos pasākumus, lai aizliegtu ievietot sprostos audzēšanai vai uzbarošanai tādas zilās tunzivis, kam līdzi nav dota ICCAT noteiktā dokumentācija, tostarp dokumentācija, kas paredzēta šajā regulā un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 640/2010 (2010. gada 7. jūlijs), ar ko izveido zilo tunzivju Thunnus thynnus nozvejas dokumentēšanas programmu (7). Šādai informācijai ir jābūt precīzai, pilnīgai un apstiprinātai.
6. Atbildīgā dalībvalsts vai atbildīgā Konvencijas Līgumslēdzēja puse 48 stundās pēc 2. punktā minētās informācijas iesniegšanas atļauj vai neatļauj ievietošanu sprostā. Ja ievietošanu sprostā neatļauj, dalībvalsts vai Konvencijas Līgumslēdzēja puse, kas atbildīga par nozvejotājkuģi, attiecīgi dalībvalstij vai Konvencijas Līgumslēdzējai pusei, kas atbildīga par velkoni, un/vai dalībvalstij vai Konvencijas Līgumslēdzējai pusei, kas atbildīga par zivaudzētavu, izdod rīkojumu par zivju atlaišanu jūrā saskaņā ar 22. panta 3. punktā izklāstīto kārtību.
7. Dalībvalsts, kas atbildīga par zivaudzētavu, nodrošina to, ka ievietošana sprostos tiek pārraudzīta ar ūdenī ievietotu videokameru.
Par katru ievietošanu sprostā izgatavo vienu videoierakstu. Katra videoieraksta sākumā vai beigās ir redzams ICCAT pārvietošanas deklarācijas numurs, savukārt visa videoieraksta laikā ir redzams videoieraksta izgatavošanas laiks un datums.
8. Ja reģionālā novērotāja novērtētais zivju vidējais svars vai skaits par vairāk nekā 10 % atšķiras no zivaudzētavas operatora novērtētā zivju vidējā svara vai skaita, dalībvalsts, kas atbildīga par zivaudzētavu, uzsāk izmeklēšanu sadarbībā ar nozvejotājkuģa karoga valsti. Kamēr izmeklēšanas rezultāti nav zināmi, zivju ieguvi neveic, un zilo tunzivju nozvejas dokumenta iedaļa par audzēšanu netiek apstiprināta.
Ja izmeklēšana netiek pabeigta 10 darbdienās vai ja izmeklēšanas rezultāti liecina, ka zilo tunzivju skaits vai vidējais svars vairāk par 10 % pārsniedz zivaudzētavas operatora deklarēto skaitu vai vidējo svaru, Konvencijas Līgumslēdzēja puse, ar kuras karogu kuģo nozvejotājkuģis, vai dalībvalsts, kas atbildīga par nozvejotājkuģi, izdod rīkojumu par pārsniegumam atbilstoša zivju skaita vai svara atlaišanu jūrā.
Dalībvalsts, kas atbildīga par zivaudzētavu, nodrošina to, ka zivaudzētavas operators 48 stundās pēc reģionālā novērotāja ierašanās izpilda rīkojumu par zivju atlaišanu jūrā. Atlaišanu veic saskaņā ar 22. panta 3. punktā izklāstīto kārtību.
Ja galīgais novērtējums, kas veikts laikā, kad zivis ievieto sprostā zivaudzētavā, ir lielāks par galīgo novērtējumu, kas veikts laikā, kad notiek pirmā pārvietošana no nozvejotājkuģa, tā dalībvalsts vai Konvencijas Līgumslēdzēja puse, kas atbildīga par nozvejotājkuģi, pieņem lēmumu par galīgo kvotas izmantojumu, kuru tā apstiprina attiecīgajā(-os) zilo tunzivju nozvejas dokumentā(-os).
9. Dalībvalstis uzsāk eksperimentālos pētījumus par to, kā labāk novērtēt zilo tunzivju skaitu un svaru ieguves un ievietošanas sprostos vietā, tostarp izmantojot stereoskopiskas sistēmas, un par pētījumu rezultātiem ziņo ICCAT Zinātniskajai komitejai. Sprostā ievietošanas laikā īsteno paraugu ņemšanas programmu un/vai alternatīvu programmu, lai uzlabotu sprostā ievietoto zivju skaitīšanu un svara novērtēšanu.
10. Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par šā panta 6., 7., 8. un 9. punktā minētajām ievietošanas sprostos darbībām. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 38.a pantā minēto pārbaudes procedūru.
12)
regulas 25. panta 1. punktā pievieno šādas daļas:
“Zvejas kuģi, kas iekļauti 14. panta 3. punktā minētajā nozvejotājkuģu, kuriem atļauts aktīvi zvejot zilās tunzivis, ICCAT reģistrā, sāk VMS datu nosūtīšanu ICCAT vismaz 15 dienas pirms zvejas sezonas sākuma un turpina nosūtīšanu vismaz 15 dienas pēc zvejas sezonas beigām, ja vien Komisijai iepriekš nav nosūtīts pieprasījums svītrot kuģi no ICCAT kuģu reģistra.
Kontroles vajadzībām VMS datu pārraidīšanu no nozvejotājkuģiem, kuriem atļauts aktīvi zvejot zilās tunzivis, nepārtrauc, kad kuģi ir ostā, izņemot gadījumus, kad darbojas sistēma ziņošanai par ienākšanu ostā un iziešanu no tās.
Zvejas kuģi, kas iekļauti 14. panta 3. punktā minētajā visu citu zvejas kuģu (izņemot nozvejotājkuģus), kuriem atļauts veikt zilās tunzivs zvejas darbības, ICCAT reģistrā, nosūta VMS datus ICCAT visā atļaujas laikposmā.”;
13)
regulas 26. pantu aizstāj ar šādu:
“26. pants
Darbību ar tunzivju krātiņveida lamatām reģistrēšana un ziņošana par tām
1. Pēc katras zvejas darbības ar tunzivju krātiņveida lamatām 48 stundās reģistrē gūto nozveju un elektroniski vai citādā veidā nosūta datus tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kas atbildīga par attiecīgajām tunzivju krātiņveida lamatām. Šajā protokolā iekļauj ziņas par tunzivju krātiņveida lamatās atlikušo daudzumu novērtējumu.
2. Pēc 1. punktā minētā protokola saņemšanas katra dalībvalsts to elektroniski pārsūta Komisijai. Savukārt Komisija šo informāciju tūlīt pārsūta ICCAT Sekretariātam.
3. Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par šā panta 1. punktā minēto darbību ar tunzivju krātiņveida lamatām reģistrēšanu un ziņošanu par tām. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 38.a pantā minēto pārbaudes procedūru.”;
14)
regulas 29. panta 2. punktā pievieno šādu daļu:
“Ja vairāk nekā 15 vienas dalībvalsts zvejas kuģi vienlaikus ir iesaistīti zilo tunzivju zvejas darbībās Konvencijas apgabalā, minētā dalībvalsts uz šo kuģu atrašanās jūrā laikposmu norīko inspekcijas kuģi veikt inspekciju un kontroli jūrā Konvencijas apgabalā. Šo pienākumu uzskata par izpildītu, ja dalībvalstis sadarbojas, lai kopīgi nodrošinātu inspekcijas kuģa klātbūtni, vai ja Konvencijas apgabalā tiek norīkots ES inspekcijas kuģis.”;
15)
regulas 30. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
“1. Katra dalībvalsts attiecībā uz kuģiem, kuri aktīvi darbojas zilo tunzivju zvejniecībā, nodrošina valsts novērotāju klātbūtni, lai aptvertu vismaz:
a)
2011. gadā - 100 % aktīvi izmantotos nozvejotājkuģus, kas zvejo ar rinķvadiem un kuru garums ir 24 m un mazāks;
b)
2012. gadā - 100 % aktīvi izmantotos nozvejotājkuģus, kas zvejo ar riņķvadiem un kuru garums ir 20 m vai mazāks;
c)
20 % no aktīvi izmantotiem pelaģiskiem traleriem (garums virs 15 m);
d)
20 % no aktīvi izmantotiem nozvejotājkuģiem, kas zvejo ar āķu jedām (garums virs 15 m);
e)
20 % no aktīvi izmantotām laivām zvejai ar ēsmu (garums virs 15 m);
f)
100 % tunzivju krātiņveida lamatu zivju ieguves laikā;
g)
100 % velkoņu.”;
16)
regulas 31. pantu groza šādi:
a)
panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
“1. Katra dalībvalsts nodrošina ICCAT reģionālā novērotāja klātbūtni:
a)
visā 2011. gada zvejas sezonā - uz visiem kuģiem, kas zvejo ar rinķvadiem un kuru garums ir lielāks par 24 m;
b)
visā 2012. gada zvejas sezonā - uz visiem kuģiem, kas zvejo ar riņķvadiem un kuru garums ir lielāks par 20 m;
c)
visā zvejas sezonā, sākot no 2013. gada, - uz visiem kuģiem, kas zvejo ar riņķvadiem, neatkarīgi no kuģa garuma.
Šā punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajiem kuģiem, kas zvejo ar riņķvadiem, nav atļauts zvejot zilās tunzivis vai darboties zilo tunzivju zvejniecībā bez ICCAT reģionālā novērotāja klātbūtnes.”;
b)
panta 2. punktā pievieno šādu daļu:
“Ja zilās tunzivis iegūst no sprosta un tirgo kā svaigus produktus, ICCAT reģionālais novērotājs, kurš novēro ieguvi, var būt tās dalībvalsts valstspiederīgais, kas atbildīga par zivaudzētavu.”;
17)
regulas 32. pantu aizstāj ar šādu:
“32. pants
Piekļuve videoierakstiem
1. Katra dalībvalsts nodrošina to, ka 22. panta 7. punktā un 24. panta 7. punktā minētie videoieraksti ir pieejami ICCAT inspektoriem un novērotājiem.
2. Katra dalībvalsts, kas atbildīga par zivaudzētavu, nodrošina to, ka 22. panta 7. punktā un 24. panta 7. punktā minētie videoieraksti ir pieejami Savienības inspektoriem un novērotājiem.
3. Katra dalībvalsts veic vajadzīgos pasākumus, lai nepieļautu oriģinālā videoieraksta aizstāšanu, rediģēšanu vai manipulācijas ar to.”;
18)
iekļauj šādu pantu:
“33.a pants
Inspekcijas plānu nosūtīšana
Katru gadu vēlākais 30. septembrī dalībvalstis nosūta Komisijai savu nākamā gada inspekcijas plānu. Komisija apkopo valstu inspekcijas plānus un tos iekļauj Savienības inspekcijas plānā, ko nosūta ICCAT Sekretariātam ICCAT apstiprinājuma saņemšanai.”;
19)
regulas 34. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
“1. Savienībā ir aizliegta tādu Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā nozvejotu zilo tunzivju tirdzniecība, izkraušana, imports, eksports, ievietošana sprostā uzbarošanai vai audzēšanai, reeksports un pārkraušana citā kuģi, kam līdzi nav dota precīza, pilnīga un apstiprināta dokumentācija, kas paredzēta šajā regulā un Regulā (ES) Nr. 640/2010.”;
20)
iekļauj šādu pantu:
“38.a pants
Komitejas procedūra
1. Komisijai palīdz Zvejniecības un akvakultūras komiteja, kas izveidota ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 1. punktu. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.
2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.”;
21)
regulas III pielikumu aizstāj ar tekstu šīs regulas I pielikumā;
22)
regulas VI pielikumu groza šādi:
a)
pielikuma 1. punktā pievieno šādu apakšpunktu:
“q)
jūrā veikta pārkraušana citā kuģī.”;
b)
pielikuma 2. punktu aizstāj ar šādu:
“2.
Ja, uzkāpjot uz zvejas kuģa un veicot inspekciju, pilnvarotie inspektori novēro darbību vai apstākļus, kas varētu būt smags pārkāpums, kā noteikts 1. punktā, inspekcijas kuģu karoga valsts iestādes tūlīt tieši, kā arī ar ICCAT Sekretariāta starpniecību, paziņo par to zvejas kuģa karoga valstij. Šādās situācijās inspektori, ja iespējams, informē arī zvejas kuģa karoga valsts kompetentās iestādes, kas paziņotas ICCAT Sekretariātam, un jebkuru zvejas kuģa karoga valsts inspekcijas kuģi, par kuru zināms, ka tas atrodas tuvumā.
ICCAT inspektori veiktās inspekcijas un jebkurus konstatētos pārkāpumus reģistrē zvejas kuģa zvejas žurnālā.”;
c)
pielikuma 3. punkta pirmajā daļā vārdu “nekavējoties” aizstāj ar vārdiem “72 stundās”;
d)
pielikuma 7. punktu aizstāj ar šādu:
“7.
Saskaņā ar šā pielikuma 12. punktā paredzēto kārtību kuģis, ko tajā laikā izmanto tunzivju vai tunzivjveidīgu zivju zvejai Konvencijas apgabalā ārpus attiecīgā kuģa valsts jurisdikcijā esošiem ūdeņiem, apstājas, kad kuģis, kurā ir inspektors, tam raida attiecīgu Starptautiskajā signālu kodeksā paredzētu signālu, ja vien tas attiecīgajā laikā neveic zvejas darbības, un tādā gadījumā tas apstājas tūlīt pēc šādu zvejas darbību pabeigšanas. Kuģa kapteinis ļauj inspektoram, kuru drīkst pavadīt liecinieks, uzkāpt uz kuģa, un šim nolūkam nodrošina iekāpšanas trapu. Kapteinis dod inspektoram iespēju veikt nozvejas vai zvejas rīku un visu attiecīgo dokumentu pārbaudi, kuru inspektors uzskata par vajadzīgu, lai pārliecinātos par to, ka tiek ievēroti ICCAT komisijas spēkā esošie ieteikumi, kas attiecas uz attiecīgā kuģa karoga valsti, un inspektors drīkst pieprasīt skaidrojumus, ko uzskata par vajadzīgiem.
Inspektoru grupā ir ne vairāk kā divi ICCAT inspektori, ja vien attiecīgajos apstākļos nav nepieciešami papildu inspektori. Asistents drīkst pavadīt inspektoru grupu vienīgi mācību nolūkos.”;
23)
regulas VII pielikuma 1. punktu svītro;
24)
tekstu šīs regulas II pielikumā iekļauj kā VIIIa pielikumu.
2. pants
Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Strasbūrā, 2012. gada 13. jūnijā