ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 4. srpna 2010
o státní podpoře C 40/08 (ex N 163/08), kterou Polsko poskytlo společnosti PZL Hydral S.A.
(oznámeno pod číslem K(2010) 5406)
(Pouze polské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2010/690/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí K(2008) 4753 v konečném znění (1), kterým Komise zahájila řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, a rozhodnutí K(2008) 6371 v konečném znění (2), kterým rozšířila řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie ve věci podpory č. C 40/2008 (ex N 163/2008),
poté, co vyzvala zúčastněné strany, aby podle výše uvedených ustanovení předložily své připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Dopisem ze dne 27. března 2008 polské orgány oznámily plán restrukturalizace podniku PZL Hydral S.A. (dále jen „PZL Hydral“). Dopisem ze dne 6. května 2008 si Komise vyžádala doplňující informace. Dopisem ze dne 4. června 2008 polské orgány požádaly o prodloužení lhůty na odpověď do 27. června 2008 a Komise dopisem ze dne 10. června 2008 této žádosti vyhověla. Doplňující informace o plánu restrukturalizace polské orgány předložily dopisem ze dne 7. července 2008.
(2)
Řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (formální vyšetřovací řízení) bylo zahájeno dne 10. září 2008. Formální vyšetřovací řízení bylo následně rozšířeno rozhodnutím přijatým dne 12. listopadu 2008.
(3)
Polsko předložilo své připomínky dne 14. října a 22. prosince 2008 a doplňující informace dne 7. dubna 2009. Komise neobdržela žádné připomínky třetích stran.
(4)
Setkání s polskými orgány se konala dne 27. dubna a 14. října 2009 a dne 12. února 2010. Dne 18. prosince 2009 si Komise vyžádala další informace. Mezi Komisí a polskými orgány proběhla výměna e-mailů různého druhu a polské orgány předložily doplňující informace v následujících dnech: 20. října 2009, 23. listopadu 2009, 15. prosince 2009, 13. ledna 2010, 16. ledna 2010, 9. února 2010, 10. února 2010, 26. února 2010, 1. března 2010, 3. března 2010, 4. března 2010, 19. března 2010, 5. května 2010, 12. května 2010, 20. května 2010, 28. května 2010, 3. června 2010, 4. června 2010, 7. června 2010, 8. června 2010, 9. června 2010, 17. června 2010, 23. června 2010, 24. června 2010, 28. června 2010, 7. července 2010, 8. července 2010, 9. července 2010, 12. července 2010 a 13. července 2010.
II. POPIS
II.1 Příjemci: PZL Hydral a PZL Wrocław
(5)
Společnost PZL Hydral byla založena v roce 1946 jako státní podnik. V současné době se jedná o velký podnik, který se do roku 2008 zaměřoval na výrobu civilních a vojenských hydraulických systémů, vývoj, výrobu a služby v oblasti elektronických hydromechanických systémů palivové regulace pro letecké motory všech druhů, hydraulické kontrolní systémy letadel a hydraulická zařízení pro helikoptéry. Od roku 2008 působí PZL Hydral jako mateřská společnost kapitálové skupiny a nevyvíjí nadále žádnou vlastní průmyslovou činnost.
(6)
V roce 2003 získala státní Agentura pro průmyslový rozvoj (Agencja Rozwoju Przemysłu - ARP) od ministerstva financí 80,94 % akcií PZL Hydral (1 284 686 akcií). Další převody akcií z ministerstva financí na ARP proběhly v roce 2005 (499 103 akcií), čímž se podíl akcií v držení ARP zvýšil na 87,39 %, v roce 2007 (64 374 akcií), čímž se podíl akcií zvýšil na 90,54 %, a dne 12. ledna 2010 (38 399 akcií), kdy se podíl zvýšil na 92,42 %. Každá z těchto transakcí se uskutečnila za symbolickou cenu 1 PLN. Od 12. ledna 2010 je v držení ARP 18 886 562 akcií o nominální hodnotě 18 865 620 PLN. Zbývající akcie (7,58 %) o nominální hodnotě 1 547 210 PLN jsou v současné době v držení zaměstnanců.
(7)
V roce 2007 kontrolovala PZL Hydral následující dceřiné společnosti: Zakład Odlewniczy „Hydral“ Sp. z o.o., jehož hlavní činností je výroba odlitků a jejich mechanické, tepelné a plastové zpracování; Zakład Cieplowniczy Term „Hydral“ Sp. z o.o., který vyrábí a prodává tepelnou energii; Przedsiębiorstwo Usługowo Handlowe Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral“ Sp. z o.o., zabývající se zabývá výrobou ventilů a hydraulických rozdělovacích bloků a opracováním kovových zařízení a poskytuje opravárenské služby pro hydraulické stroje a zařízení, a PZL Wrocław Sp. z o.o. (dále jen „PZL Wrocław“). Společnost PZL Hydral k tomu kontrolovala dvě další společnosti, které jsou nyní v likvidačním řízení. Koncem roku 2006 zaměstnávala skupina jako celek 795 pracovníků.
(8)
Společnost PZL Wrocław byla založena v roce 2004 jako dceřiná společnost v plném vlastnictví společnosti PZL Hydral. Cílem bylo vytvořit provozní podnik, který by převzal operační složku PZL Hydral, a tím jí umožnil jednat jako holdingová společnost a řídit restrukturalizaci skupiny PZL Hydral.
(9)
Část aktiv PZL Wrocław byla z PZL Hydral do PZL Wrocław převedena buď navýšením kapitálu PZL Wrocław formou věcného příspěvku, nebo prodejem za účetní hodnotu podle účetních knih PZL Hydral k roku 2004, jak je uvedeno v tabulce 1.
Tabulka 1
Převod aktiv formou věcného příspěvku nebo prodeje (v PLN)
Datum převodu
Druh aktiv
Způsob převodu (prodej/věcný příspěvek)
Účetní hodnota aktiv
30.12.2004
dlouhodobá aktiva - movitý majetek
věcný příspěvek
3 917 321,00
30.12.2004
nehmotná aktiva
věcný příspěvek
801 332,00
30.12.2004
nedokončená výroba
věcný příspěvek
1 251 352,00
30.12.2004
materiály
věcný příspěvek
251 719,00
30.11.2006
dlouhodobá aktiva - movitý majetek
věcný příspěvek
138 516,44
30.11.2006
materiály
věcný příspěvek
679 915,73
30.11.2006
dlouhodobá aktiva - movitý majetek
věcný příspěvek
1 186 803,54
30.11.2006
nehmotná aktiva
věcný příspěvek
290 268,95
20.6.2007
dlouhodobá aktiva - movitý majetek
prodej
1 250 000,00
30.12.2007
dlouhodobá aktiva - movitý majetek
věcný příspěvek
1 293 600,00
21.-23.12.2008
nedokončená výroba
prodej
5 230 644,91
27.3.2008
materiály
prodej
2 985 631,15
10.3.2009
materiály
prodej
304 294,33
(10)
Hmotná dlouhodobá aktiva, která PZL Wrocław získala od PZL Hydral, byla převedena buď navýšením kapitálu PZL Wrocław formou věcného příspěvku, nebo prodejem, jak je uvedeno v tabulce 2. V obou případech byla hodnota transakce založena na ocenění, které provedl nezávislý odborník. V době převodu byla již tato dlouhodobá aktiva zatížena hypotékami na nemovitý majetek ve prospěch následujících veřejných věřitelů: Úřadu sociálního zabezpečení, Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství a Městského úřadu Vratislav, a to v celkové výši 142,558 milionu PLN.
Tabulka 2
Převod nemovitého majetku (v PLN)
Datum převodu
Druh aktiv
Způsob převodu (prodej/věcný příspěvek)
Účetní hodnota aktiv
30.12.2007
dlouhodobá aktiva - nemovitý majetek
věcný příspěvek
8 337 000,00
30.12.2007
dlouhodobá aktiva - nemovitý majetek
prodej
10 309 508,56
(11)
Dne 31. prosince 2007 převedla společnost PZL Hydral na PZL Wrocław finanční prostředky v celkové nominální hodnotě 918 900 PLN jako příspěvek ke kapitálu PZL Wrocław.
(12)
Převod zbývajících aktiv z PZL Hydral na PZL Wrocław mezi 17. lednem 2006 a 27. dubnem 2010 probíhal formou prodeje za účetní cenu a spočíval v řadě převodů dlouhodobých aktiv ve výstavbě, která nebyla zatížena žádnými závazky nebo hypotékami.
(13)
Celková hodnota aktiv převedených z PZL Hydral na PZL Wrocław mezi roky 2004 a 2010 dosáhla celkové výše 44 708 791,02 PLN.
(14)
V roce 2008 bylo převedeno z PZL Hydral do PZL Wrocław 559 zaměstnanců a v roce 2009 třicet sedm.
(15)
PZL Wrocław vyrábí součástky pro letecké stroje používané polskými ozbrojenými silami (do konce roku 2007 tuto výrobu zajišťovala společnost PZL Hydral) a poskytuje služby v oblasti údržby a oprav zařízení používaných polskou armádou. Výrobky vojenského určení podléhají vystavení osvědčení pro každý druh výrobku podle technických požadavků polských ozbrojených sil. V každé fázi jejich výroby se vyhotovuje samostatná dokumentace a na výrobky (a navazující údržbářské služby) dohlíží stálý vojenský zástupce.
(16)
PZL Wrocław vyvíjí v současnosti činnost na základě povolení č. B-007/2007 vystaveném Ministerstvem vnitra a státní správy dne 17. ledna 2007 pro výkon podnikatelské činnosti v oblasti:
-
výroby a odbytu zařízení pro odstřelování poplachového, signálního a plynového střeliva definovaného v odstavci 8 (Druhy zbraní a střeliva) přílohy č. 1 nařízení vlády ze dne 3. prosince 2001 o druzích zbraní a střeliva a uvedeného na seznamu vojenských a policejních výrobků a technologií, pro jejichž výrobu a odbyt je vyžadováno povolení (3);
-
výroby a odbytu výrobků vojenského nebo policejního určení definovaných v oddíle „WT V“ a součástek nebo dílů výrobků definovaných pod hlavičkami „WT II“, „WT III“ a „WT XIV“ (odstavce 1 až 4 a 7 až 10) přílohy č. 2 (Seznam vojenských a policejních výrobků a technologií, pro jejichž výrobu a odbyt je vyžadováno povolení) výše uvedeného vládního nařízení;
-
výroby a odbytu zařízení pro produkci výrobků vojenského nebo policejního určení a odbytu technologie pro produkci výrobků tohoto určení definovaných pod hlavičkou „WT XIII“ přílohy č. 2 (Seznam vojenských a policejních výrobků a technologií, pro jejichž výrobu a odbyt je vyžadováno povolení) výše uvedeného vládního nařízení.
(17)
Společnost PZL Wrocław obdržela následující osvědčení:
-
osvědčení o shodě s požadavky normy ISO 9001:2000 udělené Bureau Veritas Certification;
-
osvědčení o shodě s požadavky normy AS9100-B udělené Bureau Veritas Certification;
-
osvědčení opravňující k výrobě leteckých příslušenství splňujících požadavky PART21 leteckých předpisů udělené polským Úřadem civilního letectví;
-
osvědčení pro výkon technického servisu u výrobků splňujícího požadavky PART 145 leteckých předpisů udělené polským Úřadem civilního letectví;
-
osvědčení NADCAP udělené Performance Review Insitute pro vybrané zvláštní technologické postupy: tepelné zpracování (HT), nedestruktivní zkoušky (NDT), chemické procesy (CHP) a elektroerozívní obrábění (EDM).
(18)
Polské orgány informovaly Komisi, že výrobní řada PZL Hydral (a nyní PZL Wrocław) je důležitou součástí plánu hospodářského rozvoje vyhlášeného polskou vládou v roce 1995 na období 1996-2000 a v roce 2000 na období 2001-2006.
(19)
Výslovný odkaz na společnost PZL Hydral nebo na její podnikatelskou činnost navíc obsahuje řada prováděcích opatřeních a vládních pokynů k plánu hospodářského rozvoje, např.:
-
pokyny ministra - vedoucího Ústředního plánovacího úřadu ze dne 30. ledna 1995 k plánu hospodářského rozvoje na období 1996-2000;
-
pokyny ministra hospodářství z července 2000 k centrálnímu plánu hospodářského rozvoje na období 2001-2006;
-
zákon ze dne 23. srpna 2001 o organizaci úkolů prováděných společnostmi pro účely národní obrany (4);
-
nařízení vlády ze dne 24. června 2003 o objektech zvláštního významu pro bezpečnost a obranu státu a o jejich zvláštní ochraně (5);
-
nařízení vlády ze dne 20. srpna 2004 uvádějící seznam společností zvláštního hospodářského a obranného významu (6);
-
nařízení vlády ze dne 9. listopadu 2007 uvádějící seznam společností zvláštního hospodářského a obranného významu (7);
(20)
Společnosti uvedené na seznamech tohoto typu mají za povinnost podávat podrobnou výroční zprávu o svých výrobních kapacitách v oblasti národní obrany (množství, profil, hodnoty), aby umožnily ministerstvu provedení vojenských úkolů.
(21)
Polské orgány informovaly Komisi, že příslušná povolení a osvědčení (body 16 a 17) umožňují dodávat zboží a služby zvláštní jakosti zvláštním zákazníkům (podnikům zvláštního významu pro obranu státu a Ministerstvu národní obrany). PZL Wrocław (v minulosti PZL Hydral) nedodává pouze součásti hydraulických, palivových a kontrolních systémů. Opravy instalovaných podsestav jsou zásadní pro fungování leteckých strojů používaných polskými ozbrojenými silami (W-3, Mi-2, M28 Bryza a PZL 130 Orlik). Polské orgány také uvedly, že W-3 a Mi-2 jsou hlavními modely helikoptér používanými polskou armádou.
(22)
Zboží vyráběné PZL Hydral pro potřeby ozbrojených sil má podle standardizační dohody NATO odpovídající kódové označení NATO a samotná společnost má přidělen kód NATO.
(23)
Jak je vysvětleno v bodě 9 a dále, od prosince 2004 převedla společnost PZL Hydral aktiva na PZL Wrocław. Pouze aktiva převedená dne 30. prosince 2007 (nemovitý majetek) byla zatížena hypotékami ve prospěch veřejných věřitelů.
(24)
Polské orgány potvrdily, že od zahájení činnosti vyrovnala společnost PZL Wrocław všechny své závazky vůči veřejným věřitelům, a to včetně příspěvků na sociální zabezpečení a daní za své zaměstnance.
II.2 Finanční potíže PZL Hydral
(25)
Společnost PZL Hydral začala mít potíže s úhradou svých závazků jak vůči soukromým, tak vůči veřejným věřitelům v roce 1998.
(26)
Na konci roku 1998 dosáhly soukromé závazky PZL Hydral vůči bankám a dodavatelům částky 90,4 milionu PLN. Hlavní část těchto dluhů byla povinována dvěma bankám: bance […] (8) a bance […].
(27)
Na konci roku 1998 dlužila PZL Hydral bance […] částku 54 milionů PLN a v listopadu 2006, kdy byla podepsána dohoda o vyrovnání, částku 86,4 milionu PLN. Tato pohledávka byla nakonec uhrazena v roce 2007. Na konci roku 1998 dlužila PZL Hydral bance […] částku 23 milionů PLN, v říjnu 2003 částku 55,6 milionu PLN a tato pohledávka byla nakonec uhrazena v roce 2004.
Tabulka 3
Vývoj celkového zadlužení PZL Hydral u banky […] (v tisících PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
Jistina
44 447
48 424
51 605
49 628
37 416
39 041
38 741
38 291
35 377
Úroky
9 583
17 683
26 194
34 449
29 157
38 184
40 920
43 776
51 018
Celkem
54 030
66 107
77 798
84 077
66 573
77 225
79 721
82 067
86 395
Tabulka 4
Vývoj celkového zadlužení PZL Hydral u banky […] (v tisících PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
Jistina
18 571
21 986
21 959
21 127
20 741
19 825
4 000
0
0
Úroky
4 572
5 983
10 842
16 759
23 975
35 773
0
0
0
Celkem
23 143
27 969
32 801
37 886
44 716
55 598
4 000
0
0
(28)
Tyto soukromé banky měly prvořadé zabezpečení (viz podrobný popis v níže uvedených bodech 32 a 34) a byly by mohly snadno uplatnit své pohledávky na základě bankovních vykonatelných titulů. Podle bankovního zákona (9) z roku 1997 mohou banky vystavovat bankovní vykonatelné tituly na základě svých účetních knih nebo jiných podkladů spojených s bankovními transakcemi. Bankovní vykonatelný titul může sloužit jako základ pro vymáhání poté, co k němu soud připojil doložku o vykonatelnosti. Jedná se o mnohem rychlejší způsob než v případě jiných věřitelů, kteří se před vymáháním pohledávek musí obrátit na příslušný soud, aby získali odpovídající rozhodnutí. Soukromí věřitelé přesto nikdy nepodnikli žádné kroky k nucenému vymáhání pohledávek, čili nepožádali o zahájení konkurzního řízení proti PZL Hydral a ani nepodnikli žádná další opatření k uplatnění svých pohledávek, pokud jde o předmětná aktiva.
(29)
Když měla společnost PZL Hydral v období 1998-2006 potíže se splácením svých úvěrů, mohly ji banky podle polského občanského zákoníku zatížit zákonnou úrokovou sazbou stanovenou vládou, jak je uvedeno v tabulce 7. Místo systematického uplatňování této sazby ale banky tentokrát jen uplatnily úrokové sazby uvedené v tabulkách 5 a 6.
Tabulka 5
Úrokové sazby uplatňované bankou […] (úvěry v USD se sazbou LIBOR)
Rok
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
%
8,53
8,71
9,87
8,50
8,50
8,50
8,50
8,50
8,50
8,50
Tabulka 6
Úrokové sazby uplatňované bankou […] (úvěry v USD se sazbou LIBOR)
Rok
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
%
7,78
7,96
9,12
6,08
4,45
3,62
4,37
6,26
7,63
7,37
Tabulka 7
Zákonná úroková sazba
Rok
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
%
34
23
23
30
18
13
12
13
11,5
11,5
(30)
Polské orgány tvrdí, že se tyto banky domnívaly, že získají vyšší návratnost, pokud se budou podílet na restrukturalizaci PZL Hydral. Pozorně sledovaly jednání s první společností, která projevila zájem o akvizici PZL Wrocław, a to konkrétně společnost […] (viz bod 57 a následující). Banky pravidelně sledovaly hospodářskou situaci PZL Hydral prostřednictvím jejích finančních zpráv, návštěv jejích provozoven a analýz trhu.
(31)
Banka […] nakonec vypořádala své pohledávky dohodou o vypořádání uzavřenou v dubnu roku 2003. Odepsala 51,6 milionu PLN a souhlasila se splacením pouze 4 milionů PLN (7 %). Odpis vyplývající z dohody o vypořádání byl zanesen do účetních knih společnosti PZL Hydral za rozpočtový rok 2004.
(32)
Banka […] souhlasila s vypořádáním na základě vlastního hospodářského posouzení bez ohledu na skutečnost, že vlastnila hypotéky s prvořadou prioritou. Banka zejména zabezpečila svůj úvěr zárukou movitým majetkem ve výši 13,7 milionu PLN, postoupením všech licenčních a obchodních práv v rámci licenční dohody uzavřené s […] na výrobu klimatizačních zařízení v hodnotě 1,2 milionu USD (přibližně 3 968 000 PLN) (10), převedením strojů a zařízení dodaných […] v rámci licenční dohody v hodnotě 2,4 milionu USD (přibližně 7 938 000 PLN) a postoupením příjmů z prodeje klimatizačních přístrojů v hodnotě nejméně 8 milionů USD ročně (přibližně 26,5 milionu PLN) (11).
(33)
V listopadu 2006 banka […] souhlasila v dohodě o vypořádání s odpisem částky 86,4 milionu PLN a splacením pouze částky 11,5 milionu PLN. Tímto způsobem PZL Hydral posléze splatila pouze 13 % pohledávky. Zůstatek, tzn. 74,9 milionu PLN, byl odepsán.
(34)
Banka […] souhlasila s touto nízkou částkou bez ohledu na skutečnost, že vlastnila prvořadé zabezpečení nejdůležitějším nemovitým majetkem, na kterém závisela většina výroby a v němž sídlily správní struktury společnosti. Toto zabezpečení spočívalo zejména v prvořadých hypotékách na dvě nemovitosti v celkové hodnotě 19,75 milionu PLN, prvořadé zástavě technologické výrobní linky kompresorů v hodnotě 20 milionů PLN, prvořadém postoupení příjmů ze smluv uzavřených na prodej kompresorů v hodnotě 20 milionů PLN, prvořadé zaevidované zástavě strojů a zařízení v celkové hodnotě 2,8 milionu PLN a prvořadých dohodách o převodu movitého majetku v hodnotách 2,65 milionu PLN, 2,4 milionu PLN, 0,56 milionu PLN a 1,1 milionu PLN. Povaha zabezpečení by kromě toho umožnila každému případnému kupci pokračovat po koupi ve výrobě a, pokud by se případný kupec rozhodl je přemístit, mohl by přepravit stroje jako celek nebo jako podsestavy, aniž by je musel rozebrat.
(35)
Po dohodách s bankami bylo uvolněno jištění dlouhodobými aktivy. To vedlo k tomu, že se postavení veřejných věřitelů ohledně tohoto zabezpečení zlepšilo, tzn. získali vyšší postavení v pořadí práv zapsaných do katastru nemovitostí (12).
(36)
V roce 1998 dosáhly závazky vůči veřejným věřitelům na základě pohledávek vyplývajících z veřejného práva (tzn. pohledávky Úřadu sociálního zabezpečení, Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství, Finančního úřadu Wrocław (Vratislav) - Psie Pole, Úřadu Dolnoslezského vojvodství, Městského úřadu Vratislav a Státního fondu pro rehabilitaci zdravotně postižených osob) výše 29 milionů PLN. Mimo to mělo ministerstvo financí občanskoprávní pohledávky ve výši 9,4 milionu PLN. Tyto závazky vůči jednotlivým veřejným věřitelům se vyvíjely způsobem uvedeným v tabulkách 8, 9, 10, 11, 12, 13 a 14.
Tabulka 8
Závazky PLZ Hydral vůči Úřadu sociálního zabezpečení (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
20 028
27 477
35 107
42 963
47 695
55 935
62 395
69 296
74 187
74 903
Úrok
9 219
20 000
32 651
46 100
60 810
68 421
76 653
84 040
88 835
102 223
Celkem
29 247
47 477
67 758
89 063
108 505
124 356
139 048
153 336
163 022
177 126
Tabulka 9
Závazky PLZ Hydral vůči Finančnímu úřadu Dolnoslezského vojvodství (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
1 700
2 700
3 656
4 750
6 198
10 928
12 471
18 655
20 769
38 946
Úrok
750
1 100
1 500
1 950
2 900
3 200
3 800
5 347
8 450
10 553
Celkem
2 450
3 800
5 156
6 700
9 098
14 128
16 271
24 002
29 219
49 499
Tabulka 10
Závazky PLZ Hydral vůči Finančnímu úřadu Vratislav - Psie Pole (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
Úrok (13)
0
0
0
0
0
0
532
532
532
532
Celkem
0
0
0
0
0
0
532
532
532
532
Tabulka 11
Závazky PLZ Hydral vůči Městskému úřadu Vratislav (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
1 682
3 058
4 510
5 972
7 556
9 404
11 299
13 180
14 465
16 389
Úrok
1 800
2 200
3 500
5 500
7 100
7 950
8 500
9 065
9 951
10 698
Celkem
3 482
5 258
8 010
11 472
14 656
17 354
19 799
22 245
24 416
27 087
Tabulka 12
Závazky PLZ Hydral vůči Úřadu Dolnoslezského vojvodství (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
0
15
37
57
76
90
90
90
567
935
Úrok
0
2
8
14
21
29
35
40
75
136
Celkem
0
17
45
71
97
119
125
130
642
1 071
Tabulka 13
Závazky PLZ Hydral vůči Státnímu fondu pro rehabilitaci zdravotně postižených osob (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
2 446
2 937
3 457
3 394
4 313
4 771
4 927
5 510
5 577
5 639
Úrok
3 550
3 900
4 100
4 308
4 807
5 080
5 518
6 040
6 898
7 245
Celkem
5 996
6 837
7 557
7 702
9 120
9 851
10 445
11 550
12 476
12 884
Tabulka 14
Závazky PLZ Hydral vůči ministerstvu financí (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
8 018,8
14 395,5
64 717,1
64 717,1
19 687,7
19 646,5
19 422,5
18 773,1
18 260,3
18 260,3
Úrok
1 372,9
2 639,2
9 627,6
28 741,3
0
0
0
0
193,7
1 117,1
Celkem
9 391,7
17 034,7
74 344,7
93 458,4
19 687,7
19 646,5
19 422,5
18 773,1
18 454,0
19 377,4
(37)
Tabulka 15 uvádí úrokové sazby u nedoplatků uplatňované veřejnými věřiteli. Je nutno poznamenat, že tabulky 8 až 14 zohledňují částečné splacení částek a uvádí úroveň na konci roku. Dlužné úroky v daném roce nejsou tudíž v přímém poměru s jistinou, která může kolísat.
Tabulka 15
Úroková míra u daňových nedoplatků (14)
Rok
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
%
50
35
44
40
23
15
15
14
11
12
14
11
10
(38)
Kromě uplatnění odpovídající úrokové sazby na daňové nedoplatky Úřad sociálního zabezpečení, Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství , Finanční úřad Vratislav - Psie Pole, Městský úřad Vratislav a Úřad Dolnoslezského vojvodství zajistily své pohledávky vůči PZL Hydral zaregistrováním hypoték na jeho nemovitý majetek. Tabulky 16, 17, 18, 19 a 20 uvádějí změny v hypotékách na aktiva PZL Hydral v držení těchto veřejných věřitelů.
Tabulka 16
Zajištění na aktiva PZL Hydral v držení Úřadu sociálního zabezpečení
Rok
Částka
Poznámky
1
1998
21 996 411,92 PLN
celková výše hypoték
2
1999
21 996 411,92 PLN
celková výše hypoték
3
2000
21 996 411,92 PLN
celková výše hypoték
4
2001
28 660 990,95 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 6 664 579,03 PLN
5
2002
29 602 956,07 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 941 965,12 PLN
6
2003
37 315 430,58 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 7 712 474,51 PLN
7
2004
68 984 278,13 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 31 668 847,55 PLN
8
2005
82 625 551,83 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 1 364 127,70 PLN
9
2006
91 511 663,94
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 8 886 112,11 PLN
10
2007
96 153 021,00
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 4 641 357,06 PLN
Tabulka 17
Zajištění na aktiva PZL Hydral v držení Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství
Rok
Částka
Poznámky
1
1998
-
-
2
1999
-
-
3
2000
-
-
4
2001
-
-
5
2002
-
-
6
2003
-
-
7
2004
-
-
8
2005
5 692 649,25 PLN
celková výše hypoték
9
2006
5 692 649,25 PLN
celková výše hypoték
10
2007
5 692 649,25 PLN
celková výše hypoték
Tabulka 18
Zajištění na aktiva PZL Hydral v držení Finančního úřadu Vratislav - Psie Pole
Rok
Částka
Poznámky
1
1998
-
-
2
1999
-
-
3
2000
112 759,61 PLN
celková výše hypoték
4
2001
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 99 379,00 PLN
5
2002
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
6
2003
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
7
2004
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
8
2005
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
9
2006
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
10
2007
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
Tabulka 19
Zajištění na aktiva PZL Hydral v držení Městského úřadu Vratislav
Rok
Částka
Poznámky
1
1998
710 074,30 PLN
celková výše hypoték
2
1999
710 074,30 PLN
celková výše hypoték
3
2000
710 074,30 PLN
celková výše hypoték
4
2001
945 962,80 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 235 888,50 PLN
5
2002
2 119 622,40 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 1 173 659,60 PLN
6
2003
2 119 622,40 PLN
celková výše hypoték
7
2004
11 217 294,85 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 9 097 672,45 PLN
8
2005
11 217 294,85 PLN
celková výše hypoték
9
2006
12 589 452,85 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 3 538 324,00 PLN
10
2007
15 379 758,25 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 2 790 305,40 PLN
Tabulka 20
Zajištění na aktiva PZL Hydral v držení Úřadu Dolnoslezského vojvodství
Rok
Částka
Poznámky
1
1998
-
-
2
1999
-
-
3
2000
-
-
4
2001
-
-
5
2002
634 594,10 PLN
celková výše hypoték
6
2003
634 594,10 PLN
celková výše hypoték
7
2004
634 594,10 PLN
celková výše hypoték
8
2005
634 594,10 PLN
celková výše hypoték
9
2006
634 594,10 PLN
celková výše hypoték
10
2007
634 594,10 PLN
celková výše hypoték
(39)
Polské orgány také uvedly, že veřejní věřitelé brali ohled na značné zvýšení hodnoty průmyslových nemovitostí ve Vratislavi od roku 2003 do roku 2008. Ceny nemovitostí vzrostly obecně o 100 % a hodnota nemovitého majetku PZL Hydral o 300 %. Hodnota zajištění veřejných věřitelů vlastnících hypotéky na aktiva PZL Hydral tak de facto vzrostla.
(40)
Polské orgány informovaly Komisi, že Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob a ministerstvo financí neměly v držení žádná zajištění (hypotéky) na aktiva PZL Hydral. Ministerstvo financí si ale vymohlo část svých pohledávek dohodou uzavřenou s PZL Hydral dne 20. května 2002, podle které společnost PZL Hydral musela splatit podstatnou část svých závazků do konce roku 2002, jak uvádí tabulka 14.
(41)
Podle polských orgánů přistoupili veřejní věřitelé na rozdíl od soukromých k nucenému vymáhání pomocí soudního vykonavatele. V letech 1998 až 2007 vydal Úřad sociálního zabezpečení vykonatelné tituly v celkové výši 119,95 milionu PLN, Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství ve výši 43,8 milionu PLN a Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob ve výši 2,1 milionu PLN, ovšem skutečná částka získaná vymáháním nedosáhla výše závazků uvedených na vykonatelných titulech. Polské orgány zdůraznily, že alternativní řešení, jakými bylo převzetí aktiv, nepovažoval soudní vykonavatel za rozumné provést a tato řešení neměla žádný hospodářský smysl. Další veřejní věřitelé nepodnikli žádné kroky k vymáhání, ale sledovali proces privatizace a restrukturalizace, který jim podle jejich názoru mohl přinést vyšší návratnost než přímá exekuce jejich pohledávek.
Tabulka 21
Přehled exekučních opatření veřejných věřitelů vůči PZL Hydral (1997-2009)
Rok
Splacené veřejné závazky
1
1998
206 349,90 PLN
2
1999
0,00 PLN
3
2000
674 100,75 PLN
4
2001
4 922 525,14 PLN
5
2002
3 209 042,05 PLN
6
2003
223 928,70 PLN
7
2004
1 960 765,69 PLN
8
2005
3 641 223,35 PLN
9
2006
4 472 476,92 PLN
10
2007
9 455 133,89 PLN
11
2008
54 590 790,45 PLN
12
2009
4 500 000,00 PLN
Celkem
87 846 336,84 PLN
(42)
V letech 1998 až 2009 došlo ke splacení veřejných závazků v celkové výši 87,846 milionu PLN (26 %).
(43)
Od roku 2003 společnost PZL Hydral výrazně zvýšila splácení svých veřejných závazků.
II.3 PZL Hydral jako společnost v obtížích
(44)
Tabulka 22 uvádí finanční údaje společnosti PZL Hydral za období 1998-2009.
Tabulka 22
Vybrané údaje z finančních zpráv společnosti PZL Hydral (v tis. PLN)
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
Příjem z čistého prodeje
44 088
46 403
45 691
37 933
35 500
37 111
34 651
47 560
48 618
55 741
32 757
11 870
Zisk (ztráta) z prodeje
(10 839)
(1 546)
2 004
(8 772)
(10 005)
(9 420)
(6 857)
972
49
3 641
(6 454)
(165 020)
Čistý zisk (ztráta) (15)
(13 661)
(13 354)
217
18,473
49,346
(177 982)
(48 151)
(14 927)
(1 076)
61 578
23 902
46
Aktiva celkem
203 936
212 834
228 344
250 115
192 013
113 255
86 966
92 011
76 986
111 051
35 661
30 617
Vlastní kapitál (záporná hodnota)
9 707
3 078
268
18 440
15 074
(166 664)
(214 815)
(229 743)
(250 500)
(188 922)
(165 020)
(164 974)
Dlouhodobé závazky a rezervy
194 231
209 756
228 075
231 675
176 939
279 920
301 781
321 753
327 486
299 973
200 681
195 592
(45)
Od roku 1998 do roku 2002 vykazoval vlastní kapitál PZL Hydral kladnou hodnotu. V roce 2003 vykázal zápornou hodnotu a do roku 2007 vykazoval systematicky ztrátu. Od roku 2007 do roku 2009 byla společnost PZL Hydral zisková. Hodnota aktiv PZL Hydral se snížila z 203,936 milionů PLN v roce 1998 na 76,986 PLN v roce 2006. Dlouhodobé závazky trvale rostly v obdobích 1998 až 2001 a 2003 až 2006, kdy dosáhly částky 327,486 milionů PLN.
(46)
Jak je vysvětleno výše, počínaje rokem 2008 pocházel příjem PZL Hydral převážně z prodeje služeb a zásob vyrobených v předchozích letech a v omezeném rozsahu od jejích dceřiných společností.
II.4 PZL Wrocław jako společnost v obtížích
(47)
Pokud jde o finanční situaci PZL Wrocław, společnost neztratila ani v roce 2007, ani v letech 2008 a 2009 více než 50 % vlastního kapitálu, a podle polských právních předpisů tak nesplnila podmínky způsobilosti pro insolventní řízení. Obrat PZL Wrocław dosáhl v roce 2006 částky 5,3 milionu PLN, v roce 2007 částky 23 milionů PLN a v roce 2008 částky 60 milionů PLN. Čistá ztráta v roce 2006 byla 1 milion PLN, zatímco v roce 2007 dosáhl čistý zisk výše 0,04 milionu PLN a v roce 2008 prudce vzrostl na 8,7 milionu PLN.
(48)
Podle finančních zpráv společnosti PZL Wrocław vzrostla hodnota jejích dlouhodobých aktiv z 4,8 milionu PLN v roce 2006 na 25,7 milionu PLN v roce 2007, 27 milionů PLN v roce 2008 a 29 milionů PLN v roce 2009. Podle polského zákona o rozpočtu přiděluje finanční prostředky na nákupy vojenského určení každý rok ministerstvo národní obrany. V roce PZL Wrocław získala smlouvy a prodala zboží vojenského určení (tzn. hydraulické systémy a pneumatické součásti systémů palivové regulace) ve výši […] a poskytla ministerstvu národní obrany údržbářské služby v hodnotě […], což činí celkem […].
(49)
Kromě toho polské orgány tvrdí, že do konce roku 2008 trh, na kterém PZL Wrocław působila, tzn. letectví a obrana, neprojevoval žádné příznaky zpomalení.
(50)
V roce 2009 ale PZL Wrocław zaznamenala finanční potíže v důsledku prudkého poklesu objednávek ministerstva národní obrany vyvolaného hospodářskou krizí. V roce 2009 poklesla hodnota objednaného a prodaného zboží vojenského určení (např.. hydraulických systémů a pneumatických součástí systémů regulace paliva) na […] a hodnota poskytnutých údržbářských služeb na […]. Ve srovnání s rokem 2008 tak prodej zboží vojenského určení poklesl o […] %. V souvislosti s tím zaznamenala v roce 2009 PZL Wrocław čistou ztrátu ve výši 8,3 milionu PLN. Její obrat poklesl z 60 milionů PLN v roce 2008 na 41 milionů PLN v roce 2009.
(51)
Závazky společnosti vzrostly z 31 milionů PLN v roce 2008 na 35 milionů v roce 2009. V roce 2006 závazky dosahovaly výše 7 milionů PLN a v roce 2007 částku 18,4 milionu PLN.
(52)
Polské orgány informovaly Komisi, že podle polských právních předpisů (16) PZL Wrocław dosud nesplnila kritéria pro vyhlášení úpadkového řízení. Pokud se ovšem nepodaří probíhající restrukturalizace skupiny Hydral opírající se o předpoklad restrukturalizace veřejných závazků a rámcovou dohodu s investorem, PZL Wrocław bude muset podat žádost o vyhlášení úpadku.
II.5 Plán restrukturalizace a privatizace
(53)
Na plán restrukturalizace PZL Hydral a PZL Wrocław (dále jen „plán restrukturalizace“) je nutno nahlížet v souvislosti s úsilím polských orgánů privatizovat ziskové části jejich hospodářské činnosti, a to zejména oblasti letectví a obrany.
(54)
V roce 1998 vypracovala soukromá poradenská společnost „Business Management Finance S.A.“ strategii restrukturalizace PZL Hydral. Strategie obsahovala diagnózu stávajícího finančního stavu společnosti PZL Hydral spolu s analýzou nákladů a restrukturalizačními opatřeními. Stojí v ní, že by bylo rozumné oddělit některá aktiva PZL Hydral a prodat je soukromému investorovi s cílem restrukturalizovat závazky PZL Hydral.
(55)
Akcionáři PZL Hydral a PZL Wrocław (po jejím založení v roce 2004) pravidelně zvažovali privatizaci skupiny nebo jejích částí (PZL Wrocław) a vyjednávali podmínky transakce se zúčastněnými stranami.
(56)
Polské orgány následně zahájily jednání s možnými investory, která byla pozorně sledována soukromými (pouze při prvním pokusu o privatizaci […]) a veřejnými věřiteli. Jednání probíhala s následujícími společnostmi: […] (2002-2006), […] (2007-2008), […] (2008) a v roce 2009 se současným investorem, společností […] (dále jen „[…]“ či „investor“).
(57)
V důsledku průmyslové spolupráce byly v roce 2002 zahájeny rozhovory o prodeji PZL Hydral s […], globálním výrobcem leteckých dílů s ročním obratem v roce 2009 ve výši […]. Dne 25. listopadu 2002 uzavřely společnosti […] a PZL Hydral dohodu o neposkytování informací. Dne 22. dubna 2003 zaslala společnost […] PZL Hydral dopis o záměru s vyjádřením svého zájmu o možný nákup akcií PZL Hydral a ochoty provést hloubkovou prověrku (due diligence). Hloubková prověrka byla provedena v květnu roku 2003. V dubnu roku 2005 společnost […] rozšířila rozsah hloubkové prověrky s ohledem na možnou koupi společnosti PZL Wrocław, která byla založena v roce 2004. V červnu roku 2005 byla společnosti […] předložena dokumentace. V druhé polovině roku 2005 a během první poloviny roku 2006 došlo k řadě setkání se zástupci společnosti […]. Od listopadu roku 2006 ale společnost […] nepodnikla žádné kroky k dovršení transakce.
(58)
Podle polských orgánů se společnost […] stáhla z jednání, protože nebylo nalezeno žádné řešení v otázce zadlužení společnosti.
(59)
Během těchto jednání byli veřejní a soukromí věřitelé pravidelně informováni, někdy v týdenních intervalech, o jejich vývoji.
(60)
Polské orgány se rozhodly pro novou strategii privatizace a zaměřily se na přeměnu společnosti PZL Wrocław v ziskový podnik, aby mohla být prodána, a na následnou likvidaci společnosti PZL Hydral s využitím výnosu z prodeje PZL Wrocław, dalších dceřiných společností a aktiv. Tato strategie byla odsouhlasena ARP, PZL Hydral a veřejnými věřiteli PZL Hydral a byla formalizována ve čtvrtém čtvrtletí roku 2007 v podobě plánu restrukturalizace na období 2007-2010 (dále jen „plán“).
(61)
Podle tohoto plánu měly být pohledávky veřejných věřitelů splaceny z výnosu z prodeje následujících aktiv PZL Hydral: Zakład Ciepłowniczy „Term-Hydral“ Sp. z o.o. - 1 milion PLN, Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral“ Sp. z o.o. - 3 miliony PLN. Prodej PZL Wrocław (včetně slévárny) měl vynést částku 65,9 milionu PLN. Prodej jiných finančních aktiv měl vynést částku 0,5 milionu PLN, nemovitosti zvané BBCenter 47,5 milionu PLN, parkoviště 2 miliony PLN a elektrárny (GSZ) 0,9 milionu PLN. Plán restrukturalizace tak byl založen na předpokladu, že prodej aktiv celkově vynese přinejmenším 120,8 milionu PLN.
(62)
Plán také předpokládal kapitálovou dotaci ve výši 36 milionů PLN na zaručení úhrady pohledávek veřejných věřitelů činících156,8 milionu PLN. Plán restrukturalizace také počítal s možností, že ARP poskytne dodatečnou kapitálovou dotaci ve výši 77,4 milionu PLN na uhrazení pohledávek Úřadu sociálního zabezpečení za období 1996-1998.
(63)
Následně, v lednu roku 2007, společnost PZL Wrocław získala vojenská osvědčení a povolení pro obchodování se zbraněmi (viz bod 16). Během roku 2007 získala další aktiva, stroje, zařízení a know-how. Tato akvizice byla financována úvěrem ve výši 12,5 milionu PLN, který ARP poskytla PZL Wrocław dne 24. května 2007 (dále jen „úvěr z roku 2007“), a navýšením kapitálu PZL Wrocław mateřskou společností PZL Hydral věcným příspěvkem v podobě převodu aktiv v prosinci roku 2007.
(64)
Polské orgány zdůraznily, že úvěr z roku 2007 byl poskytnut s tím, že ARP získá v PZL Wrocław přibližně […]% podíl (odpovídající kapitalizaci dluhu ) a zajistí si přiměřenou návratnost investovaného kapitálu poté, co prodá své podíly v PZL Wrocław, zatímco PZL Hydral použije své podíly k uspokojení veřejných věřitelů.
(65)
Úvěr z roku 2007 byl poskytnut s pohyblivou úrokovou sazbou 3M WIBOR + 200 základních bodů, což v té době odpovídalo 6,45 %, zpočátku do roku 2007, přičemž se počítalo s tím, že jeho délka bude prodloužena až do doby, dokud nedojde před prodejem PZL Wrocław ke skutečné kapitalizaci dluhu. Úvěr byl jištěn následujícími zárukami:
-
evidovanou zástavou (17) dlouhodobých aktiv společnosti PZL Wrocław (strojové vybavení) v hodnotě 5,5 milionu PLN, která byla zapsána do rejstříku zástav,
-
obvyklou zástavou (18)66 850 akcií představujících 100 % akcií společnosti v okamžiku transakce v květnu roku 2007 a […] % na konci roku 2007.
(66)
Polské orgány informovaly Komisi, že v březnu roku 2007 provedla na žádost ARP poradenská společnost „Realizacja Inwestycji Techniczno-Ekonomicznych“, jednající jako nezávislý odborník, ocenění hodnoty společnosti PZL Wrocław. Byly použity tři metody hodnocení: výnosová metoda vycházející z diskontovaného čistého zisku (metoda 1), výnosová metoda vycházející z diskontovaného čistého zisku a odpisů (metoda 2) a metoda diskontovaných peněžních toků (metoda 3) (19) zahrnující analýzu citlivosti (umírněný, optimistický a pesimistický scénář).
(67)
Při použití uvedených tří metod byla hodnota společnosti PZL Wrocław oceněna následovně:
Metoda 1:
a)
podle umírněného scénáře byla hodnota oceněna na […];
b)
podle optimistického scénáře byla hodnota oceněna na […];
c)
podle pesimistického scénáře byla hodnota oceněna na […];
Metoda 2:
a)
podle umírněného scénáře byla hodnota oceněna na […];
b)
podle optimistického scénáře byla hodnota oceněna na […];
c)
podle pesimistického scénáře byla hodnota oceněna na […];
Metoda 3:
a)
podle umírněného scénáře byla hodnota oceněna na […];
b)
podle optimistického scénáře byla hodnota oceněna na […];
c)
podle pesimistického scénáře byla hodnota oceněna na […];
(68)
Pro ocenění společnosti PZL Wrocław byly použity tři následující prvky:
-
finanční výhledy společnosti, včetně peněžních toků, čistého zisku a odpisů, na období 2007-2011 společně s analýzou citlivosti (umírněný, optimistický a pesimistický scénář) - viz níže uvedená tabulka 23;
-
diskontní sazba založená na vážených průměrných kapitálových nákladech (WACC - Weighted Average Cost Of Capital) rovnajících se 10,25 % a
-
předpoklad, že po období 2007-2011 se peněžní toky ustálí.
Tabulka 23
Různé scénáře zahrnuté do studie z roku 2007 (v tis. PLN)
Rok
2007
2008
2009
2010
2011
Umírněný scénář
Peněžní toky
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Čistý zisk
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Odpisy
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Čistý zisk + odpisy
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Optimistický scénář
Peněžní toky
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Čistý zisk
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Odpisy
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Čistý zisk + odpisy
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Pesimistický scénář
Peněžní toky
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Čistý zisk
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Odpisy
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Čistý zisk + odpisy
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(69)
Diskontní sazba u všech tří metod ocenění je založena vážených průměrných kapitálových nákladech rovnajících se 10,25 % (20). Finanční výhledy společnosti, včetně peněžních toků, čistého zisku a odpisů, na období 2007-2011 společně s analýzou citlivosti (umírněný, optimistický a pesimistický scénář na období 2007-2011) vycházejí z údajů poskytnutých společností PZL Wrocław. Podle studie jsou tyto údaje ve velké míře založeny na předběžných objednávkách ministerstva národní obrany.
(70)
Na základě tohoto ocenění vycházely polské orgány při stanovení hodnoty akcií společnosti z pesimistického scénáře, který vedl k nejslabším výsledkům. Na tomto základě usoudily, že zajištění v podobě obyčejné zástavy akcií PZL Wrocław má tržní hodnotu přinejmenším 20,3 milionu PLN (21). Polské orgány se proto domnívají, že vzato společně se zástavou strojního vybavení, která v té době představovala hodnotu 5,5 milionu PLN, hodnota zabezpečení převyšovala v oné době hodnotu úvěru.
(71)
Na základě odborné studie došla navíc ARP v roce 2007 k závěru, že by bylo přiměřené počítat s hodnotou PZL Wrocław na konci roku 2007 ve výši […] a vzít v úvahu umírněný scénář. ARP došla také k závěru, že může počítat s návratností své investice. Přímá návratnost, kterou by si ARP mohla zajistit za předpokladu, že provede kapitalizaci dluhu před prodejem a že bude vlastnit […] % podílů (jedná se o přibližný procentní podíl, který byl pracovním předpokladem ARP), by byla přinejmenším 48,5 milionu PLN.
(72)
Polské orgány proto tvrdily, že v souvislosti s úvěrem z roku 2007 jednala ARP v rámci prodeje PZL Wrocław jako investor. Polské orgány také zdůraznily, že úvěr z roku 2007 nebyl poskytnut společnosti PZL Hydral, jak bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení.
(73)
Na základě nové privatizační strategie a plánu restrukturalizace na období 2007-2010 vstoupila v prvním čtvrtletí 2007 do jednání o prodeji PZL Wrocław společnost […], hlavní globální dodavatel systémů a služeb pro letecký, kosmický a obranný průmysl […] s obratem […] v roce 2009, a červenci/srpnu roku 2007 a v únoru roku 2008 vypracovala hloubkovou prověrku(due diligence). Tato jednání byla výsledkem stávající průmyslové spolupráce.
(74)
Dne 31. ledna 2008 učinila společnost […] nabídku na koupi podílů v PZL Wrocław, kterou poprvé zvýšila dne 14. února 2008. Ve dnech 17. až 18. března jednali zástupci […] s ARP. Dne 2. dubna 2008 zvýšila společnost […] svou nabídku podruhé. Cena nabídnutá za podíly dne 2. dubna 2008 byla […] (což odráželo hodnotu PZL Wrocław k 31. prosinci 2007) spolu se změnami oběžných aktiv vypočítanými podle zvláštního vzorce. Polské orgány informovaly Komisi, že uplatnění vzorce kvůli zohlednění růstu zisku povede k navýšení ceny o […].
(75)
Tato nabídka byla v souladu s nezávislým odborným oceněním objednaným ARP. Toto ocenění provedené firmou „Doradztwo Ekonomiczne Dariusz Zarzecki“ dospělo k závěru, že hodnota společnosti PZL Wrocław na základě metody čisté hodnoty aktiv (dále jen „metoda NAV“) byla v březnu roku 2008 […]. Tato metoda používá k ocenění přístup zaměřený na aktiva a zohledňuje hodnotu rozvahových i podrozvahových aktiv na stranách „Dal“ i „Má dáti“. Podle metody diskontních peněžních toků (dále jen „metoda DCF“) byla ve stejné době hodnota PZL Hydral oceněna na […]. Tato metoda zohledňuje budoucí příjmy nejenom z hmotného, ale také z nehmotného a právního majetku PZL Wrocław. Tato studie neobsahuje žádnou analýzu citlivosti (tzn. nepopisuje různé scénáře).
(76)
Metoda DCF používá pro výhledy peněžních toků počínaje rokem 2008 finanční plán PZL Wrocław na období 2007-2013, který předpokládá míru inflace ve stejné výši, jakou předvídala pro dotčené období Polská národní banka v únoru roku 2008. Kapitálové náklady jsou odhadnuty na 16,65 %, přičemž je zohledněna bezriziková sazba (4,70 %), tržní riziková prémie (7,17 %), odvětvová riziková prémie (1,78 %) a prémie z velikosti trhu (3 %), která zohledňuje velikost PZL Wrocław ve srovnání s jejími konkurenty (jako je […] nebo […]). Prověrka předpokládá, že počínaje rokem 2014 budou peněžní toky růst o 3 % ročně (při inflaci ve výši 2 %).
Tabulka 24
Odhady budoucích peněžních toků PZL Wrocław (v tis. PLN)
Rok
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Náklady vlastního kapitálu (%)
16,65
16,65
16,65
16,65
16,65
16,65
Odhady budoucích peněžních toků
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Odhady budoucích diskontních peněžních toků
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(77)
Metoda upravené čisté hodnoty dlouhodobých aktiv je způsobem ocenění „kontinuity činnosti“ upravením hodnoty všech aktiv a závazků na jejich spravedlivou tržní hodnotu (22). Úprava závazků s účetní hodnotou ve výši 18,35 milionu PLN na čistou hodnotu aktiv ve výši […] proběhla na základě plánované kapitalizace dluhu v rámci úvěru z roku 2007. Poslední úprava zohlednila podrozvahová aktiva.
Tabulka 25
PZL Wrocław - metoda upravené čisté hodnoty aktiv (v tis. PLN) (23)
Účetní hodnota
Čistá hodnota aktiv
Dlouhodobá aktiva
25 710
[…]
Oběžná aktiva
9 945
[…]
Závazky
18 350
[…]
Podrozvahové položky
0
[…]
Celkem
17 305
[…]
(78)
Upravená čistá hodnota aktiv je […], přičemž jejich účetní hodnota představuje částku 25,710 milionu PLN. Úprava probíhá hlavně výpočtem spravedlivé tržní hodnoty všech aktiv na základě studie vypracované dne 29. března 2007 a předložené Komisi nezávislou odbornou firmou „Realizacja Inwestycji Techniczno-ekonomicznych“. Studie v zásadě posuzuje hodnotu nemovitého majetku, jako jsou budovy a pozemky. Hodnota budov byla posouzena pomocí následujícího vzorce:
V = Cn(1-Lu/100) × R
„Cn“ představuje náklady na stavbu nové budovy; „Lu“ je míra využití budovy a „R“ koeficient, který zohledňuje cenové rozdíly mezi různými regiony. Hodnota pozemku se určuje srovnávacím přístupem, který považuje cenu pozemku za rovnající se ceně, již je možné obdržet za podobný pozemek, upravené o inflační rozdíly.
(79)
Úprava závazků s účetní hodnotou ve výši 18,350 milionu PLN na čistou hodnotu aktiv ve výši […] proběhla na základě plánované kapitalizace dluhu v rámci úvěru z roku 2007.
(80)
Poslední úprava zohlednila podrozvahová aktiva. Položky, které se neobjevují v rozvaze, ale které by se měly podle autorů studie objevit v ocenění, jsou následující: „organizace lidských zdrojů“ a „organizace výrobního procesu“, které zohledňují nekvantifikovatelné aspekty ocenění související s hodnotou řízení společnosti.
(81)
Po nabídce společnosti […] oznámily polské orgány v březnu roku 2008 Komisi zmíněný plán jako podporu na restrukturalizaci PZL Hydral, přičemž předpokládaly, že PZL Wrocław bude prodána za […]. Ohlásily také úvěr z roku 2007 a dodatečný úvěr ve výši 4 milionů PLN, který měl být poskytnut PZL Wrocław jako součást opatření v rámci dokončení jednání se společností […].
(82)
Dodatečný úvěr (dále jen „úvěr z roku 2008“) byl poskytnut dne 2. dubna 2008, to znamená ve stejný den, kdy ARP obdržela podrobnosti o druhém navýšení nabídky. ARP poskytla tento úvěr jako (krátkodobý) překlenovací úvěr do doby, než bude uzavřena dohoda se společností […]. PZL Wrocław potřebovala tyto prostředky, aby zvládla nárůst zakázek ministerstva národní obrany.
(83)
Úvěr byl poskytnut na dobu pěti let s pohyblivou úrokovou sazbou založenou na referenční úrokové sazbě stanovené Komisí pro Polsko (6,42 % v době poskytnutí) a s následujícím zajištěním:
-
evidovanou zástavou dlouhodobých aktiv PZL Wrocław (čtyř strojů a zařízení) v hodnotě 2,8 milionů PLN, která byla zapsána do rejstříku zástav;
-
postoupením pohledávek z obchodní smlouvy ve výši 5,2 milionu PLN.
(84)
Polské orgány se proto domnívají, že hodnota zástav převyšovala hodnotu úvěru.
(85)
Úvěr byl poskytnut, aby PZL Wrocław mohla zakoupit stroje nutné pro výrobu. ARP poskytla úvěr z roku 2008 v pokročilém stádiu jednání se společností […] a předpokládala, že úvěr bude splacen buď PZL Wrocław z vlastních prostředků nebo investorem.
(86)
Na tomto základě polské orgány tvrdily, že ARP nejednala pouze způsobem srovnatelným se soukromým investorem, ale také jako subjekt prodávající PZL Wrocław.
(87)
Polské orgány podobně informovaly Komisi, že činnost PZL Wrocław byla v roce 2008 částečně financována operativním leasingem. V červnu roku 2008 byly podepsány se soukromou společností […] dvě dohody o operativním leasingu: […] a […]. Čistá hodnota pronájmu v rámci těchto dohod dosáhla částek 271 002 EUR a 401 263,20 EUR (0,82 milionu PLN s DPH) (24). Náklady na pronájem v rámci těchto dohod pro PZL Wrocław byly: 88 762,30 EUR, což představuje rozdíl mezi čistou hodnotou strojů a čistou hodnotou pronájmu. Tyto dohody fungují na podobné zásadě jako úvěry a pronajatý předmět slouží jako jištění. Na konci leasingu získá PZL Wrocław právo na zakoupení strojů za částku 5 835 EUR. Před uzavřením těchto smluv o leasingu s PZL Wrocław vypracovala […] důkladnou analýzu finanční a hospodářské situace společnosti, která zahrnovala její schopnost vytvořit dostatečné peněžní toky k uhrazení splátek.
(88)
Polské orgány ve svém původním oznámení také ohlásily, že v plánu restrukturalizace počítají s kapitalizací dluhu v rámci úvěru z roku 2007 v celkové hodnotě 13,5 milionu PLN (navýšenou o úroky).
(89)
V březnu a dubnu roku 2008 byla jednání o podmínkách dohody o převodu podílů uzavřena. Dne 14. dubna 2008 ale společnost […] svou nabídku stáhla. Podle polských orgánů byly pravděpodobným důvodem stáhnutí nabídky významné změny, ke kterým došlo na světovém trhu v důsledku hospodářské krize.
(90)
V důsledku odstoupení společnosti […] z jednání začal prodej znovu. Prodej byl inzerován v domácím a zahraničním tisku formou výzvy k účasti na jednání o prodeji 100 % podílů ve společnosti PZL Wrocław. Dne 19. května 2008 byla výzva uveřejněna v největším specializovaném deníku v Polsku Puls Biznesu a v největším polském politicko-hospodářském deníku Rzeczpospolita. Ve dnech 20. až 26. května 2008 byla výzva zveřejněna také v mezinárodním specializovaném leteckém časopisu Flight International. V listopadu 2008 byly zveřejněny podrobnosti prodeje v časopisu zaměřenému na letectví RAPORT Wojsko Technika Obronność, který vychází v polštině, ale má čtenáře i v zahraničí. Žádné nabídky na zakoupení podílů ale nepřišly.
(91)
Bylo proto vyvinuto další úsilí a výše uvedené informace byly společností PZL Hydral předány a vysvětleny přímo subjektům, které by mohly mít zájem o zakoupení PZL Wrocław. Polské orgány zdůraznily, že prodej byl oznamován během veletrhů a průmyslových akcí, včetně leteckých přehlídek (25), a dopisy s oznámením byly zaslány více než 80 společnostem. Polské orgány také uvedly, že informace o prodeji byla stále dostupná na internetových stránkách PZL Hydral, které ročně zaznamenají 500 000 návštěv. Vzhledem ke zvláštní povaze výroby PZL Wrocław (jako dodavatel zboží a služeb pro polské ozbrojené síly má PZL Wrocław mimořádný význam pro národní bezpečnost) a značně vysoké koncentraci leteckého průmyslu ve světě, která ve svém důsledku vede k poměrně malému počtu možných investorů, polské orgány tvrdily, že možnost získat informaci o prodeji PZL Wrocław a zúčastnit se této privatizace měli všichni možní investoři. Podle polských orgánů se tak o prodeji dozvědělo celé odvětví.
(92)
Oznámení o prodeji bylo pouze výzvou k jednáním a neobsahovalo žádné zvláštní podmínky.
(93)
Následkem obnoveného úsilí polských orgánů obdržela ARP v druhé polovině roku 2008 první projev zájmu od společnosti […], která později předložila nabídku. V druhé polovině roku 2008 obdržela ARP druhý projev zájmu, tentokráte od společnosti […].
(94)
Dne 30. září 2008 předložila společnost […] předběžnou nezávaznou nabídku na zakoupení 100 % podílu v PZL Wrocław (dále jen „nabídka ze dne 30. září 2008“) za částku […]. Společnost […] je investiční fond, který investuje na neveřejném kapitálovém trhu a jehož majitel (soukromá osoba) vlastní také 100 % podíl v […] (26). Nabídka ze dne 30. září 2008 byla učiněna pro nezadluženou společnost a byla podmíněna dosažením stejných finančních výsledků v roce 2009 jako v roce 2008, a to zejména pokud jde o čistý zisk a ukazatel EBITDA. Ukazatel EBITDA měl dosáhnout nejméně […], čistý zisk v roce 2009 nejméně […] a požadován byl také růst prodeje o 5 %. V důsledku finanční krize ale příjmy PZL Wrocław poklesly o přibližně 35 % a výkonnostní hodnoty stanovené v nabídce nebyly dosaženy. Společnost PZL Hydral si byla již v prvním čtvrtletí roku 2009 plně vědoma, že finanční výsledky nesplní minimální stropy stanovené v nabídce společnosti […]. Na začátku roku 2009 navíc ministerstvo národní obrany potvrdilo snížení svých objednávek, což mělo výrazné důsledky pro ziskovost společnosti v tomto roce. Se společností […] nedošlo již k žádným dalším kontaktům.
(95)
V prvním čtvrtletí roku 2009 zahájila rozhovory o zakoupení podílů v PZL Wrocław společnost […], což je podnik […] patřící mezi světově největší dodavatele technologicky špičkových průmyslových výrobků a výrobků pro letecký průmysl (pro obchodní, regionální, podniková a vojenská letadla) a průmysl a jehož obrat v roce 2009 dosáhl částky […].
(96)
Tato společnost vypracovala mezi 20. dubnem 2009 a 12. květnem 2009 hloubkovou prověrku (due diligence). Na základě této prověrky pak podepsala s ARP dne 20. srpna 2009 memorandum o porozumění (s obecnými rysy plánované transakce) na zakoupení podílů v PZL Wrocław za částku […]. ARP podnikla kroky, aby zajistila, že žádné z aktiv PZL Wrocław nebude zatíženo pohledávkami od veřejných věřitelů PZL Hydral. Memorandum o porozumění předpokládalo, že ARP zakoupí sama 100 % podílů v PZL Wrocław a následně je prodá investorovi. Investor se zavázal vypracovat vlastní podrobný plán investic v dodatečné výši […], který měl být proveden po uskutečnění prodeje. Dne 18. prosince 2009 podepsaly ARP, PZL Hydral a […] rámcovou dohodu. Příloha 2 k dohodě, v níž jsou stanovena pravidla, kterými se řídí částečná kapitalizace dluhu, částečné odepsání a částečné splacení úvěrů z roku 2007 a z roku 2008, byla dojednána dne 12. března 2010.
(97)
Polské orgány potvrdily, že prodej nebyl podmíněn, a to zejména zachováním pracovních míst. Polské orgány Komisi také potvrdily, že investor nebyl nijak omezen ve svém vlastním obchodování s ministerstvem národní obrany.
(98)
Podrobný popis jednání se společností […] lze nalézt v bodě VI.
II.6 Právní posouzení plánu restrukturalizace polskými orgány
(99)
Polské orgány uvedly, že celkové náklady na restrukturalizaci dosáhnou částky 262,2 milionu PLN a budou zahrnovat následující položky: restrukturalizaci veřejného dluhu ve výši 234 milionů PLN, další finanční restrukturalizaci ve výši 11,5 milionu PLN, investice ve výši 11 milionů PLN, restrukturalizaci aktiv ve výši 5,6 milionu PLN a restrukturalizaci zaměstnanosti ve výši 0,3 milionu PLN.
(100)
Podle polských orgánů budou celkové náklady na restrukturalizaci PZL Hydral financovány pomocí státní podpory ve výši 130,5 milionu PLN a vlastního příspěvku ve výši 132 milionů PLN. Podle plánu restrukturalizace představuje vlastní příspěvek 50,3 % nákladů na restrukturalizaci. Vlastní příspěvek zahrnuje výnos z prodeje dlouhodobých aktiv a akcií, jakož i finanční prostředky poskytnuté budoucím investorem v PZL Wrocław.
(101)
Pokud jde o vyrovnávací opatření, plán restrukturalizace navrhoval prodej některých výrobních prostředků, k čemuž již částečně došlo mezi roky 2004 a 2006 a což vedlo ke snížení výrobní kapacity. Podle plánu restrukturalizace by prodej strojů a zařízení snížil výrobní kapacitu společnosti celkem o 380 000 strojových hodin, tzn. o 42 %. K hlavní části plánovaného snížení (315 000 strojových hodin) již došlo. Polské orgány tvrdily, že jedna třetina snížení výrobní kapacity nebyla pro obnovení životaschopnosti nutná, ale byla určena k omezení činnosti v oblasti výroby průmyslových hydraulických systémů, což je nízkoziskový segment, ve kterém se společnost rozhodla omezit svou činnost.
(102)
Plán restrukturalizace dále uváděl, že plánované stažení z některých (údajně ziskových) činností a prodej aktiv nesouvisejících s výrobou by měly být považovány za vyrovnávací opatření ve smyslu Pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (27) (dále jen „Pokyny k záchraně a restrukturalizaci“). Polské orgány v neposlední řadě tvrdily, že privatizace PZL Wrocław umožní konkurentům společnosti získat výrobní kapacity PZL Hydral, její know-how a podíl na trhu, a měla by tak být také považována za vyrovnávací opatření.
III. POCHYBY VYJÁDŘENÉ KOMISÍ PŘI ZAHÁJENÍ A ROZŠÍŘENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(103)
Plán restrukturalizace byl oznámen jako restrukturalizační scénář podle pokynů k záchraně a restrukturalizaci. Komise proto založila své předběžné posouzení na informacích, které měla v tomto stádiu. Na základě těchto informací vyjádřila Komise následující obavy:
(104)
Pokud jde o způsobilost společnosti pro podporu na restrukturalizaci podle pokynů k záchraně a restrukturalizaci, Komise pochybovala, že PZL Hydral nebyla v předchozích deseti letech příjemcem žádné podpory na záchranu nebo na restrukturalizaci.
(105)
Komise si zejména kladla otázku, zda by nevymáhání či pozdní vymáhání veřejných závazků nemělo být považováno za státní podporu. Komise zdůraznila, že v případě, kdy veřejný subjekt pověřený výběrem příspěvků na sociální zabezpečení toleruje neplacení či pozdní placení těchto příspěvků po delší časový úsek, poskytuje nepochybně příjemci výhodu v tom, že mu snižuje zatížení, které pro něj představuje běžné provádění systému sociálního zabezpečení (28). Komise sice uznala, že veřejní věřitelé podnikli určitá vymáhací opatření, ale pochybovala, že byla dostatečná či, pokud k nim došlo v pozdním stádiu, účinná, a to zejména v souvislosti se zajištěními, která vlastnili veřejní věřitelé a se kterými mohli počítat. V tomto stádiu řízení Komise proto pochybovala, že chování veřejných věřitelů odpovídalo způsobu, jakým by se za těchto okolností chovali soukromí věřitelé.
(106)
Komise také vyjádřila pochyby ohledně dalších opatření, která polské orgány nahlásily jako opatření bez státní podpory.
(107)
Komise pochybovala, zda částečné splacení a částečný odpis veřejných závazků, které polské orgány nahlásily jako opatření bez státní podpory, jsou v souladu s pravidlem soukromého věřitele.
(108)
V souvislosti s bodem 31 a následujícími pokynů k záchraně a restrukturalizaci vyjádřila Komise také pochyby ohledně slučitelnosti plánu restrukturalizace s vnitřním trhem.
(109)
Komise pochybovala, že je navržený příspěvek skutečný a opravdový a že je tím pádem plán restrukturalizace slučitelný s body 43-45 pokynů k záchraně a restrukturalizaci. Komise pochybovala, zda plánovaný příjem z prodeje PZL Wrocław, i kdyby byl uskutečněn, může být považován za vlastní příspěvek k restrukturalizaci. Jak je uvedeno výše, společnost PZL Wrocław byla založena na konci roku 2004. Podle plánu restrukturalizace měl být převod výrobních prostředků ukončen a privatizace zahájena již roku 2007. Ve čtvrtém čtvrtletí roku 2007 měli možní investoři předložit výchozí nabídky a v první polovině roku 2008 měly být po jednáních uzavřeny předběžné kupní smlouvy. V době přijetí rozhodnutí o zahájení řízení ale Komise nebyla informována o žádném zájmu ze strany možných investorů o koupi PZL Wrocław.
(110)
Komise také vyjádřila pochybnosti, že plán restrukturalizace zajistí dlouhodobou životaschopnost, jak stanoví body 34-37 pokynů k záchraně a restrukturalizaci. Komise poznamenala, že plánovaná restrukturalizace je zaměřena na finanční restrukturalizaci, tzn. že přibližně 90 % všech nákladů na restrukturalizaci bylo vyčleněno na splacení nedoplatků veřejných závazků. Zbývající restrukturalizační opatření byla proto spíše omezená. Komise také uvedla, že, jak již bylo vysvětleno, v době přijetí rozhodnutí o zahájení řízení nebyla informována o žádném zájmu ze strany možných investorů. Polsko také uvedlo, že po privatizaci společnosti bude zřejmě nutné přistoupit k dalším restrukturalizačním opatřením, což vyvolalo dodatečné pochybnosti o životaschopnosti plánu restrukturalizace.
(111)
Komise také prohlásila, že potřebuje další ujasnění ohledně slučitelnosti navrhovaných vyrovnávacích opatření s body 38-42 pokynů k záchraně a restrukturalizaci. Polské orgány ve svém oznámení tvrdily, že přinejmenším jedna třetina omezení výrobní kapacity je určena ke snížení kapacit v oblasti nízkoziskových průmyslových hydraulických systémů. Na základě informací, které měla k dispozici, Komise pochybovala, že omezení výrobní kapacity, které společnost již provedla nebo plánuje provést, bude dostačující. Komise také uvedla, že přinejmenším část navrhovaných opatření se jeví jako nutná pro dosažení dlouhodobé životaschopnosti. Komise zejména zdůraznila, že prodej některých výrobních prostředků v minulosti byl zřejmě určen k obnovení životaschopnosti. Podobně plánovaný prodej nemovitého majetku poslouží spíše jako zdroj financování než jako vyrovnání za narušení hospodářské soutěže.
IV. PŘIPOMÍNKY POLSKA K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(112)
Polské orgány předložily své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s ohledem na možnost uplatnit test soukromého věřitele v nahlášeném scénáři, tzn. ve spojení s kapitálovými dotacemi.
(113)
Polské orgány prohlásily, že navrhované odpisy jsou v souladu s pravidlem soukromého věřitele vzhledem ke skutečnosti, že veřejní věřitelé by získali více v případě prodeje aktiv PZL Hydral než v případě úpadku společnosti. Polské orgány také prohlásily, že tento názor je založen na hospodářské a finanční analýze a že jej sdílejí dotčení veřejní věřitelé.
(114)
Polské orgány tvrdily, že dvě kapitálové dotace, které měla ARP poskytnout PZL Hydral a které měly být podle oznámení vyčleněny na uspokojení pohledávek veřejných věřitelů, nebrání uplatnění pravidla soukromého věřitele.
(115)
Polské orgány navíc dodaly, že tržní hodnota PZL Wrocław je úzce spojena s vlastnictvím leteckých osvědčení a povolení k obchodu se zbraněmi a s jejími mimořádně zkušenými a kvalifikovanými zaměstnanci. V případě úpadku společnosti nebude možné obnovit tuto organizaci v míře přijatelné pro orgány dohlížející na letectví.
(116)
Polské orgány ocenily vlastní příspěvek na částku 130 milionů PLN, což by představovalo 50 % nákladů na restrukturalizaci i v případě, kdy by nevymáhání veřejných pohledávek mělo být považováno za státní podporu. Polské orgány navíc poznamenaly, že prodej aktiv již probíhá, a tedy by se v rámci restrukturalizace postoupila všechna zbylá aktiva, se kterými se v plánu restrukturalizace počítá.
(117)
Pokud jde o dlouhodobou životaschopnost plánu restrukturalizace, polské orgány ujistily, že cíle restrukturalizace jsou prováděny řádným způsobem. Zejména soustředění výroby do východní části závodu PZL Hydral přineslo snížení fixních nákladů, provozní zlepšení ve výrobě a dodatečné příjmy z pronájmu uvolněného prostoru. Výroba a prodej (včetně 570 zaměstnanců) byly navíc převedeny do společnosti PZL Wrocław, která v té době byla hospodářsky rentabilní (údaje za prvních deset měsíců roku 2008). Čistý zisk PZL Wrocław na konci roku 2008 byl odhadován na přibližně 6 milionů PLN při obratu ve výši 50 milionů PLN. Polské orgány dodaly, že po dosažení dohody o scénáři soukromého věřitele ve čtvrtém čtvrtletí roku 2007 splácely jak PZL Hydral, tak PZL Wrocław své běžné závazky vůči veřejným věřitelům včas.
V. PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH STRAN
(118)
Komise neobdržela od třetích stran žádné připomínky.
VI. UDÁLOSTI PO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ - REVIDOVANÝ PLÁN RESTRUKTURALIZACE
(119)
Polské orgány se domnívají, že cena nabídnutá společností […] za zakoupení podílů v PZL Wrocław odpovídá tržní hodnotě společnosti. Podle polských orgánů navržená cena odráží finanční situaci společnosti, která se v roce 2009 zhoršila v důsledku finanční krize a poklesu objednávek od polských ozbrojených sil.
(120)
Polské orgány také uvedly, že tato cena odpovídá makroekonomickým podmínkám. Jen na varšavské burze cenných papírů se index WIG (Warszawski Indeks Giełdowy) propadl o 36 %. Mezi dubnem roku 2008 (odstoupení společnosti […] od jednání) a červnem roku 2009 se dramaticky zhoršilo tržní hodnocení kotovaných společností z odvětví leteckého průmyslu s podobným výrobním profilem jako PZL Wrocław. Akcie společnosti […], ke které […] patří, poklesly o […] %, akcie […] o […] % a akcie […] o […] %.
(121)
Společnost […] vypracovala hloubkovou prověrku (due diligence) (viz bod 96). V prověrce byly srovnány údaje týkající se […] s údaji 32 společností z odvětví leteckého průmyslu. Poté byly vypočítány průměrné koeficienty, které určily, jak […]. Tyto koeficienty byly potom použity na […]. Výsledek byl […].
(122)
V rozhovorech s ARP o ocenění investor poukazuje na skutečnost, že jednak je společnost […] v tomto stádiu silně závislá na jediném odběrateli, a to na polských ozbrojených silách, od nichž předpokládá získat […] % plánovaných příjmů za období 2010-2013 v souladu s programem modernizace, jehož výsledek je nejistý, a jednak že PZL Wrocław hrozilo úpadkové řízení, pokud se v roce 2010 nezlepší její finanční situace.
(123)
Na tomto základě investor trvá na tom, že při nabídce za podíly v PZL Wrocław ve výši […] za ně ve skutečnosti zaplatí cenu vyšší, než je jejich nominální hodnota.
(124)
Jakmile byla známa cena nabídnutá investorem, zahájila ARP jednání s veřejnými věřiteli o částečném splacení a částečném odpisu jejich pohledávek v souladu s ustanoveními plánu restrukturalizace, a to na základě prodeje aktiv PZL Hydral bez dalších kapitálových dotací.
(125)
ARP si kvůli tomu dne 15. ledna 2010 objednala u společnosti Ernst&Young vypracování studie. Ernst&Young dostala pokyn provést jako nezávislý odborník srovnání mezi dvěma následujícími scénáři:
-
úpadkové řízení PZL Hydral včetně její dceřiné společnosti PZL Wrocław;
-
vyrovnání pohledávek prodejem PZL Wrocław společnosti […] za […] a prodejem dalších aktiv PZL Hydral.
(126)
Společnost Ernst&Young posoudila situaci každého jednotlivého veřejného věřitele: Úřadu sociálního zabezpečení, Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství, Finančního úřadu Vratislav - Psie Pole, Městského úřadu Vratislav, Státního fondu pro rehabilitaci zdravotně poškozených osob, Úřadu Dolnoslezského vojvodství a ministerstva financí. Do analýzy nebyla zahrnuta ARP, protože nebyla věřitelem PZL Hydral ale pouze akcionářem.
(127)
Studie společnosti Ernst&Young byla dokončena dne 24. února 2010. Byla založena na konzervativním přístupu: byly kvantifikovány pouze částky, u kterých se předpokládalo, že budou v rámci každého scénáře uhrazeny přímo. Proto analýza nezohlednila alternativní náklady (29), prognózy dlouhodobého zisku a inflaci.
(128)
Scénář úpadku vedoucí k likvidaci společnosti byl analyzován s předpokladem přiměřeně účinného průběhu likvidace. Za základ své metodiky si bere požadavky řádného testu soukromého věřitele založeného na judikatuře (Španělsko versus Komise a Hamsa versus Komise), který analyzuje chování veřejného subjektu z hlediska soukromého věřitele snažícího se získat platbu od dlužníka ve finančních obtížích (30). Zpráva je založena na analýze každého jednotlivého věřitele a zohledňuje zejména věřitelovo zabezpečení aktivy dlužníka a míru, v jaké mohou být pohledávky uspokojeny v případě vyhlášení úpadku dlužníka (31).
(129)
Pro stanovení zůstatkové hodnoty aktiv studie Ernst&Young předpokládala, že hodnota nemovitého majetku při nuceném prodeji představuje 50 % jeho skutečné hodnoty. Pro stanovení skutečné hodnoty použila společnost Ernst&Young metody stanovené v mezinárodních účetních standardech 16 - Dlouhodobá hmotná aktiva a všechna dostupná posouzení vypracovaná nezávislými odborníky. Snížení hodnoty o 50 % vysvětluje nízká účinnost úpadkového řízení v Polsku, kde výnosy z prodeje aktiv odpovídají v průměru 26,86 % jejich skutečné hodnoty.
(130)
Studie Ernst&Young také poznamenává, že výnosy, které mohou očekávat veřejní věřitelé při scénáři úpadku, závisejí na příslušném pořadí jejich zabezpečení aktivy, která jsou zatížena hypotékami. Studie Ernst&Young k tomu předkládá přehled hypoték, které zatěžují každou část majetku PZL Hydral, hodnotu příslušných hypoték a pořadí věřitelů.
(131)
Na základě předpokladů uvedených v předchozích dvou odstavcích se společnost Ernst&Young domnívá, že celková částka, kterou by bylo možno získat v případě úpadku z aktiv jištěných hypotékami, dosahuje výše 52,4 milionu PLN; tři veřejní věřitelé (Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob, Úřad Dolnoslezského vojvodství a ministerstvo financí) nebudou moci získat nazpět žádnou částku a zbývající věřitelé budou moci získat nazpět následující částky: Úřad sociálního zabezpečení - 44,8 milionu PLN, Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství - 2,3 milionu PLN, Finanční úřad Vratislav - Psie Pole - 0,457 milionu PLN a Městský úřad Vratislav - 4,9 milionu PLN.
(132)
Skutečná výše výnosů při scénáři úpadku by potom měla být upravena připočtením částky získané za jiná aktiva PZL Hydral, tzn. 13,5 milionu PLN (32). Výnos při úpadku tak dosahuje celkové částky 66 milionů PLN, jak je uvedeno v tabulce 26.
(133)
Scénář prodeje aktiv počítá s prodejem všech aktiv PZL Hydral uvedených v plánu restrukturalizace za celkovou částku 122 323 202,31 PLN: Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral“ Sp. z o.o. za […], nemovitost BBCenter za […], parkoviště za […], Zakład Cieplowniczy „Term-Hydral“ Sp. z o.o. za […], elektrárna (GSZ) za […], PZL Wrocław za […], slévárna za PLN […], menšinové podíly za […] a uhrazení pohledávek PZL Hydral v celkové výši […].
Tabulka 26
Srovnání scénáře prodeje aktiv a scénáře úpadku z hlediska PZL Hydral v roce 2010 (v PLN) podle studie Ernst&Young
Veřejný věřitel
Celková výše závazků (33)
Výnos při scénáři úpadku
Výnos při scénáři prodeje aktiv
Úřad sociálního zabezpečení
192 427 569,63
58 326 475,00
91 857 554,58
Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství
59 579 407,58
2 294 047,11
18 250 999,45
Finanční úřad Vratislav - Psie Pole
532 432,60
456 768,68
456 800,00
Městský úřad Vratislav
27 087 078,25
4 928 184,34
4 930 000,00
Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob
12 884 457,46
-
5 007 169,46
Úřad Dolnoslezského vojvodství
1 320 678,82
-
1 320 678,82
Ministerstvo financí
24 050 232,71
-
500 000,00
Celkem
317 881 857,50
66 005 475,13
122 323 202,31
(134)
Tabulka 26 uvádí, že podle studie Ernst&Young by Úřad sociálního zabezpečení dostal uhrazeno 47,7 % svých pohledávek, Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství 30,6 %, Finanční úřad Vratislav - Psie Pole 85,8 %, Městský úřad Vratislav 18,2 %, Úřad Dolnoslezského vojvodství by dostal uhrazenu celou výši svých pohledávek, Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob 38,9 % a ministerstvo financí 2,1 %.
(135)
Podle polských právních předpisů se v okamžiku, kdy veřejní věřitelé vysloví souhlas s vyrovnáním svých pohledávek částečným odpisem, přestanou u těchto pohledávek přičítat úroky a pohledávky jsou jimi zatíženy pouze tehdy, není-li vyrovnání provedeno, což by se stalo v případě scénáře úpadku. Závazky uvedené v tabulce 26 proto zahrnují u všech veřejných věřitelů příslušné úroky počítané se zpětnou platností ode dne dohody z roku 2007 s výjimkou Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství (u jehož některých daňových pohledávek jsou úroky počítány bez přerušení) a Úřadu Dolnoslezského vojvodství (jemuž byl úrok vždy počítán) kvůli zvláštní právní povaze jejich pohledávek.
(136)
Je nutno poznamenat, že u Městského úřadu Vratislav, Státního fondu pro rehabilitaci zdravotně postižených osob a Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství revidovaný plán restrukturalizace umožňoval částečný odklad vyrovnání s veřejnými věřiteli a úhradu po splátkách části těchto závazků až do prodeje aktiv HZL Hydral, tzn. že by závazky byly splaceny částečně. Dohoda zejména podrobně stanoví, že:
-
splacení Městskému úřadu Vratislav dlužné částky ve výši 4,9 milionu PLN se odkládá;
-
splacení Státnímu fondu pro rehabilitaci zdravotně postižených osob dlužné částky ve výši 5 milionů PLN se odkládá;
-
částka ve výši 18,25 milionu PLN bude použita k částečnému splacení dlužné částky Finančnímu úřadu Dolnoslezského vojvodství; část této úhrady je odložena, část bude hrazena po splátkách (34) a část bude uhrazena s úrokem vypočítaným v den úhrady.
(137)
Na tomto základě by podle studie Ernst&Young (viz tabulka 26) získali věřitelé celkem 122 milionů PLN v případě prodeje PZL Wrocław a dalších aktiv PZL Hydral, zatímco v případě úpadku vedoucího k likvidaci PZL Hydral by věřitelé obdrželi pouze 66 milionů PLN a tři z nich (ministerstvo financí, Úřad Dolnoslezského vojvodství a Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob) by neobdrželi nic.
(138)
Při scénáři prodeje odepíší veřejní věřitelé celkem 195 milionů PLN veřejných závazků. Bez ohledu na tuto skutečnost je scénář prodeje pro každého veřejného věřitele výhodnější než scénář úpadku. Veřejní věřitelé by získali zpět celkem 38,5 % z celkové výše svých pohledávek.
(139)
Polské orgány informovaly Komisi, že na základě zjištění studie Ernst&Young souhlasili veřejní věřitelé v roce 2010 s částečnou úhradou svých pohledávek.
(140)
V rámci jednání s […] ARP souhlasila s tím, že její úvěry budou částečně přeměněny, částečně splaceny a částečně odepsány. Podle přílohy 2 rámcové dohody měla ARP přeměnit část jistiny úvěru z roku 2007 a část jistiny úvěru z roku 2008 v celkové výši […] na kmenový kapitál a oběžná aktiva PZL Wrocław a u úvěru z roku 2007 se zříci úroků v celkové výši […]. Po této přeměně se musel kmenový kapitál PZL Wrocław snížit podáním odpovídající žádosti u příslušného soudu.
(141)
Polské orgány zdůraznily, že ke zhoršení finanční situace PZL Wrocław došlo až v roce 2009 a že toto zhoršení bylo vyvoláno hospodářským poklesem, který nemohl být předvídán a který se projevil snížením zakázek od polských ozbrojených sil o téměř […] %. Tím se také značně zhoršila situace ARP jako věřitele a stejně tak vyhlídky na plné uhrazení jejích pohledávek.
(142)
Ustanovení přílohy 2 rámcové dohody byla dojednána v úzké vazbě na výsledky dodatku ke studii společnosti Ernst&Young. Tento dodatek byl vypracován dne 24. února 2010. Jsou v něm analyzovány dva scénáře: úpadek vedoucí k likvidaci společnosti PZL Wrocław a její prodej investorovi. Zaměřuje se zejména na otázku, co by ARP získala ze svého zabezpečení v případě scénáře úpadku, a srovnává tyto výsledky s částkami, které by mohla předpokládat v případě prodeje PZL Wrocław investorovi.
(143)
Dodatek ke studii Ernst&Young zdůrazňuje, že aktiva PZL Wrocław jsou zatížena zástavami a hypotékami. Účetní hodnota všech aktiv PZL Wrocław dosahovala k 31. prosinci 2009 celkové výše 52,5 milionu PLN, z nichž zabezpečená aktiva představovala částku 21,3 milionu PLN a nezabezpečená/nezatížená aktiva 31,2 milionu PLN.
(144)
I když nezabezpečená/nezatížená aktiva představují […] % hodnoty aktiv společnosti PZL Wrocław, v případě, že by se prodej PZL Wrocław neuskutečnil, vydaly by daňové orgány podle článků 112 a 118 daňového zákoníku (35) daňové rozhodnutí s cílem vynutit si uhrazení svých pohledávek, ve kterém by prohlásily PZL Wrocław odpovědnou za závazky PZL Hydral z období 2006-2007. To potvrzuje dopis Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství, ve kterém stojí, že v případě, že se restrukturalizace nepodaří, budou podniknuty kroky k vymáhání podle článku 112 daňového zákoníku.
(145)
Jelikož je PZL Wrocław vlastníkem výrobních prostředků PZL Hydral (které nakoupila mezi roky 2004 a 2007), mělo by toto rozhodnutí dopad na některé veřejné závazky PZL Hydral. Hodnota pohledávek, které by byly postiženy takovým řízením, by odpovídala veřejným závazkům PZL Hydral vzniklým v období 2006-2007 a dosáhla by minimálně částky 64,4 milionu PLN (36). Podle dodatku ke studii Ernst&Young by hodnota těchto pohledávek převýšila účetní hodnotu nezabezpečených/nezatížených aktiv. Zároveň by účetní hodnota těchto aktiv měla být posuzována z hlediska jejich tržní hodnoty, protože se jedná o příjmy, hotovost a jiná peněžní aktiva.
(146)
V případě, že by PZL Wrocław byla v úpadku, přednostní uspokojení by před pohledávkami daňových orgánů získala pouze aktiva zajištěná hypotékami a evidovanými zástavami. Pohledávky nezabezpečených soukromých věřitelů PZL Wrocław by nemohly být z aktiv PZL Wrocław uspokojeny. Vzhledem ke skutečnosti, že by ze zůstatkové podstaty nemohly být uspokojeny všechny pohledávky věřitelů, měly by v případě úpadku akcie PZL Wrocław nulovou hodnotu. Podobně, jelikož by byli uspokojeni pouze držitelé evidovaných zástav a hypoték, nemají obyčejné zástavy žádnou hodnotu.
(147)
Na tomto základě analyzuje dodatek ke studii Ernst&Young hodnotu evidovaných zástav aktiv PZL Wrocław v držení ARP. Hodnota zabezpečení v podobě evidovaných zástav strojů je stanovena na základě předpokladu, že hodnota zastavených aktiv by v případě úpadku odpovídala 50 % jejich čisté účetní hodnoty, jelikož jejich spravedlivá hodnota nebyla dostupná a hodnota dlouhodobých movitých aktiv se měnila v souladu příslušnou odpisovou sazbou. Studie Ernst&Young došla k závěru, že hodnota v případě nuceného prodeje je reálná vzhledem k možnosti využít oceňovaná aktiva k určitým účelům a jako součást určitých výrobních procesů, možnosti jejich využití k alternativním účelům a povaze smluv, se kterými jsou spojena. Studie Ernst&Young zdůrazňuje, že v případě, kdy jsou aktiva, která mají být prodána, vysoce specializovaná a jsou používána pro výrobu pro zvláštního zákazníka, může být jejich likvidační hodnota velmi nízká a může se rovnat 30 % jejich čisté účetní hodnoty. Například aktiva společnosti Autoglass Group SA, jejichž rozvahová hodnota byla 19,8 milionu, byla prodána v úpadkovém řízení za 6 milionů PLN. Dotčená aktiva PZL Wrocław, která sloužila jako evidované zástavy, k tomu zahrnují mnohé položky s nízkou hodnotou. Zejména úvěr z roku 2007 byl zabezpečen seznamem 1 709 položek, jejichž hodnota se za tu dobu odpisy snížila, a přibližně 1 400 položkami s hodnotou nižší než 3 500 PLN, u nichž tak došlo k jednorázovému odpisu.
(148)
Stejně jako hlavní zpráva i dodatek ke studii Ernst&Young nebral při posouzení scénáře úpadku z hlediska věřitelů PZL Wrocław v úvahu vliv inflace, tzn. nezohlednil možnou délku trvání úpadkového řízení.
(149)
Podle této studie byla k 31. lednu 2010 čistá účetní hodnota aktiv, která sloužila jako evidované zástavy strojů, 2 106 392,71 PLN. Při uplatnění výše popsaného postupu na čistou účetní hodnotu těchto aktiv je jejich hodnota (při úpadku) v případě nuceného prodeje odhadována na 1 053 196,36 PLN.
(150)
Dodatek ke studii Ernst&Young dochází k závěru, že ARP obdrží podle scénáře úpadku částku 1 053 196,36 PLN a [ 1 053 196,36 PLN] podle scénáře prodeje (v podobě uvedené v příloze 2 rámcové dohody).
(151)
Polské orgány informovaly Komisi, že čistá účetní hodnota aktiv, která sloužila jako evidovaná zástava u úvěru z roku 2007, se v auditovaných finančních zprávách za rok 2007 rovnala částce 5 480 861,37 PLN a v auditovaných finančních zprávách k 31. lednu 2010 částce 818 967,55 PLN.
(152)
Polské orgány informovaly Komisi, že čistá účetní hodnota aktiv, která sloužila jako evidovaná zástava u úvěru z roku 2008, se rovnala podle zprávy nezávislého odborníka ze dne 1. února 2008 částce 2 763 000 PLN. Podle auditovaných finančních zpráv se účetní hodnota těchto aktiv rovnala k 1. únoru 2008 částce 1 883 098,97 PLN a podle auditovaných finančních zpráv se čistá účetní hodnota těchto aktiv rovnala k 31. lednu 2010 částce 1 287 425,16 PLN.
(153)
Jak vyplývá z výše uvedeného, polské orgány ustoupily od dvou kapitálových dotací PZL Hydral s tvrzením, že částečné odpisy a částečná splacení veřejných závazků nepředstavovaly podle pravidla soukromého věřitele státní podporu. Také prohlásily, že chování veřejných věřitelů v minulosti (1998-2007) bylo v souladu s pravidlem soukromého věřitele. Uvedly též, že prodej PZL Wrocław byl otevřený, průhledný a nebyl spojen s žádnými podmínkami a že cena nabídnutá investorem může být považována za tržní cenu. Polské orgány tvrdily, že úvěr z roku 2007 a úvěr z roku 2008 byly poskytnuty za tržních podmínek. Ustoupily také od výše popsané kapitalizace dluhu u úvěru z roku 2007, ale navrhly částečnou kapitalizaci dluhu na účasti u obou úvěrů jak z roku 2007, tak z roku 2008 před prodejem a tvrdí, že tento postup je v souladu s pravidlem soukromého věřitele.
VII. PRAVOMOC KOMISE
(154)
Počáteční fáze některých opatření, a to konkrétně nevymáhání veřejných pohledávek PZL Hydral, začala v roce 1998, tzn. před přístupem Polska k EU dne 1. května 2004.
(155)
Podle Smlouvy o přistoupení opatření podpory, která nabyla účinku v nových členských státech přede dnem přistoupení, jsou stále použitelná i po tomto dni a představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU a nejsou stávající podporou, je nutno považovat za státní podporu pro účely použití čl. 108 odst. 3 SFEU.
(156)
Bod 3 přílohy IV Smlouvy o přistoupení stanoví tzv. prozatímní mechanismus. Představuje právní rámec pro posouzení režimů podpory a jednotlivých opatření podpory provedených v novém členském státě přede dnem jeho přistoupení k EU, které jsou nadále použitelné po přistoupení.
(157)
Opatření podpory, která byla provedena před přistoupením a nejsou použitelná po přistoupení, nemůže Komise posoudit na základě prozatímního mechanismu, ani řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU. Na druhou stranu opatření, která byla provedena až po přistoupení, posoudí Komise jako oznámenou podporu nebo jako protiprávní podporu na základě řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU.
(158)
Opatření je použitelné po přistoupení, pokud bylo provedeno před přistoupením, avšak po přistoupení vede k poskytnutí další podpory nebo zvýšení částky již udělené podpory, tzn. pokud přesná hospodářská účast státu není známa v okamžiku udělení podpory, ani v okamžiku přistoupení.
(159)
V tomto konkrétním případě Komise zjišťuje, že nevymáhání pohledávek veřejných věřitelů začalo v roce 1998 a pokračovalo po dni přistoupení. Komise se domnívá, že nevymáhání všech pohledávek nesplacených k 1. květnu 2004 spadá do její jurisdikce v podobě platné k tomuto dni.
(160)
Z výše uvedeného vyplývá, že nevymáhání veřejných pohledávek nesplacených k 1. květnu 2004 představuje opatření použitelné po dni přistoupení a spadá do jurisdikce Komise podle článku 108 SFEU.
VIII. POSOUZENÍ
(161)
Podle čl. 107 odst. 1 SFEU je státní podporou podpora poskytovaná v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, která narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňuje určité podniky nebo určitá odvětví výroby do té míry, že ovlivňuje obchod mezi členskými státy.
(162)
Podmínky stanovené v čl. 107 odst. 1 SFEU jsou kumulativní a aby opatření bylo označeno za státní podporu, musí být splněny všechny podmínky zároveň.
(163)
V následujících oddílech posuzuje Komisi případnou státní podporu společnosti PZL Hydral a společnosti PZL Wrocław odděleně.
(164)
U PZL Hydral zjišťuje následující opatření:
-
plánované a zrušené kapitálové dotace PZL Hydral;
-
vymáhání veřejných pohledávek vůči PZL Hydral (1998-2007);
-
vyrovnání s veřejnými věřiteli PZL Hydral (2007-2010).
(165)
U PZL Wrocław zjišťuje následující opatření:
-
úvěr z roku 2007;
-
úvěr z roku 2008;
-
kapitalizaci dluhu týkající se úvěru z roku 2007 a úvěru z roku 2008.
(166)
Komise konstatuje, že polské orgány popírají označení výše uvedených opatření za státní podporu s tvrzením, že opatření úspěšně prošla testem soukromého věřitele (v případě opatření ve prospěch PZL Hydral a kapitalizace dluhu z roku 2010 u PZL Wrocław) a testem tržního investora (v případě úvěrů z roku 2007 a roku 2008 u PZL Wrocław).
VIII.1 Zrušené kapitálové dotace PZL Hydral
(167)
Podle článku 8 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (37) (dále jen „procesní nařízení“), může členský stát po zahájení formálního vyšetřovacího řízení vzít zpět oznámení v přiměřené době před rozhodnutím Komise o tom, zda oznámené opatření představuje podporu. V takových případech Komise řízení ukončí, protože nadále nemá žádný účel.
(168)
Polské orgány zrušily dvě oznámené kapitálové dotace (113 milionů PLN). Vyšetřování těchto dvou opatření prováděné Komisí tak ztratilo svůj účel.
VIII.2 Nevymáhání veřejných pohledávek vůči PZL Hydral (1998-2007)
(169)
Státní podpora mohla být poskytnuta PZL Hydral v podobě trvalého nevymáhání veřejných pohledávek vůči společnosti ze strany různých veřejných věřitelů.
(170)
Komise zdůrazňuje, že čl. 107 odst. 1 SFEU se týká zásahů v různých podobách, které snižují běžné náklady společnosti a které, aniž by se kvůli tomu jednalo o dotace v přesném slova smyslu, mají podobnou povahu a stejný účinek. Judikatura všeobecně uznává, že chování veřejného orgánu příslušného k vybírání pojistného na sociální zabezpečení, který toleruje, aby toto pojistné bylo placeno s prodlením, poskytuje podniku, který z toho má prospěch, podstatné obchodní zvýhodnění tím, že snižuje jeho náklady vyplývající z obvyklého uplatnění systému sociálního zabezpečení, které nemůže být úplně odstraněno úroky a poplatky z prodlení, které jsou mu uloženy (38). Toto odůvodnění se s příslušnými změnami uplatňuje také na další poplatky, dávky a daně vybírané veřejnými orgány.
(171)
V tomto konkrétním případě veřejné orgány příslušné k vybírání nezískaly úhradu svých pohledávek vůči PZL Hydral za období 1998-2007 v plné míře v okamžiku, kdy veřejní věřitelé schválili plán restrukturalizace (viz bod 60 a následující).
(172)
Z judikatury vyplývá, že k určení, zda veřejné orgány nevymáháním veřejných pohledávek poskytly státní podporu, je nutné zjistit, zda dotčená společnost by byla zjevně neschopna získat srovnatelné úlevy od soukromého věřitele, který by se vůči společnosti nacházel ve stejné situaci jako orgán příslušný k vybírání (39).
(173)
Komise konstatuje, že k zajištění dlouhodobé hospodářské životaschopnosti PZL Hydral vypracoval její tehdejší majitel, tzn. polské ministerstvo financí a následně ARP, strategii privatizace na základě studie vyhotovené v roce 1998 soukromými konzultanty a začal hledat investory (viz bod 54). Soukromí a veřejní věřitelé tento přístup podporovali a byli do něj úzce zapojení.
(174)
V roce 2002 polské orgány, stále za podpory soukromých a veřejných věřitelů, navázaly jednání s […]. Tito věřitelé dostávali pravidelné informace o vývoji jednání (viz body 30 a 56).
(175)
Komise konstatuje, že jak soukromí, tak veřejní věřitelé došli k názoru, že hodnota PZL Hydral, a zejména její činnosti v oblasti letectví a obrany, jako fungujícího podniku zdaleka převyšuje hodnotu jejích aktiv, a to zejména z důvodu vlastněných vojenských osvědčení, povolení k obchodování se zbraněmi a lidského kapitálu, a že z těchto důvodů upustili od vyhlášení úpadkového řízení na společnost PZL Hydral.
(176)
Komise zejména konstatuje, že hlavní soukromí věřitelé, tzn. banka […] a banka […], upustili od nuceného vymáhání svých pohledávek navzdory prvořadému zabezpečení (viz body 32 a 34), které bylo vymahatelné přímo na základě bankovních vykonatelných titulů a mohlo být provedeno poměrně snadno (viz bod 28).
(177)
Na druhou stranu veřejní věřitelé podnikli kroky k vymáhání pomocí soudního exekutora a koncem roku 2007 získali úhradu ve výši 28,76 milionu PLN (viz bod 41).
(178)
Komise tak dospívá k závěru, že mezi rokem 1998 a rokem 2007 byla společnost PZL Hydral schopna získat srovnatelné úlevy od dvou soukromých věřitelů, tzn. od banky […] a banky […], kteří nebyli pouze ve stejném ale ve skutečnosti lepším postavení vůči dotčené společnosti než veřejné orgány příslušné pro vybírání.
(179)
Komise také dospívá k závěru, že rozhodnutí jak soukromých, tak veřejných věřitelů ustoupit od zahájení úpadkového řízení vůči PZL Hydral bylo odůvodněno slušnými výhledy na obnovení životaschopnosti činností v oblasti leteckého a obranného průmyslu, jakmile budou vyrovnány nesplacené závazky, jak uvádí strategie vypracovaná v roce 1998 (viz bod 54).
(180)
Skutečnost, že veřejné orgány příslušné pro vybírání nevymáhaly dlužné částky za období 1998-2007, tak neposkytla PZL Hydral výhodu, protože veřejné orgány jednaly stejně, jak by jednal soukromý věřitel, a jejich jednání tudíž nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
VIII.3 Splacení veřejných závazků PZL Hydral (2007-2010)
(181)
Po neúspěšném vyústění jednání o privatizaci s […] přistoupili hlavní soukromí věřitelé PZL Hydral, tzn. banka […] a banka […], na vyrovnání svých pohledávek vůči PZL Hydral.
(182)
Pohledávky soukromých věřitelů byly vyrovnány v dubnu roku 2003 (banka […]) a v listopadu roku 2006 (banka […]). Přes dobrou kvalitu svých zabezpečení souhlasila banka […] s vyrovnáním dluhu PZL Hydral ve výši 51,6 milionu PLN zaplacením částky 4 milionů PLN a banka […] souhlasila s vyrovnáním dluhu PZL Hydral ve výši 86,4 milionu PLN zaplacením částky 11,5 milionu PLN (viz body 31 a 33).
(183)
Veřejné orgány příslušné pro vybírání se v roce 2007 připojily k dohodě o vyrovnání závazků uzavřené mezi ARP a PZL Hydral, která byla začleněna do plánu restrukturalizace v listopadu roku 2007. Tato dohoda obsahovala čtyři zásadní ujednání:
-
PZL Hydral bude platit všechny nové daně, poplatky a příspěvky včas;
-
PZL uhradí část svých nezaplacených závazků ve splátkách, přičemž uhrazení zůstatku bude odloženo až do doby, kdy PZL Hydral prodá své dceřiné společnosti a aktiva;
-
PZL Hydral prodá všechny své dceřiné společnosti a aktiva a použije tohoto výnosu k uhrazení svých nesplacených závazků;
-
Podnikatelská činnost PZL Hydral v leteckém a obranném průmyslu bude soustředěna do dceřiné společnosti PZL Wrocław, která bude následně privatizována, a z výnosu budou uhrazeny pohledávky veřejných věřitelů. Tím se z PZL Hydral stane prázdná skořápka, která půjde do likvidace.
(184)
V souladu s odhadovaným výnosem z prodejů za období 2007-2010 počítal plán restrukturalizace s tím, že veřejným orgánům příslušným k vybírání bude uhrazeno 120,8 milionu PLN (viz bod 61). Ex post se ukázalo, že se jednalo o dobrý odhad, protože částka dosažená v roce 2010 se rovná 122,3 milionu PLN (viz bod 133).
(185)
Komise konstatuje, že plán restrukturalizace také počítal se dvěma kapitálovými dotacemi pro PZL Hydral, které byly určeny k navýšení dostupných peněžních prostředků k vyrovnání minulých závazků. Zahrnutí těchto kapitálových dotací do plánu restrukturalizace ovšem mělo podléhat předchozímu souhlasu Komise. Při dosažení dohody ohledně plánu restrukturalizace tím bylo veřejným věřitelům jasné, že nemohou považovat zahrnutí těchto dodatečných částek do plánu restrukturalizace za získané a jisté.
(186)
Komise také konstatuje, že plán restrukturalizace neobsahoval konečné rozhodnutí o tom, jak budou výnosy rozděleny mezi různé veřejné věřitele. Rozdělení mělo být provedeno až po uskutečnění prodeje dceřiných společností a aktiv na základě skutečného výnosu z prodeje při zohlednění zabezpečení těchto aktiv u jednotlivých veřejných věřitelů.
(187)
Pokud jde o posouzení jednání veřejných věřitelů od roku 2007 do roku 2010, Komise se domnívá, že je nutno posoudit jejich dvě rozdílná rozhodnutí: za prvé rozhodnutí z roku 2007 o souhlasu s plánem restrukturalizace a za druhé rozhodnutí z roku 2010 přijmout konečné vyrovnání v podobě, která je podrobně rozvedena v tabulce 26 tohoto rozhodnutí.
(188)
Podle judikatury Soudního dvora musí Komise v těchto situacích použít kritéria soukromého věřitele, tzn. že ke stanovení, zda snížení některých závazků dlužených podnikem v obtížích veřejným subjektům představuje státní podporu, musí porovnat tento subjekt se soukromým věřitelem, který hledá možnosti zaplacení částek, jež mu dluží dlužník ve finančních obtížích (40).
(189)
Podle judikatury ale v případě, kdy společnost čelící značnému zhoršení své finanční situace navrhne věřitelům dohodu nebo dohody týkající se restrukturalizace dluhu se záměrem nápravy takové situace nebo vyhnutí se úpadku, každý věřitel musí při rozhodování vzít v úvahu na jedné straně částku nabízenou v navrhované dohodě a na druhé straně částku, jakou očekává, že obdrží v případě likvidace firmy. Na jeho rozhodnutí má vliv mnoho činitelů včetně postavení věřitele jako držitele zaručených, preferenčních nebo běžných pohledávek, povahy a rozsahu zabezpečení, věřitelova hodnocení pravděpodobnosti, že se společnost stane opět ziskovou, a rizika, že jeho ztráta vzroste v případě, že se tomu tak nestane, a také částka, jakou by získal v případě její likvidace Jestliže se například ukáže, že v případě likvidace společnosti bude uskutečněná hodnota jejích aktiv stačit pouze na pokrytí hypotečních úvěrů a preferenčních nároků, potom normální nároky budou obvykle bezcenné. V takovém případě věřitel mající normální nároky nepřináší ve skutečnosti žádnou oběť, souhlasí-li s umořením větší části svých nároků (41).
(190)
Komise konstatuje, že podmínky vyrovnání s veřejnými orgány příslušnými pro vybírání jsou jiné než podmínky vyrovnání se dvěma soukromými bankami.
(191)
Zaprvé soukromé banky zvolily okamžité uhrazení, zatímco veřejné orgány příslušné pro vybírání souhlasily počkat na výsledky prodeje aktiv a dceřiných společností PZL Hydral.
(192)
Zadruhé předpokládaná míra splacení u veřejných orgánů příslušných pro vybírání zdaleka převyšuje míru splacení u privátních bank: Banka […] pokryla své pohledávky ze 7 % a banka […] z 13 %, zatímco veřejné orgány příslušné pro vybírání mohou na základě výnosu z prodeje ve výši 122,3 milionu PLN očekávat splacení v míře 38,5 %.
(193)
Komise musí při uplatnění zásad uvedených výše v bodech 188 a 189 posoudit, zda by rozhodnutí veřejných věřitelů z roku 2007 souhlasit s plánem restrukturalizace, který se svou podstatou liší od vyrovnání získaného soukromými věřiteli, přijal na jejich místě soukromý věřitel.
(194)
Zaprvé Komise konstatuje, že veřejní věřitelé měli pouze omezená zabezpečení a že jejich zabezpečení byla nižší kvality než zabezpečení soukromých bank (viz výše uvedené tabulky 16 až 20). Veřejní věřitelé se tak nacházeli ve slabším vyjednávacím postavení. Zároveň ale po vyrovnání se soukromými věřiteli kvalita jejich zabezpečení výrazně vzrostla, čímž získali dodatečné záruky, že v případě, kdyby plán restrukturalizace neuspěl podle očekávání, obdrží stále přijatelnou míru vyrovnání pohledávek z aktiv.
(195)
Zadruhé Komise konstatuje, že veřejní věřitelé mohli na základě předpokladů, ze kterých vycházel plán restrukturalizace, očekávat značně vyšší míru vyrovnání pohledávek než soukromí věřitelé, kteří zvolili rychlé vyrovnání.
(196)
Zatřetí Komise konstatuje, že soukromí věřitelé získali od PZL Hydral a PZL Wrocław ujištění, že všechny nové závazky budou splaceny včas.
(197)
Začtvrté Komise konstatuje, že u nedoplatků PZL Hydral souhlasila s platebním rozvrhem, který počítal se splacením části dluhu ve splátkách a se splacením zůstatku, jakmile bude znám výnos z prodeje aktiv a dceřiných společností. Tyto platby představovaly významné zlepšení oproti splácení v období před přijetím plánu restrukturalizace: v roce 2008, tzn. v prvním roce provádění plánu restrukturalizace, splatila PZL Hydral částku 54,6 milionu PLN oproti pouze 9,5 milionu PLN v roce 2007 (viz tabulka 21).
(198)
Na základě těchto záruk a jištění obdržených od PZL Hydral dochází Komise k závěru, že veřejní věřitelé jednali, jak by jednal soukromý věřitel postavený do srovnatelné situace.
(199)
Komise také konstatuje, že kvůli nezdaru jednání s […] a […] (viz bod 94) trvá skutečné provádění plánu restrukturalizace déle, než se původně předpokládalo. Komise se domnívá, že to bylo nedílným rizikem souhlasu veřejných orgánů příslušných pro vybírání s plánem restrukturalizace.
(200)
Konečné vyrovnání mezi PZL Hydral a jeho veřejnými věřiteli je popsáno v tabulce 26. Jakmile byla následkem nabídky předložené […] stanovena prodejní cena PZL Wrocław, veřejní věřitelé souhlasili s vyrovnáním z prodeje aktiv PZL Hydral, bez jakékoli kapitálové dotace, v souladu s kritériem soukromého věřitele a při zohlednění hodnoty svých pohledávek a kvality svých zabezpečení (viz bod 96).
(201)
Komise proto musí zjistit, zda v případě prodeje bez kapitálových dotací se každý veřejný věřitel ocitne v lepší situaci než v případě úpadku a zda prodej […] je scénářem, od kterého by veřejní věřitelé mohli očekávat nejvíce.
(202)
Všichni veřejní věřitelé dostanou splaceno více než soukromí věřitelé (viz bod 134) s výjimkou ministerstva financí, které ovšem nemá žádné zabezpečení, a proto nemůže být srovnáváno se soukromými věřiteli, kteří vlastní prvořadé zabezpečení (viz body 32 a 34).
(203)
Mělo by se také vzít v úvahu, že studie Ernst&Young objednaná ARP porovnala částky, které může každý veřejný věřitel očekávat v případě úpadku a v případě prodeje (ke kterému došlo v roce 2010) (viz bod 137). Studie uzavírá, že každý veřejný věřitel na tom bude lépe v případě prodeje.
(204)
Komise podrobila studii Ernst&Young kritickému posouzení, aby zjistila, zda její zjištění odolají přezkumu, a prokázala, že souhlasem s vyrovnáním se každý veřejný věřitel choval jako soukromý věřitel ve srovnatelné situaci, přičemž se opírala o judikaturu uvedenou výše v bodech 188 a 189.
(205)
Zaprvé Komise konstatuje, že studie Ernst&Young používá jako metodiku příslušnou judikaturu Evropského soudního dvora pro posouzení kritéria soukromého věřitele a zohledňuje postavení každého veřejného věřitele, jeho zabezpečení, pořadí a částku, kterou by mohl získat zpět v případě likvidace.
(206)
Tabulka 26 tohoto rozhodnutí ukazuje, že na základě tohoto posouzení je každý veřejný věřitel (Úřad sociálního zabezpečení, Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství, Finanční úřad Vratislav - Psie Pole, Městský úřad Vratislav, Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob, Úřad Dolnoslezského vojvodství a ministerstvo financí) v lepší situaci v případě prodeje všech aktiv PZL Hydral, tzn. že každý získá nazpět větší část svých neuhrazených pohledávek, než v případě scénáře úpadku, a to při zohlednění pořadí a příslušných zabezpečení veřejných věřitelů (viz bod 134).
(207)
Komise poté ověřila hodnověrnost scénáře úpadku použitého ve studii Ernst&Young. Výchozím bodem posouzení je, že hodnota společnosti PZL Hydral je nulová, protože její závazky zdaleka převyšují hodnotu jejích aktiv a dceřiných společností. Ve scénáři úpadku by proto každý věřitel mohl získat zpět pouze část svých neuhrazených pohledávek jištěných zabezpečením, pokud jeho pořadí umožňuje, aby měl nárok na podíl z likvidační hodnoty jištěných aktiv.
(208)
Tabulky 16 až 20 uvádí zabezpečení každého veřejného věřitele. Míra, do jaké musí být uspokojen každý veřejný věřitel na základě svého zabezpečení a při zohlednění jeho pořadí v případě vyhlášení PZL Hydral v úpadku, je uvedena v bodě 131. Pro odhadnutí hodnoty nemovitého majetku při nuceném prodeji vycházela studie Ernst&Young z běžné spravedlivé hodnoty aktiv, která jsou součástí společnosti, v souladu s bodem 30 a mezinárodními účetními standardy (IAS) 16 - Dlouhodobá hmotná aktiva (42). Komise konstatuje, že použití IAS je v EU povinné, a že je proto odpovídajícím východiskem pro posouzení likvidační hodnoty. Komise považuje za odůvodněné, že úpadková hodnota těchto aktiv je v případě nuceného prodeje snížena o 50 % vzhledem ke skutečnosti, že tato aktiva budou prodána odděleně, že nebude možné uplatnit kritérium „fungujícího podniku“ kvůli snížené poptávce po průmyslových aktivech během hospodářské krize a že tato hodnota je nad průměrným výnosem z prodeje aktiv v úpadku v Polsku, který je 26,86 % ve srovnání s jejich spravedlivou hodnotou.
(209)
Komise dochází k závěru, že pro každého veřejného věřitele je scénář prodeje za částku […] výhodnější než scénář úpadku.
(210)
Zbývá určit, zda nabídka […] je tou nejlepší nabídkou, kterou mohli veřejní věřitelé očekávat. Komise konstatuje, že když bylo v první polovině roku 2009 jasné, že podmínky nabídky společnosti […] nebyly splněny, byla společnost […] jediným kupcem, který měl zájem o získání akcií PZL Wrocław. Přes zveřejnění výzvy k vyjádření zájmu a aktivní hledání možných investorů, jako v květnu roku 2008 (viz bod 90 a následující), se žádný nový investor neobjevil. Veřejní věřitelé proto neměli žádný opodstatněný důvod věřit, že by jiný investor nabídl v budoucnu lepší cenu.
(211)
Na tomto základě se Komise domnívá, že svým souhlasem v roce 2010 s formou vyrovnání uvedenou v tabulce 26 se veřejní věřitelé zachovali jako soukromý věřitel, který hledá možnosti zaplacení částek, jež mu dluží dlužník ve finančních obtížích. Veřejní věřitelé tak neposkytli PZL Hydral výhodu. Vyrovnání neuhrazených závazků částečným odpisem veřejných pohledávek proto ve shodě se studií Ernst&Young nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
VIII. 4 Opatření týkající se PZL Wrocław
(212)
Komise musí posoudit, zda půjčka z roku 2007 udělila PZL Wrocław výhodu. Za tím účelem musí Komise zjistit, zda by soukromý investor („zásada investora v tržním hospodářství“) uzavřel dotčenou transakci za stejných podmínek, a pokud ne, za jakých podmínek by tak učinil (43).
(213)
Komise poznamenává, že ke zjištění, zda je úvěr poskytnutý státním orgánem, který je zároveň akcionářem společnosti, v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, musí být jeho investice porovnána s investicí soukromé holdingové společnosti, která uskutečňuje strukturální politiku a řídí se perspektivami dlouhodobé životaschopnosti (44).
(214)
Komise je toho názoru, že v případě ARP se nejedná o vnějšího věřitele, který investuje za účelem dosažení zisku na základě návratnosti své investice v podobě úrokové sazby, ale že se jedná o akcionáře s více jak 90 % podílů společnosti PZL Hydral, která zase vlastní 100 % podílů PZL Wrocław. Je tedy nutno zjistit, zda by soukromý investor za stejných okolností úvěr z roku 2007 poskytl.
(215)
Pokud jde o úvěr z roku 2007 společnosti PZL Wrocław, Komise zaprvé konstatuje, že byl poskytnut PZL Wrocław, která byla v té době finančně životaschopnou společností a nebyla ve finančních obtížích ve smyslu pokynů k záchraně a restrukturalizaci (viz body 47 a 48). Místo toho se jednalo o nově založenou společnost bez dluhů a s již výrazným počtem objednávek, a to hlavně v podobě smluv s polským ministerstvem národní obrany, s nímž byla v dlouhodobých obchodních vztazích.
(216)
Komise poznamenává, že ARP počítala se zabezpečením návratnosti své investice kapitalizací dluhu ve výši […] % a následným prodejem těchto podílů v PZL Wrocław soukromému investorovi (za odhadovanou částku […]), jak je uvedeno v plánu restrukturalizace.
(217)
ARP zohlednila probíhající jednání s […] (viz bod 74).
(218)
Pro stanovení, zda ARP jednala v souladu se zásadou soukromého investora, je tedy nutno zjistit, s jakou prodejní cenou mohla ARP počítat, jaké bylo riziko a zda návratnost investice vyplývající z prodeje byla přiměřená ve spojení s rizikem, které ARP podstoupila.
(219)
Před poskytnutím úvěru si ARP objednala od nezávislého odborníka studii ke stanovení hodnoty PZL Wrocław poté, co bylo ukončeno vyjmutí z majetku PZL Hydral (viz bod 66).
(220)
Komise tuto studii kriticky posoudila a dospěla k závěru, že bylo důvodné počítat s prodejní cenou přinejmenším ve výši […] (viz bod 71 a následující). Při prodeji přibližně […] % podílů mohla tedy ARP v případě úspěšného prodeje počítat s výraznou návratností ve výši nejméně 48,5 milionu PLN.
(221)
Komise uznává, že s každou privatizací jsou vždy spojena značná rizika. V tomto konkrétním případě první pokus neuspěl. Komise zároveň konstatuje, že obecné výhledy pro polskou společnost působící v odvětví letectví a obrany byly poměrně stabilní vzhledem ke stávajícím závazkům polské armády v zahraničí a podílu, který připadá Polsku v NATO s ohledem na jeho obranný potenciál. Vzhledem k nutnosti vlastnit zvláštní povolení jsou navíc překážky při vstupu na příslušný segment trhu vysoké, což zase zvyšuje přitažlivost zavedených subjektů.
(222)
Komise také konstatuje, že předpokládaná návratnost investice byla dostatečné významná, aby odůvodnila poměrně vysoké riziko, a že k tomu ARP získala zabezpečení v podobě evidované zástavy strojů ve výši 5,5 milionu PLN a obyčejné zástavy […] % podílů (viz bod 65).
(223)
Na tomto základě má Komise za prokázané, že úvěr z roku 2007 byl poskytnut v souladu se zásadou soukromého investora, a proto nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(224)
Komise musí posoudit, zda půjčka z roku 2008 udělila PZL Wrocław výhodu. Za tím účelem Komise uplatní zásadu soukromého investora, jak je rozvedeno v bodech 212 až 214 a z důvodů, které jsou tam vysvětleny.
(225)
Pokud jde o úvěr z roku 2008 společnosti PZL Wrocław, Komise zaprvé konstatuje, že byl poskytnut PZL Wrocław, která byla v té době finančně životaschopnou společností a nebyla ve finančních obtížích ve smyslu pokynů k záchraně a restrukturalizaci. Místo toho se jednalo o nově založenou společnost bez dluhů a s již výrazným počtem objednávek, a to hlavně v podobě smluv s ministerstvem národní obrany v celkové výši […] (viz bod 48). Komise je toho názoru, že tento úvěr byl poskytnut především za účelem uspokojení stoupajícího počtu objednávek ministerstva národní obrany. V roce 2008 k tomu společnost získala soukromé financování v podobě operativního leasingu (viz bod 87).
(226)
Komise konstatuje, že ARP poskytla úvěr z roku 2008 krátce před předpokládaným koncem jednání s […] ohledně prodeje PZL Wrocław (viz bod 74). Učinila tak, aby poskytla překlenovací úvěr na období před uzavřením tohoto obchodu, kdy PZL Wrocław musela rozšířit své výrobní kapacity, aby zvládla rostoucí počet objednávek od ministerstva národní obrany. Hlavním důvodem ARP pro poskytnutí úvěru tak bylo zajistit, aby společnost mohla využít obchodních příležitostí před uzavřením obchodních jednání s […], a zajistit, že tato jednání budou rychle uzavřena.
(227)
Komise konstatuje, že úvěr je omezen na 4 miliony PLN, což je částka nutná pro nabytí aktiv nezbytných pro zvládnutí dodatečné poptávky ministerstva národní obrany.
(228)
Komise dále zjišťuje, že úvěr byl zabezpečen evidovanou zástavou strojů v hodnotě 2,8 milionu PLN a obyčejnou zástavou výnosů z obchodních smluv v celkové hodnotě 5,2 milionu PLN a že měl pohyblivou úrokovou sazbu, která byla shodná s platnou referenční sazbou vydanou Komisí (viz bod 83). Před poskytnutím úvěru z roku 2008 ARP přesto přezkoumala finanční situaci PZL Wrocław a shledala, že vytváří zisk. Na tomto základě mohla ARP očekávat, že PZL Wrocław vytvoří dostatečné peněžní kroky ke splacení úvěru a k tomu, že ARP se investice vrátí.
(229)
Komise se domnívá, že patří k normálnímu obchodnímu jednání většinového akcionáře, který zrovna prodává společnosti, aby poskytl malý překlenovací úvěr, pokud je tento úvěr nutný k využití obchodních příležitostí a k urychlení prodeje. Komise je názoru, že úvěr z roku 2008, který byl navíc zabezpečen odpovídajícím způsobem a měl úrok ve výši referenční sazby, byl poskytnut ARP v souladu s touto logikou.
(230)
Na tomto základě má Komise za prokázané, že úvěr z roku 2008 byl poskytnut v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, a proto nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(231)
Souhlasem s první kapitalizací dluhu a pozdějším přenecháním výnosu z prodeje podílů PZL Hydral, aby mohla vyrovnat neuhrazené pohledávky veřejných orgánů, jak stanovil plán restrukturalizace, ARP ve skutečnosti odepsala dluhy ve výši 17,2 milionu PLN a obdržela nazpět pouze [ 1 053 196,36 PLN].
(232)
Je nutno zjistit, zda kapitalizace dluhu zahrnuje výhodu poskytnutou ARP společnosti PZL Wrocław. Za tím účelem musí Komise posoudit, zda provedením této transakce ARP postupovala v souladu se zásadou veřejného věřitele definovanou v bodech 188 a 189.
(233)
Komise především konstatuje, že nabídka […] z roku 2009 […] byla o […] nižší než nabídka […] z roku 2008. Komise je názoru, že tento rozdíl obráží zhoršení situace PZL Wrocław, která byla v roce 2008 zisková a s dobrými výhledy, zatímco v roce 2009 vykazovala příznaky obtíží v důsledku výrazného poklesu objednávek ministerstva národní obrany.
(234)
Komise také konstatuje, že ARP neměla důvody očekávat, že najde jiného kupce než […] pro podíly, které získala v PZL Wrocław v důsledku kapitalizace dluhu (viz bod 210). Aby zajistila úspěšné provedení transakce, ARP musela zajistit vyrovnání pohledávek veřejných věřitelů v míře, v jaké vlastnili zabezpečení v podobě hypoték na aktiva PZL Wrocław, protože by jinak nebyla ve stavu splnit závazek převést všechna aktiva nezatížena břemeny.
(235)
Kdyby navíc k prodeji PZL Wrocław, na kterém byla založena restrukturalizace veřejných závazků částečným splacením, nedošlo, daňové orgány by vymáhaly své pohledávky podle daňového zákoníku (viz bod 144). Vzhledem k finanční situaci PZL Wrocław by k tomu neuzavření prodejní dohody vedlo k úpadku společnosti PZL Wrocław (viz bod 52).
(236)
Komise proto dochází k závěru, že jedinou alternativou k souhlasu s odpisem de facto částky 17,2 milionu PLN bylo dát PZL Wrocław a PZL Hydral do likvidačního řízení.
(237)
Dodatek ke studii Ernst&Young posoudil oba tyto scénáře. Komise podrobila studii Ernst&Young kritickému posouzení, aby zjistila, zda její zjištění odolají přezkumu, a prokázala, že souhlasem s vyrovnáním se ARP chovala jako soukromý věřitel ve srovnatelné situaci, přičemž se opírala o judikaturu uvedenou v bodech 188 a 189.
(238)
Studie došla k závěru, že v případě úpadku by obyčejní věřitelé neobdrželi nic, protože řada aktiv je zatížena zástavami a hypotékami a daňové orgány navíc budou schopny vymoci své pohledávky vůči PZL Wrocław (viz bod 143 a následující). Přezkumem finančních zpráv PZL Wrocław a analýzou provádění polských právních předpisů Komise tuto informaci potvrdila a dospěla k závěru, že posouzení studie Ernst&Young je odůvodněné.
(239)
V důsledku toho se Komise domnívá, že hodnota obyčejné zástavy, která jistila úvěr z roku 2008, je při likvidačním scénáři nulová. Zástava […] % podílů k tomu nemá při likvidačním scénáři také žádnou hodnotu, protože hodnota samotných akcií je nulová.
(240)
Ke zjištění, co by ARP obdržela při likvidačním scénáři, je tedy nutno odhadnout zisky, se kterými by mohla počítat při prodeji aktiv, na která vlastní evidované zástavy.
(241)
Dodatek ke studii Ernst&Young uvádí, že stroje, na které ARP vlastnila zástavy v rámci úvěru z roku 2007, měly v roce 2007 účetní hodnotu ve výši 5,5 milionu PLN, zatímco stroje, na které měla zástavy v rámci úvěru z roku 2008, měly v roce 2008 účetní hodnotu ve výši 2,8 milionu PLN.
(242)
V dodatku ke studii Ernst&Young vycházelo posouzení likvidační hodnoty zástav zaevidovaných ve prospěch ARP z účetní hodnoty aktiv uvedené v auditovaných finančních zprávách PZL Wrocław (viz body 151 a 152) ke dni 31. ledna 2010, tzn. 2,1 milionu PLN.
(243)
Komise se domnívá, že účetní hodnota dlouhodobých hmotných aktiv (která sloužila jako zástava u úvěrů z roku 2007 a z roku 2008) uvedená v auditovaných finančních zprávách je vhodným výchozím bodem pro posouzení jejich likvidační hodnoty. Komise zaprvé konstatuje, že velký rozdíl mezi účetní a čistou hodnotou aktiv, který v roce 2008 zjistila studie oceňující PZL Wrocław, byl zapříčiněn výrazným vzrůstem hodnoty nemovitostí. U hodnoty strojů nedošlo k žádné úpravě. Zadruhé Komise konstatuje, že vzhledem ke krátkému časovému období mezi vytvořením zástavy a posouzením nic neprokazuje, že by účetní hodnota neobrážela konzervativně odhadnutou hodnotu strojů.
(244)
Dodatek ke studii Ernst&Young tvrdí, že v případě likvidace by tato aktiva musela být prodána v nuceném prodeji s 50 % slevou a že tím jejich očekávaná hodnota dosahuje částky 1 053 196,36 PLN. Komise uznává, že aktiva jako stroje, která jsou nabízena k prodeji v souvislosti s likvidací, jsou obvykle prodána pod jejich účetní hodnotou.
(245)
Komise se domnívá, že 50 % sleva je oprávněná z důvodů uvedených ve studii Ernst&Young a popsaných výše v bodě 147. Zejména se domnívá, že určení jejich hypotetické hodnoty v případě úpadku bylo provedeno za použití metodiky, kterou lze považovat za vhodnou pro stanovení realizační hodnoty pohledávek vůči dlužníkům, jimž hrozí úpadek, vzhledem ke zvláštnímu druhu prodávaných strojů a závislosti obchodního obratu na zvláštním zákazníkovi (ministerstvu národní obrany), který snížil své výdaje kvůli nutnosti přizpůsobit se poklesu daňových příjmů zapříčiněnému krizí.
(246)
Komise proto na základě informací, které jí byly dostupné v okamžiku přijetí tohoto rozhodnutí, dochází k závěru, že úpadková hodnota nesplacených úvěrů ARP byla 1 053 196,36 PLN.
(247)
V případě scénáře prodeje byla hodnota nesplacených úvěrů ARP vyšší, než […] nabídl ARP zaplatit [ 1 053 196,36 PLN].
(248)
Komise dochází k závěru, že soukromý věřitel v situaci ARP by souhlasil s odpisem částky 17,2 milionu PLN, protože by nemohl rozumně očekávat, že v úpadkovém řízení získá vyšší vyrovnání svých pohledávek. Na tomto základě má proto Komise za prokázané, že jednání ARP v souvislosti s kapitalizací dluhu z roku 2010 je v souladu se zásadou soukromého investora a že kapitalizace dluhu neobsahuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
IX. ZÁVĚR
(249)
Komise konstatuje, že podle článku 8 procesního nařízení se formální vyšetřování kapitálových dotací ve výši 113 milionů PLN oznámených a následně odvolaných polskými orgány stalo bezpředmětným.
(250)
Pokud jde o nevymáhání pohledávek veřejných věřitelů a jejich případné vyrovnání, Komise se domnívá, že veřejní věřitelé jednali v souladu s pravidlem soukromého věřitele. Chování veřejných věřitelů tak nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(251)
Komise se domnívá, že kapitalizace dluhu plánovaná Agenturou pro průmyslový rozvoj v rámci plánu restrukturalizace v jeho pozměněném znění nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, protože je v souladu s pravidlem soukromého věřitele. Komise se také domnívá, že úvěr z roku 2007 a úvěr z roku 2008 ve prospěch společnosti PZL Wrocław nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, protože jsou v souladu se zásadou soukromého investora,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Komise se rozhodla ukončit formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie týkající se kapitálových dotací ve výši 113 milionů PLN vzhledem k tomu, že Polsko vzalo zpět své oznámení a nebude v tomto projektu podpory pokračovat.
Článek 2
1. Částečné nevymáhání pohledávek v období 1998-2007, které měly polské veřejné orgány vůči společnosti PZL Hydral, a vyrovnání těchto dluhů v období od roku 2007 do roku 2010 nepředstavují podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
2. Úvěry poskytnuté ARP společnosti PZL Wrocław v roce 2007 (12,5 milionu PLN) a v roce 2008 (4 miliony PLN) nepředstavují podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
3. Následný částečný odpis těchto úvěrů týkající se částky 17,2 milionu a provedený formou kapitalizace dluhu nepředstavuje podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Polské republice.
V Bruselu dne 4. srpna 2010.
KOMISIJAS LĒMUMS
(2010. gada 4. augusts)
par valsts atbalstu C 40/08 (ex N 163/08), ko īstenojusi Polija attiecībā uz uzņēmumu PZL Hydral S.A.
(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 5406)
(Autentisks ir tikai teksts poļu valodā)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2010/690/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
ņemot vērā lēmuma C(2008)4753 galīgo redakciju (1), ar kuru Komisija izlēma uzsākt Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru, un lēmuma C(2008)6371 galīgo redakciju (2), ar kuru Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru paplašina, attiecinot to uz atbalstu Nr. C 40/2008 (ex N 163/2008),
pēc aicinājuma ieinteresētajām personām iesniegt savus apsvērumus saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem,
tā kā:
I. PROCEDŪRA
(1)
Polijas iestādes 2008. gada 27. vēstulē paziņoja par PZL Hydral S.A. (turpmāk -PZL Hydral) pārstrukturēšanas plānu. Komisija 2008. gada 6. maija vēstulē pieprasīja papildu informāciju. Ar 2008. gada 4. jūnija vēstuli Polijas iestādes pieprasīja pagarināt atbildes sniegšanas termiņu līdz 2008. gada 27. jūnijam; Komisija tam piekrita 2008. gada 10. jūnijā. Polijas iestādes 2008. gada 7. jūlijā sniedza papildu informāciju par pārstrukturēšanas plānu.
(2)
Procedūru, ko paredz Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 2. punkts (oficiāla izmeklēšanas procedūra), uzsāka 2008. gada 10. septembrī. Vēlāk ar 2008. gada 12. novembra lēmumu oficiālo izmeklēšanas procedūru paplašināja.
(3)
Polijas iestādes iesniedza savus apsvērumus 2008. gada 14. oktobrī un 22. decembrī, savukārt papildu informāciju - 2009. gada 7. aprīlī. Komisija nesaņēma trešo personu apsvērumus.
(4)
Ar Polijas iestādēm organizēja tikšanās 2009. gada 27. aprīlī un 14. oktobrī, kā arī 2010. gada 12. februārī. Komisija 2009. gada 18. decembrī pieprasīja papildu informāciju. Starp Komisiju un Polijas iestādēm notika dažāda e-pastu apmaiņa, un Polijas iestādes sniedza papildu informāciju e-pastos, kas izsūtīti šādos datumos: 2009. gada 20. oktobrī, 2009. gada 23. novembrī, 2009. gada 15. decembrī, 2010. gada 13. janvārī, 2010. gada 16. janvārī, 2010. gada 9. februārī, 2010. gada 10. februārī, 2010. gada 26. februārī, 2010. gada 1. martā, 2010. gada 3. martā, 2010. gada 4. martā, 2010. gada 19. martā, 2010. gada 5. maijā, 2010. gada 12. maijā, 2010. gada 20. maijā, 2010. gada 28. maijā, 2010. gada 3. jūnijā, 2010. gada 4. jūnijā, 2010. gada 7. jūnijā, 2010. gada 8. jūnijā, 2010. gada 9. jūnijā, 2010. gada 17. jūnijā, 2010. gada 23. jūnijā, 2010. gada 24. jūnijā, 2010. gada 28. jūnijā, 2010. gada 7. jūlijā, 2010. gada 8. jūlijā, 2010. gada 9. jūlijā, 2010. gada 12. jūlijā un 2010. gada 13. jūlijā.
II. APRAKSTS
II.1. Atbalsta saņēmēji: PZL Hydral un PZL Wrocław
(5)
Uzņēmums PZL Hydral dibināts 1946. gadā kā valsts uzņēmums. Tagad tas ir liels uzņēmums, kas līdz 2008. gadam specializējās civilo un militāro rūpniecisko hidraulisko sistēmu ražošanā, visa veida aviācijas dzinēju elektronisko un hidromehānisko degvielas regulēšanas sistēmu, gaisa kuģu hidraulisko kontroles sistēmu un helikopteru spēka hidraulikas sistēmu projektēšanā, ražošanā un apkopē. Kopš 2008. gada, PZL Hydral darbojas kā grupas mātesuzņēmums un vairs neveic pats savas rūpnieciskās darbības.
(6)
Valstij piederošā Rūpniecības attīstības aģentūra (turpmāk - RAA) 2003. gadā no Finanšu ministrijas ieguva 80,94 % PZL Hydral akciju (1 284 686 akcijas). Turpmāka akciju pārvietošana no Finanšu ministrijas uz RAA tika veikta 2005. gadā (499 103 akcijas), kas RAA akciju paketi palielināja līdz 87,39 %, 2007. gadā (64 374 akcijas), kas akciju paketi palielināja līdz 90,54 %, un 2010. gada 12. janvārī (38 399 akcijas), kas akciju paketi palielināja līdz 92,42 %. Katru no šiem darījumiem veica par simbolisku cenu PLN 1 apmērā. Kopš 2010. gada 12. janvāra RAA pieder 18 886 562 akcijas, kuru nominālcena ir PLN 18 865 620. Pārējās akcijas (7,58 %), kuru nominālcena ir PLN 1 547 210, pašlaik pieder darbiniekiem.
(7)
PZL Hydral 2007. gadā kontrolēja šādus meitasuzņēmumus: Zakład Odlewniczy “Hydral” Sp. z o.o., kura galvenā darbības joma ir tērauda daļu lējumi, liešana, apstrāde un karsēšana; Zakład Cieplowniczy Term “Hydral” Sp. z o.o., kas ražo un pārdod siltumenerģiju; Przedsiębiorstwo Usługowo Handlowe Zakład Produkcji Hydrauliki “Hydral” Sp. z o.o., kas ražo vārstus un hidrauliskos sadalītājus, apstrādā metāla aprīkojumu un sniedz remonta pakalpojumus hidrauliskām mašīnām un aprīkojumam; un PZL Wrocław Sp. z o.o. (turpmāk - PZL Wrocław). Turklāt PZL Hydral kontrolēja divus citus uzņēmumus, kam pašlaik rit likvidācijas process. Grupai kopumā 2006. gada beigās bija 795 darbinieki.
(8)
PZL Wrocław dibināja 2004. gadā kā PZL Hydral pilnībā piederošu meitasuzņēmumu, lai izveidotu operatīvu uzņēmumu, kas pārņemtu PZL Hydral darbības, tādējādi ļaujot PZL Hydral darboties kā mātesuzņēmumam un vadīt PZL Hydral grupas pārstrukturēšanas procesu.
(9)
Daļa PZL Wrocław aktīvu no PZL Hydral tika nodoti PZL Wrocław, vai nu tos iemaksājot natūrā PZL Wrocław kapitālā, vai pārdodot par bilances vērtību PZL Hydral grāmatojumos kopš 2004. gada, kā parādīts 1. tabulā.
1. tabula
Aktīvu nodošana, iemaksājot natūrā vai pārdodot (PLN)
Nodošanas datums
Aktīvu veids
Nodošanas metode (pārdošana/iemaksa natūrā)
Aktīvu bilances vērtība
30.12.2004.
pamatlīdzekļi - kustamie
iemaksa natūrā
3 917 321,0
30.12.2004.
nemateriālie aktīvi
iemaksa natūrā
801 332,0
30.12.2004.
notiekošais darbs
iemaksa natūrā
1 251 352,0
30.12.2004.
materiāli
iemaksa natūrā
251 719,0
30.11.2006.
pamatlīdzekļi - kustamie
iemaksa natūrā
138 516,44
30.11.2006.
materiāli
iemaksa natūrā
679 915,73
30.11.2006.
pamatlīdzekļi - kustamie
iemaksa natūrā
1 186 803,54
30.11.2006.
nemateriālie aktīvi
iemaksa natūrā
290 268,95
20.6.2007.
pamatlīdzekļi - kustamie
pārdošana
1 250 000,0
30.12.2007.
pamatlīdzekļi - kustamie
iemaksa natūrā
1 293 600,0
21./23.12.2008.
notiekošais darbs
pārdošana
5 230 644,91
27.3.2008.
materiāli
pārdošana
2 985 631,15
10.3.2009.
materiāli
pārdošana
304 294,33
(10)
Materiālie pamatlīdzekļi, ko PZL Wrocław ieguva no PZL Hydral, tika nodoti, vai nu tos iemaksājot natūrā PZL Wrocław kapitālā, vai pārdodot, kā norādīts 2. tabulā. Abos gadījumos darījuma vērtības pamatā bija neatkarīga eksperta novērtējums. Kad šie pamatlīdzekļi tika nodoti, tie jau bija apgrūtināti ar hipotēkām, kas piemērotas nekustamajam īpašumam šādu publisko kreditoru labā: Sociālās apdrošināšanas birojs, Lejassilēzijas reģiona nodokļu pārvalde un Vroclavas pilsētas dome par summu PLN 142,558 miljonu apmērā.
2. tabula
Nekustamā īpašuma nodošana (PLN)
Nodošanas datums
Aktīvu veids
Nodošanas metode (pārdošana/iemaksa natūrā)
Aktīvu bilances vērtība
30.12.2007.
pamatlīdzekļi - nekustamais īpašums
iemaksa natūrā
8 337 000,0
30.12.2007.
pamatlīdzekļi - nekustamais īpašums
pārdošana
10 309 508,56
(11)
PZL Hydral2007. gada 31. decembrīPZL Wrocław nodeva līdzekļus ar nominālvērtību PLN 918 900 apmērā, veicot iemaksu natūrā PZL Wrocław kapitālā.
(12)
Pārējos aktīvus, ko PZL Hydral nodeva PZL Wrocław laikposmā no 2006. gada 17. janvāra līdz 2010. gada 27. aprīlim, pārdeva par to bilances vērtību un tie veidoja vairākas tādu nepabeigtu aktīvu nodošanas, kam nebija piemērotas ķīlas vai hipotēkas.
(13)
No PZL Hydral uz PZL Wrocław nodoto aktīvu kopējā vērtība laikposmā no 2004. līdz 2010. gadam bija PLN 44 708 791,02.
(14)
No PZL Hydral uz PZL Wrocław 2008. gadā pārvietoja 559 darbiniekus, savukārt 2009. gadā - 37 darbiniekus.
(15)
PZL Wrocław ražo gaisa kuģu sastāvdaļas, ko izmanto Polijas bruņotie spēki, (līdz 2007. gada beigām šo ražošanu veica PZL Hydral) un sniedz Polijas armijā izmantotā aprīkojuma apkopes un remonta pakalpojumus. Militārajiem ražojumiem piemēro sertifikāciju, ko pielāgo ražojuma tipam saskaņā ar Polijas bruņoto spēku tehniskajām prasībām. Katrā posmā nodrošina atsevišķu dokumentāciju, un šos ražojumus (un saistītos apkopes pakalpojumus) uzrauga rezidējošs armijas pārstāvis.
(16)
PZL Wrocław pašlaik darbojas, pamatojoties uz atļauju Nr. B-007/2007, ko 2007. gada 17. janvārī ir izdevis iekšlietu un pārvaldes ministrs, par uzņēmējdarbības veikšanu šādā jomā:
-
trauksmes, signalizēšanas un gāzes munīcijas iedarbināšanas ierīču ražošana un tirdzniecība, kā noteikts Ministru kabineta 2001. gada 3. decembra noteikumu par ieroču un munīcijas veidiem 1. pielikuma 8. punktā (Ieroču un munīcijas veidi) un Militāro un policijas ražojumu un tehnoloģiju sarakstā, kuru ražošanai un tirdzniecībai ir vajadzīga atļauja (3);
-
militāro vai policijas ražojumu, kā noteikts iepriekš minēto Ministru kabineta noteikumu 2. pielikuma (Militāro un policijas ražojumu un tehnoloģiju saraksts, kuru ražošanai un tirdzniecībai ir vajadzīga atļauja) “WT V” pozīcijā, un ražojumu daļu un sastāvdaļu, kā noteikts minētā pielikuma “WT II”, “WT III” un “WT XIV” pozīcijā (1.-4. un 7.-10. punkts), ražošana un tirdzniecība;
-
militāro vai policijas ražojumu ražošanas aprīkojuma ražošana un tirdzniecība un tādas tehnoloģijas tirdzniecība, kas paredzēta, lai ražotu ražojumus vajadzībām, kuras noteiktas iepriekš minēto Ministru kabineta noteikumu 2. pielikuma (Militāro un policijas ražojumu un tehnoloģiju saraksts, kuru ražošanai un tirdzniecībai ir vajadzīga atļauja) “WT XIII” pozīcijā.
(17)
PZL Wrocław ir šādi sertifikāti:
-
sertifikāts, kas apliecina atbilstību ISO 9001:2000 prasībām un ko ir piešķīris Bureau Veritas Certification;
-
sertifikāts, kas apliecina atbilstību AS9100-B prasībām un ko ir piešķīris Bureau Veritas Certification;
-
sertifikāts, kas atļauj tādu aviācijas piederumu ražošanu, kuri atbilst aviācijas noteikumu “PART 21” prasībām, un ko ir piešķīris Polijas Civilās aviācijas birojs;
-
sertifikāts, kas apliecina ražojumu tehnisko apkopi atbilstīgi aviācijas noteikumu “PART 145” prasībām un ko ir piešķīris Polijas Civilās aviācijas birojs;
-
NADCAP sertifikāts, ko ir piešķīris Rezultātu pārskatīšanas institūts, attiecībā uz atlasītu īpašu procesu: termiskā apstrāde (TA), negraujošajā testēšana (NT), ķīmiskie procesi (ĶP) un mehāniskā apstrāde ar elektroizlādi (MAE).
(18)
Polijas iestādes informēja Komisiju, ka PZL Hydral (tagad PZL Wrocław) ražojumu līnija veido svarīgu daļu Polijas valdības 1995. gadā sāktā ekonomikas attīstības plānā 1996.-2000. gadam un 2000. gadā sāktā ekonomikas attīstības plānā 2001.-2006. gadam.
(19)
Turklāt ir skaidra atsauce uz PZL Hydral vai tā uzņēmējdarbību vairākos ekonomikas attīstības plāna īstenošanas pasākumos un valdības pamatnostādnēs, piemēram:
-
Centrālā plānošanas biroja ministra un vadītāja 1995. gada 30. janvāra pamatnostādnes par ekonomikas attīstības plānu 1996.-2000. gadam;
-
ekonomikas lietu ministra 2000. gada jūlija pamatnostādnes par centrālo ekonomikas attīstības plānu 2001.-2006. gadam;
-
uzņēmumu īstenotā darba organizēšana saistībā ar 2001. gada 23. augusta Valsts aizsardzības likumu (4);
-
Ministru kabineta 2003. gada 24. jūnija noteikumi par valsts drošībai un aizsardzībai īpaši nozīmīgām iekārtām un par attiecīgo īpašo aizsardzību (5);
-
Ministru kabineta 2004. gada 20. augusta noteikumi, kuros ir uzskaitīti uzņēmumi, kam ir īpaša nozīme ekonomikā un aizsardzībā (6);
-
Ministru kabineta 2007. gada 9. novembra noteikumi, kuros ir uzskaitīti uzņēmumi, kam ir īpaša nozīme ekonomikā un aizsardzībā (7);
(20)
Šādā sarakstā iekļautiem uzņēmumiem ir jāiesniedz detalizēti gada ziņojumi par savu aizsardzības ražojumu ražošanas jaudu (daudzumi, profils, vērtības), lai ministrija varētu nodrošināt, ka tiek pildīti militārie uzdevumi.
(21)
Polijas iestādes informēja Komisiju, ka attiecīgās atļaujas un sertifikāti (16. un 17. punkts) nodrošina iespēju īpašiem klientiem (valsts aizsardzībai un Aizsardzības ministrijai īpaši svarīgi uzņēmumi) piegādāt īpašas kvalitātes preces un pakalpojumus. PZL Wrocław (bijušais PZL Hydral) piegādā ne tikai hidraulisko sistēmu, degvielas sistēmu un kontroles sistēmu sastāvdaļas; uzstādīto mezglu remontdarbi ir ārkārtīgi svarīgi, lai funkcionētu Polijas bruņoto spēku izmantotie gaisa kuģi (W-3, Mi-2, M28 Bryza un PZL 130 Orlik); Polijas iestādes arī uzsvēra, ka W-3 un Mi-2 ir Polijas armijas galvenokārt izmantotie helikopteri.
(22)
PZL Hydral bruņoto spēku izmantošanai ražotajām precēm ir atbilstošs NATO kods saskaņā ar NATO Standartizācijas līgumu, un arī uzņēmumam pašam ir savs NATO kods.
(23)
Kā paskaidrots iepriekš 9. punktā un turpmākajos punktos, kopš 2004. gada decembra PZL Hydral nodeva savus aktīvus PZL Wrocław. Tikai 2007. gada 30. decembrī nodotie aktīvi (nekustamais īpašums) bija apgrūtināti ar hipotēkām publisko kreditoru labā.
(24)
Polijas iestādes apstiprināja, ka kopš savas darbības sākuma PZL Wrocław ir laikus nokārtojis visas savas saistītas attiecībā pret publiskajiem kreditoriem, tai skaitā sociālā nodrošinājuma iemaksas un nodokļus par saviem darbiniekiem.
II.2. PZL Hydral finansiālie sarežģījumi
(25)
PZL Hydral sāka saskarties ar saistību atmaksāšanas grūtībām gan privātajiem, gan publiskajiem kreditoriem 1998. gadā.
(26)
PZL Hydral privātās saistības attiecībā pret bankām un piegādātājiem 1998. gada beigās bija PLN 90,4 miljonu apmērā. Lielākā daļa šo parādu bija attiecībā pret divām bankām: […] banku (8) un […] banku.
(27)
PZL Hydral bija parādā […] bankai PLN 54 miljonus 1998. gada beigās un PLN 86,4 miljonus 2006. gada novembrī, kad tika parakstīta izlīguma vienošanās, un bankas prasība visbeidzot tika apmierināta 2007. gadā. PZL Hydral bija parādā […] bankai PLN 23 miljonus 1998. gada beigās un PLN 55,6 miljonus 2003. gada oktobrī, un bankas prasība visbeidzot tika apmierināta 2004. gadā.
3. tabula
Izmaiņas kopējā summā, ko PZL Hydral bija parādā […] bankai (PLN, tūkstoši)
31.12.1998.
31.12.1999.
31.12.2000.
31.12.2001.
31.12.2002.
31.12.2003.
31.12.2004.
31.12.2005.
31.12.2006.
Pamatsumma
44 447
48 424
51 605
49 628
37 416
39 041
38 741
38 291
35 377
Procenti
9 583
17 683
26 194
34 449
29 157
38 184
40 920
43 776
51 018
Kopā
54 030
66 107
77 798
84 077
66 573
77 225
79 721
82 067
86 395
4. tabula
Izmaiņas kopējā summā, ko PZL Hydral bija parādā […] bankai (PLN, tūkstoši)
31.12.1998.
31.12.1999.
31.12.2000.
31.12.2001.
31.12.2002.
31.12.2003.
31.12.2004.
31.12.2005.
31.12.2006.
Pamatsumma
18 571
21 986
21 959
21 127
20 741
19 825
4 000
0
0
Procenti
4 572
5 983
10 842
16 759
23 975
35 773
0
0
0
Kopā
23 143
27 969
32 801
37 886
44 716
55 598
4 000
0
0
(28)
Šīm privātajām bankām bija pirmās šķiras ķīla (skatiet izvērstu aprakstu 32. un 34. punktā turpmāk), un tās viegli varēja īstenot savas prasības, pamatojoties uz bankas izpildes rīkojumiem. Saskaņā ar 1997. gada Banku darbības likumu (9) bankas var izdot bankas izpildes rīkojumus, pamatojoties uz saviem reģistriem vai citiem dokumentiem, kas attiecas uz banku darījumiem. Bankas izpildes rīkojums var būt pamatā izpildei pēc tam, kad tiesa šādam rīkojumam ir pievienojusi izpildāmības klauzulu. Tā viss norisinās daudz ātrāk nekā pārējo kreditoru gadījumā, kuriem pirms izpildes jāiesniedz prasība kompetentajā tiesā, lai tiktu pieņemts lēmums. Neskatoties uz to, privātie kreditori nav īstenojuši nekādu piespiedu izpildi; citiem vārdiem sakot, viņi nav iesnieguši prasību, lai PZL Hydral tiktu piemērotas bankrota procedūras, kā arī nav īstenojuši nekādu rīcību, lai īstenotu savas prasības pret aktīviem.
(29)
Kad PZL Hydral saskārās ar savu aizdevumu atmaksāšanas grūtībām laikposmā no 1998. līdz 2006. gadam, bankas saskaņā ar Civilkodeksu varēja uzņēmumam piemērot likumā paredzēto procentu likmi, ko ir noteicis Ministru kabinets, kā parādīts 7. tabulā. Tomēr šīs likmes sistemātiskas piemērošanas vietā bankas dažreiz piemēroja tikai 5. un 6. tabulā norādītās procentu likmes.
5. tabula
[…] bankas piemērotās procentu likmes (USD aizdevumi, pamatojoties uz LIBOR)
Gads
1998. g.
1999. g.
2000. g.
2001. g.
2002. g.
2003. g.
2004. g.
2005. g.
2006. g.
2007. g.
%
8,53
8,71
9,87
8,50
8,50
8,50
8,50
8,50
8,50
8,50
6. tabula
[…] bankas piemērotās procentu likmes (USD aizdevumi, pamatojoties uz LIBOR)
Gads
1998. g.
1999. g.
2000. g.
2001. g.
2002. g.
2003. g.
2004. g.
2005. g.
2006. g.
2007. g.
%
7,78
7,96
9,12
6,08
4,45
3,62
4,37
6,26
7,63
7,37
7. tabula
Likumā noteiktās procentu likmes
Gads
1998. g.
1999. g.
2000. g.
2001. g.
2002. g.
2003. g.
2004. g.
2005. g.
2006. g.
2007. g.
%
34
23
23
30
18
13
12
13
11,5
11,5
(30)
Polijas iestādes argumentē, ka šīs bankas domāja, ka tās saņems lielākus ieņēmumus, ja atbalstīs PZL Hydral pārstrukturēšanas procesu. Tās cieši sekoja līdzi sarunām ar pirmo uzņēmumu, kas izrādīja interesi par PZL Wrocław iegādi, proti, ar […] (skatiet 57. un turpmākos punktus). Bankas regulāri uzraudzīja PZL Hydral ekonomisko situāciju, pamatojoties uz tā finanšu pārskatiem, apmeklējumiem uzņēmuma telpās un tirgus analīzi.
(31)
Visbeidzot, […] banka nokārtoja savas saistības, 2003. gada aprīlī noslēdzot izlīguma vienošanos. Tā norakstīja PLN 51,6 miljonus un pieņēma atmaksu tikai PLN 4 miljonu apmērā (7 %). Norakstītās summas saskaņā ar izlīguma vienošanos tika ievadītas PZL Hydral grāmatojumos par 2004. finanšu gadu.
(32)
[…] banka piekrita saistību nokārtošanai, pamatojoties uz savu ekonomikas novērtējumu, neskatoties uz to, ka tai bija pirmās šķiras prioritātes hipotēkas. It sevišķi banka nodrošināja savu kredītu, nosakot ķīlu PLN 13,7 miljonu apmērā attiecībā uz nekustamo īpašumu, nododot visas licences un komerciālās tiesības, kas paredzētas ar […] noslēgtajā licences līgumā attiecībā uz gaisa kondicionēšanas aprīkojuma ražošanu, līdz USD 1,2 miljonu (apmēram PLN 3 968 000) vērtībā (10), uz pārneses mašīnām un aprīkojumu, kuru piegādā […] saskaņā ar licences līgumu, līdz USD 2,4 miljonu (apmēram PLN 7 938 000) apmērā, un pārņemot tiesības uz debitoru parādiem no gaisa kondicionieru pārdošanas līdz vismaz USD 8 miljonu (apmēram PLN 26,5 miljonu) (11) apmērā gadā.
(33)
[…] banka 2006. gada novembrī, noslēdzot izlīguma vienošanos, piekrita norakstīt PLN 86,4 miljonus un pieņēma atmaksu tikai PLN 11,5 miljonu apmērā. Attiecīgi PZL Hydral atmaksāja tikai 13 % savu saistību. Pārējo, t. i., PLN 74,9 miljonus, norakstīja.
(34)
[…] banka pieņēma šo mazo summu, neskatoties uz to, ka tai bija pirmās šķiras ķīla attiecībā uz svarīgāko nekustamo īpašumu, no kura bija atkarīga lielākā daļa ražošanas un kurā atradās pārvaldes struktūras. Šo ķīlu jo īpaši veidoja pirmās šķiras hipotēkas attiecībā uz diviem nekustamajiem īpašumiem par kopējo summu PLN 19,75 miljonu apmērā, pirmās šķiras ķīla attiecībā uz kompresoru ražošanas tehnoloģisko līniju PLN 20 miljonu apmērā, pirmās šķiras tiesības uz debitoru parādiem saskaņā ar pārdošanas līgumiem, kas noslēgti par kompresoriem PLN 20 miljonu vērtībā, pirmās šķiras reģistrēta ķīla attiecībā uz mehānismiem un aprīkojumu ar kopējo vērtību PLN 2,8 miljonu vērtībā un pirmās šķiras nodošanas līgumi attiecībā uz kustamiem īpašumiem attiecīgi PLN 2,65 miljonu, PLN 2,4 miljonu, PLN 0,56 miljonu un PLN 1,1 miljonu vērtībā. Turklāt ķīlas veids ļautu jebkuram potenciālajam pircējam pēc iegādes turpināt ražošanu; būtu arī iespējams transportēt mehānismus vai nu kopā, vai kā mezglus bez demontāžas, ja potenciālais pircējs vēlētos tos pārvietot.
(35)
Pēc tam, kad tika panāktas vienošanās ar bankām, tika atcelta pamatlīdzekļiem piemērotā ķīla. Rezultātā uzlabojās publisko kreditoru stāvoklis attiecībā uz šo ķīlu, t. i., tagad tie saņēma augstāku hipotēkas šķiru (12).
(36)
Uzņēmuma saistības attiecībā pret publiskajiem kreditoriem 1998. gadā, pamatojoties uz prasībām saskaņā ar publiskajām tiesībām (t. i., Sociālās apdrošināšanas biroja, Lejassilēzijas reģiona nodokļu pārvalde, Vroclavas Psie Pole nodokļu pārvalde, Lejassilēzijas reģionālā biroja, Vroclavas pilsētas domes un Valsts Invalīdu rehabilitācijas fonda prasības), bija par PLN 29 miljoniem. Turklāt Finanšu ministrijai bija prasības saskaņā ar Civillikumu, proti, PLN 9,4 miljonu apmērā. Šīs saistības attiecībā pret atsevišķiem publiskajiem kreditoriem mainījās, kā norādīts 8., 9., 10., 11., 12., 13. un 14. tabulā.
8. tabula
PLZ Hydral saistības attiecībā pret Sociālās apdrošināšanas biroju (PLN, tūkstoši)
31.12.1998.
31.12.1999.
31.12.2000.
31.12.2001.
31.12.2002.
31.12.2003.
31.12.2004.
31.12.2005.
31.12.2006.
31.12.2007.
Pamatsumma
20 028
27 477
35 107
42 963
47 695
55 935
62 395
69 296
74 187
74 903
Procenti
9 219
20 000
32 651
46 100
60 810
68 421
76 653
84 040
88 835
102 223
Kopā
29 247
47 477
67 758
89 063
108 505
124 356
139 048
153 336
163 022
177 126
9. tabula
PLZ Hydral saistības attiecībā pret Lejassilēzijas reģiona nodokļu pārvaldi (PLN, tūkstoši)
31.12.1998.
31.12.1999.
31.12.2000.
31.12.2001.
31.12.2002.
31.12.2003.
31.12.2004.
31.12.2005.
31.12.2006.
31.12.2007.
Pamatsumma
1 700
2 700
3 656
4 750
6 198
10 928
12 471
18 655
20 769
38 946
Procenti
750
1 100
1 500
1 950
2 900
3 200
3 800
5 347
8 450
10 553
Kopā
2 450
3 800
5 156
6 700
9 098
14 128
16 271
24 002
29 219
49 499
10. tabula
PLZ Hydral saistības attiecībā pret Vroclavas Psie Pole nodokļu pārvaldi (PLN, tūkstoši)
31.12.1998.
31.12.1999.
31.12.2000.
31.12.2001.
31.12.2002.
31.12.2003.
31.12.2004.
31.12.2005.
31.12.2006.
31.12.2007.
Pamatsumma
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
Procenti (13)
0
0
0
0
0
0
532
532
532
532
Kopā
0
0
0
0
0
0
532
532
532
532
11. tabula
PLZ Hydral saistības attiecībā pret Vroclavas pilsētas domi (PLN, tūkstoši)
31.12.1998.
31.12.1999.
31.12.2000.
31.12.2001.
31.12.2002.
31.12.2003.
31.12.2004.
31.12.2005.
31.12.2006.
31.12.2007.
Pamatsumma
1 682
3 058
4 510
5 972
7 556
9 404
11 299
13 180
14 465
16 389
Procenti
1 800
2 200
3 500
5 500
7 100
7 950
8 500
9 065
9 951
10 698
Kopā
3 482
5 258
8 010
11 472
14 656
17 354
19 799
22 245
24 416
27 087
12. tabula
PLZ Hydral saistības attiecībā pret Lejassilēzijas reģionālo biroju (PLN, tūkstoši)
31.12.1998.
31.12.1999.
31.12.2000.
31.12.2001.
31.12.2002.
31.12.2003.
31.12.2004.
31.12.2005.
31.12.2006.
31.12.2007.
Pamatsumma
0
15
37
57
76
90
90
90
567
935
Procenti
0
2
8
14
21
29
35
40
75
136
Kopā
0
17
45
71
97
119
125
130
642
1 071
13. tabula
PLZ Hydral saistības attiecībā pret Valsts Invalīdu rehabilitācijas fondu (PLN, tūkstoši)
31.12.1998.
31.12.1999.
31.12.2000.
31.12.2001.
31.12.2002.
31.12.2003.
31.12.2004.
31.12.2005.
31.12.2006.
31.12.2007.
Pamatsumma
2 446
2 937
3 457
3 394
4 313
4 771
4 927
5 510
5 577
5 639
Procenti
3 550
3 900
4 100
4 308
4 807
5 080
5 518
6 040
6 898
7 245
Kopā
5 996
6 837
7 557
7 702
9 120
9 851
10 445
11 550
12 476
12 884
14. tabula
PLZ Hydral saistības attiecībā pret Finanšu ministriju (PLN, tūkstoši)
31.12.1998.
31.12.1999.
31.12.2000.
31.12.2001.
31.12.2002.
31.12.2003.
31.12.2004.
31.12.2005.
31.12.2006.
31.12.2007.
Pamatsumma
8 018,8
14 395,5
64 717,1
64 717,1
19 687,7
19 646,5
19 422,5
18 773,1
18 260,3
18 260,3
Procenti
1 372,9
2 639,2
9 627,6
28 741,3
0
0
0
0
193,7
1 117,1
Kopā
9 391,7
17 034,7
74 344,7
93 458,4
19 687,7
19 646,5
19 422,5
18 773,1
18 454,0
19 377,4
(37)
Publiskie kreditori piemēroja procentu likmes nokavētajiem maksājumiem, kā parādīts 15. tabulā. Ir būtiski atzīmēt, ka 8.-14. tabulā ir ņemtas vērā daļēji atmaksātās summas, un tabulās attēlots līmenis gada beigās; tādēļ jebkurā gadā maksājamie procenti nav tieši saistīti ar pamatsummu, kura var mainīties.
15. tabula
Nokavētajiem nodokļu maksājumiem piemērotie procenti (14)
Gads
1998. g.
1999. g.
2000. g.
2001. g.
2002. g.
2003. g.
2004. g.
2005. g.
2006. g.
2007. g.
2008. g.
2009. g.
2010. g.
%
50
35
44
40
23
15
15
14
11
12
14
11
10
(38)
Papildus atbilstīgo procentu piemērošanai nokavētajiem nodokļu maksājumiem Sociālās apdrošināšanas birojs, Lejassilēzijas reģiona nodokļu pārvalde, Vroclavas Psie Pole nodokļu pārvalde, Vroclavas pilsētas dome, Lejassilēzijas reģionālais birojs un Valsts Invalīdu rehabilitācijas fonds nodrošināja savas prasības pret PZL Hydral, reģistrējot hipotēkas uz uzņēmuma nekustamajiem aktīviem. Publisko kreditoru valdījumā esošo hipotēku izmaiņas attiecībā uz PZL Hydral aktīviem ir attēlotas 16., 17., 18., 19. un 20. tabulā.
16. tabula
PZL Hydral aktīviem piemērotā ķīla, kas bija Sociālās apdrošināšanas biroja valdījumā
Gads
Summa
Komentāri
1
1998. g.
PLN 21 996 411,92
hipotēku kopējā summa
2
1999. g.
PLN 21 996 411,92
hipotēku kopējā summa
3
2000. g.
PLN 21 996 411,92
hipotēku kopējā summa
4
2001. g.
PLN 28 660 990,95
hipotēku kopējā summa
pievienoja hipotēku PLN 6 664 579,03 apmērā
5
2002. g.
PLN 29 602 956,07
hipotēku kopējā summa
pievienoja hipotēku PLN 941 965,12 apmērā
6
2003. g.
PLN 37 315 430,58
hipotēku kopējā summa
pievienoja hipotēku PLN 7 712 474,51 apmērā
7
2004. g.
PLN 68 984 278,13
hipotēku kopējā summa
pievienoja hipotēku PLN 31 668 847,55 apmērā
8
2005. g.
PLN 82 625 551,83
hipotēku kopējā summa
pievienoja hipotēku PLN 1 364 127,70 apmērā
9
2006. g.
PLN 91 511 663,94
hipotēku kopējā summa
pievienoja hipotēku PLN 8 886 112,11 apmērā
10
2007. g.
PLN 96 153 021,00
hipotēku kopējā summa
pievienoja hipotēku PLN 4 641 357,06 apmērā
17. tabula
PZL Hydral aktīviem piemērotā ķīla, kas bija Lejassilēzijas reģiona nodokļu pārvaldes valdījumā
Gads
Summa
Komentāri
1
1998. g.
-
-
2
1999. g.
-
-
3
2000. g.
-
-
4
2001. g.
-
-
5
2002. g.
-
-
6
2003. g.
-
-
7
2004. g.
-
-
8
2005. g.
PLN 5 692 649,25
hipotēku kopējā summa
9
2006. g.
PLN 5 692 649,25
hipotēku kopējā summa
10
2007. g.
PLN 5 692 649,25
hipotēku kopējā summa
18. tabula
PZL Hydral aktīviem piemērotā ķīla, kas bija Vroclavas Psie Pole nodokļu pārvaldes valdījumā
Gads
Summa
Komentāri
1
1998. g.
-
-
2
1999. g.
-
-
3
2000. g.
PLN 112 759,61
hipotēku kopējā summa
4
2001. g.
PLN 212 138,61
hipotēku kopējā summa
pievienoja hipotēku PLN 99 379,00 apmērā
5
2002. g.
PLN 212 138,61
hipotēku kopējā summa
6
2003. g.
PLN 212 138,61
hipotēku kopējā summa
7
2004. g.
PLN 212 138,61
hipotēku kopējā summa
8
2005. g.
PLN 212 138,61
hipotēku kopējā summa
9
2006. g.
PLN 212 138,61
hipotēku kopējā summa
10
2007. g.
PLN 212 138,61
hipotēku kopējā summa
19. tabula
PZL Hydral aktīviem piemērotā ķīla, kas bija Vroclavas pilsētas domes valdījumā
Gads
Summa
Komentāri
1
1998. g.
PLN 710 074,30
hipotēku kopējā summa
2
1999. g.
PLN 710 074,30
hipotēku kopējā summa
3
2000. g.
PLN 710 074,30
hipotēku kopējā summa
4
2001. g.
PLN 945 962,80
hipotēku kopējā summa
pievienoja hipotēku PLN 235 888,50 apmērā
5
2002. g.
PLN 2 119 622,40
hipotēku kopējā summa
pievienoja hipotēku PLN 1 173 659,60 apmērā
6
2003. g.
PLN 2 119 622,40
hipotēku kopējā summa
7
2004. g.
PLN 11 217 294,85
hipotēku kopējā summa
pievienoja hipotēku PLN 9 097 672,45 apmērā
8
2005. g.
PLN 11 217 294,85
hipotēku kopējā summa
9
2006. g.
PLN 12 589 452,85
hipotēku kopējā summa
pievienoja hipotēku PLN 3 538 324,00 apmērā
10
2007. g.
PLN 15 379 758,25
hipotēku kopējā summa
pievienoja hipotēku PLN 2 790 305,40 apmērā
20. tabula
PZL Hydral aktīviem piemērotā ķīla, kas bija Lejassilēzijas reģionālā biroja valdījumā
Gads
Summa
Komentāri
1
1998. g.
-
-
2
1999. g.
-
-
3
2000. g.
-
-
4
2001. g.
-
-
5
2002. g.
PLN 634 594,10
hipotēku kopējā summa
6
2003. g.
PLN 634 594,10
hipotēku kopējā summa
7
2004. g.
PLN 634 594,10
hipotēku kopējā summa
8
2005. g.
PLN 634 594,10
hipotēku kopējā summa
9
2006. g.
PLN 634 594,10
hipotēku kopējā summa
10
2007. g.
PLN 634 594,10
hipotēku kopējā summa
(39)
Polijas iestādes arī atzīmēja, ka publiskie kreditori ņēma vērā rūpnieciskā nekustamā īpašuma vērtības būtisko pieaugumu Vroclavā no 2003. līdz 2008. gadam. Nekustamā īpašuma cenas palielinājās kopumā par 100 %, un PZL Hydral nekustamā īpašuma vērtība pieauga par 300 %. Publiskie kreditori, kuru valdījumā bija hipotēkas attiecībā uz PZL Hydral aktīviem, saskārās ar savas ķīlas vērtības de facto palielinājumu.
(40)
Polijas iestādes informēja Komisiju, ka Valsts Invalīdu rehabilitācijas fonda un Finanšu ministrijas valdījumā nebija nekādas ķīlas (hipotēkas) attiecībā uz PZL Hydral aktīviem. Tomēr Finanšu ministrija daļu savu prasību piemēroja, 2002. gada 20. maijā noslēdzot vienošanos ar PZL Hydral, ar kuru saskaņā PZL Hydral bija jāatmaksā būtiska daļa savu saistību līdz 2002. gada beigām, kā parādīts 14. tabulā.
(41)
Saskaņā ar Polijas iestāžu sacīto publiskie kreditori - pretēji privātajiem kreditoriem - piemēroja piespiedu izpildi, izmantojot tiesu izpildītāju. Laikposmā no 1998. līdz 2007. gadam Sociālās apdrošināšanas birojs izdeva izpildu dokumentus par summu PLN 119,95 miljonu apmērā, Lejassilēzijas reģiona nodokļu pārvalde - PLN 43,8 miljonu apmērā un Valsts Invalīdu rehabilitācijas fonds - PLN 2,1 miljona apmērā, bet summa, ko reāli ieguva no šīs izpildes, nesasniedza izpildu dokumentos norādīto saistību summu. Polijas iestādes uzsvēra, ka alternatīvu iespēju, piemēram, aktīvu pārņemšanas īpašumā, īstenošanu tiesu izpildītājs neatzina par saprātīgu, un tas būtu ekonomiski bezjēdzīgi. Citi publiskie kreditori nepiemēroja nekādu izpildes rīcību, bet viņi novēroja privatizācijas un pārstrukturēšanas procesu, kas, viņuprāt, viņiem nodrošinātu augstāku peļņu nekā viņu prasību tieša izpilde.
21. tabula
Kopsavilkums par publisko kreditoru izpildes rīcību pret PZL Hydral (1997.-2009. gads)
Gads
Atmaksātās saistības attiecībā pret valsts iestādēm
1
1998. g.
PLN 206 349,90
2
1999. g.
PLN 0,00
3
2000. g.
PLN 674 100,75
4
2001. g.
PLN 4 922 525,14
5
2002. g.
PLN 3 209 042,05
6
2003. g.
PLN 223 928,70
7
2004. g.
PLN 1 960 765,69
8
2005. g.
PLN 3 641 223,35
9
2006. g.
PLN 4 472 476,92
10
2007. g.
PLN 9 455 133,89
11
2008. g.
PLN 54 590 790,45
12
2009. g.
4 500 000
Kopā
PLN 87 846 336,84
(42)
Laikposmā no 1998. līdz 2009. gadam tika atmaksātas publiskās saistības PLN 87,846 miljonu apmērā (26 %).
(43)
PZL Hydral publisko saistību atmaksa būtiski pieauga 2003. gadā.
II.3. PZL Hydral kā grūtībās nonācis uzņēmums
(44)
PZL Hydral finanšu dati laikposmā no 1998. līdz 2009. gadam ir attēloti 22. tabulā.
22. tabula
Izvēlētie PZL Hydral finanšu pārskatu dati (PLN, tūkstoši)
1998. g.
1999. g.
2000. g.
2001. g.
2002. g.
2003. g.
2004. g.
2005. g.
2006. g.
2007. g.
2008. g.
2009. g.
Ieņēmumi no neto pārdošanas apjoma
44 088
46 403
45 691
37 933
35 500
37 111
34 651
47 560
48 618
55 741
32 757
11 870
Peļņa (zaudējumi) no pārdošanas apjoma
(10 839)
(1 546)
2 004
(8 772)
(10 005)
(9 420)
(6 857)
972
49
3 641
(6 454)
(165 020)
Neto peļņa (zaudējumi) (15)
(13 661)
(13 354)
217
18,473
49,346
(177 982)
(48 151)
(14 927)
(1 076)
61 578
23 902
46
Kopā aktīvi
203 936
212 834
228 344
250 115
192 013
113 255
86 966
92 011
76 986
111 051
35 661
30 617
Akcionāra (negatīvais) pamatkapitāls
9 707
3 078
268
18 440
15 074
(166 664)
(214 815)
(229 743)
(250 500)
(188 922)
(165 020)
(164 974)
Ilgtermiņa saistības un rezerves
194 231
209 756
228 075
231 675
176 939
279 920
301 781
321 753
327 486
299 973
200 681
195 592
(45)
Laikposmā no 1998. līdz 2002. gadam PZL Hydral pamatkapitāls bija pozitīvs. Sākot no 2003. gada, uzņēmumam bija negatīvs pamatkapitāls, un tas reģistrēja sistemātiskus neto zaudējumus līdz 2007. gadam. Laikposmā no 2007. līdz 2009. gadam PZL Hydral guva peļņu. PZL Hydral aktīvu vērtība samazinājās no PLN 203,936 miljoniem 1998. gadā līdz PLN 76,986 miljoniem 2006. gadā. Ilgtermiņa saistības sistemātiski palielinājās laikposmā no 1998. līdz 2001. gadam un no 2003. līdz 2006. gadam, kad tās veidoja PLN 327,486 miljonus.
(46)
Kā paskaidrots iepriekš, sākot no 2008. gada, PZL Hydral ienākumus galvenokārt guva no pakalpojumu pārdošanas un no iepriekšējos gados saražotajiem krājumiem, kā arī ierobežotā apmērā no saviem meitasuzņēmumiem.
II.4. PZL Wrocław kā grūtībās nonācis uzņēmums
(47)
Attiecībā uz PZL Wrocław finansiālo situāciju jāatzīmē, ka ne 2007. gadā, ne 2008. gadā, ne arī 2009. gadā PZL Wrocław nezaudēja vairāk par 50 % sava kapitāla, kā arī nenodrošināja atbilstību kritērijiem, lai uzņēmums būtu tiesīgs sākt maksātnespējas procedūru saskaņā ar Polijas tiesību aktiem. PZL Wrocław apgrozījums 2006. gadā bija PLN 5,3 miljoni, 2007. gadā - PLN 23 miljoni un 2008. gadā - PLN 60 miljoni. Neto zaudējumi 2006. gadā bija PLN 1 miljons, savukārt 2007. gadā neto peļņa bija PLN 0,04 miljoni, kas strauji pieauga līdz PLN 8,7 miljoniem 2008. gadā.
(48)
Saskaņā ar PZL Wrocław finanšu pārskatiem apgrozāmo līdzkļu vērtība palielinājās no PLN 4,8 miljoniem 2006. gadā līdz PLN 25,7 miljoniem 2007. gadā, PLN 27 miljoniem 2008. gadā un PLN 29 miljoniem 2009. gadā. Saskaņā ar Polijas Budžeta likumu finanšu resursus militārajām iegādēm Aizsardzības ministrija piešķir reizi gadā. PZL Wrocław 2008. gadā saņēma līgumus un pārdeva militārās preces (piemēram, hidrauliskās sistēmas, degvielas kontroles sistēmu pneimatiskās sastāvdaļas) par summu […] apmērā un Aizsardzības ministrijai sniedza pakalpojumus par […], t. i., par kopējo summu […] apmērā.
(49)
Polijas iestādes arī apgalvo, ka līdz 2008. gada beigām tirgū, kurā darbojās PZL Wrocław, t. i., aviācijas un aizsardzības tirgū, netika novērota nekāda lejupslīde.
(50)
Tomēr 2009. gadā PZL Wrocław saskārās ar finansiāliem sarežģījumiem saistībā ar straujo pasūtījumu samazinājumu no Aizsardzības ministrijas ekonomikas krīzes dēļ. Pasūtīto un pārdoto militāro preču (piemēram, hidraulisko sistēmu, degvielas kontroles sistēmu pneimatisko sastāvdaļu) vērtība 2009. gadā samazinājās līdz […], savukārt sniegto apkopes pakalpojumu vērtība samazinājās līdz […]. Rezultātā militāro preču pārdošanas apjomi samazinājās par […] % salīdzinājumā ar 2008. gadu. Attiecīgi PZL Wrocław 2009. gadā reģistrēja neto zaudējumus PLN 8,3 miljonu apmērā. Tā apgrozījums samazinājās no PLN 60 miljoniem 2008. gadā līdz PLN 41 miljonam 2009. gadā.
(51)
Uzņēmuma saistības palielinājās no PLN 31 miljona 2008. gadā līdz PLN 35 miljoniem 2009. gadā. Saistības 2006. gadā veidoja PLN 7 miljonus un 2007. gadā - PLN 18,4 miljonus.
(52)
Polijas iestādes informēja Komisiju, ka saskaņā ar Polijas tiesību aktiem (16) PZL Wrocław joprojām nebija tiesību sākt bankrota procedūru. Tomēr, ja notiekošais Hydral Group pārstrukturēšanas process, kam pamatā ir pieņēmumi, uz kuriem balstās publisko tiesību saistību pārstrukturēšanas plāns, un pamatlīgums ar ieguldītāju būtu neveiksmīgi, PZL Wrocław būs jāiesniedz bankrota pieteikums.
II.5. Pārstrukturēšanas plāns un privatizācijas process
(53)
PZL Hydral un PZL Wrocław pārstrukturēšanas plāns (turpmāk - plāns) ir jāapskata saistībā ar Polijas centieniem privatizēt uzņēmuma dzīvotspējīgās daļas, it sevišķi aviācijas un aizsardzības jomā.
(54)
Privāta konsultantu grupa - Business Management Finance S.A - 1998. gadā sagatavoja PZL Hydral pārstrukturēšanas stratēģiju. Stratēģija ietvēra PZL Hydral pašreizējās finansiālās situācijas diagnozi kopā ar izmaksu un pārstrukturēšanas darbību analīzi. Tajā ir norādīts, ka būtu pamatoti nošķirt dažus no PZL Hydral aktīviem un pārdot tos privātam ieguldītajam, lai pārstrukturētu PZL Hydral saistības.
(55)
PZL Hydral un PZL Wrocław (pēc tā iekļaušanas 2004. gadā) akcionāri regulāri tikās, lai apsvērtu grupas vai tās daļu (PZL Wrocław) privatizēšanu, kā arī apsprieda darījuma noteikumus ar ieinteresētajām personām.
(56)
Attiecīgi Polijas iestādes sāka sarunas ar iespējamiem ieguldītājiem, un šīs sarunas cieši novēroja privātie kreditori (tikai attiecībā uz pirmo privatizācijas mēģinājumu ar […]) un publiskie kreditori. Sarunas norisinājās ar šādiem uzņēmumiem: […] (2002.-2006. gadā), […] (2007.-2008. gadā), […] (2008. gadā) un, sākot no 2009. gada, ar pašreizējo ieguldītāju […] (turpmāk - […] vai “ieguldītājs”).
(57)
Rūpniecības uzņēmumu sadarbības rezultātā 2002. gadā sākās sarunas par PZL Hydral pārdošanu ar […] - pasaules mēroga aviācijas sastāvdaļu ražotāju -, kura gada apgrozījums 2009. gadā bija […]. […] un PZL Hydral2002. gada 25. novembrī noslēdza līgumu par informācijas neizpaušanu. […] 2003. gada 22. aprīlīPZL Hydral nosūtīja priekšlīgumu, kurā tas pauda interesi par PZL Hydral akciju potenciālo iegādi un savu gatavību veikt pienācīgu pārbaudi. Pienācīgo pārbaudi veica 2003. gada maijā. […] 2005. gada aprīlī paplašināja pienācīgās pārbaudes darbības jomu, ņemot vērā PZL Wrocław, kuru iekļāva 2004. gadā, potenciālo iegādi. Dokumentāciju […] nodeva 2005. gada jūnijā. Vairākas tikšanās ar […] pārstāvjiem notika 2005. gada otrajā pusē un 2006. gada pirmajā pusē. Tomēr, kopš 2006. gada novembra, […] nav veicis nekādu rīcību, lai pabeigtu darījumu.
(58)
Saskaņā ar Polijas iestāžu sacīto […] pārtrauca savu dalību sarunās, jo netika rasts risinājums saistībā ar uzņēmuma parādu.
(59)
Šo sarunu laikā publiskie un privātie kreditori regulāri saņēma jaunāko informāciju par sarunu progresu, dažreiz pat reizi nedēļā.
(60)
Polijas iestādes turpināja īstenot jauno privatizācijas stratēģiju, kurā galvenā uzmanība tiek pievērsta PZL Wrocław dzīvotspējīgās uzņēmējdarbības pārdošanai un PZL Hydral sekojošajai likvidācijai, izmantojot PZL Wrocław un citu meitasuzņēmumu un aktīvu pārdošanas ieņēmumus. Par šo stratēģiju vienojās RAA, PZL Hydral un PZL Hydral publiskie kreditori, un to 2007. gada ceturtajā ceturksnī noformēja kā 2007.-2010. gada pārstrukturēšanas plānu (turpmāk - plāns).
(61)
Saskaņā ar plānu publiskajiem kreditoriem bija jāatmaksā no PZL Hydral aktīvu pārdošanas ieņēmumiem, kā norādīts turpmāk: Zakład Ciepłowniczy“Term-Hydral”Sp. z o.o. - PLN 1 miljons, Zakład Produkcji Hydrauliki“Hydral”Sp. z o.o. - PLN 3 miljoni. No PZL Wrocław pārdošanas bija jāgūst PLN 65,9 miljoni (ietverot lējumu rūpnīcu). Ienākumus no citu finanšu aktīvu pārdošanas paredzēja PLN 0,5 miljonu apmērā un no nekustamā īpašuma - BBCenter - pārdošanas - PLN 47,5 miljonu apmērā, automašīnu parka pārdošanas - PLN 2 miljonu apmērā un elektrostacijas (GSZ) pārdošanas - PLN 0,9 miljonu apmērā. Tāpēc plāna pamatā bija pieņēmums, ka aktīvu pārdošana nodrošinātu kopējos ieņēmumus vismaz PLN 120,8 miljonu apmērā.
(62)
Plānā arī paredzēja kapitāla ieguldījumu PLN 36 miljonu apmērā, lai nodrošinātu PLN 156,8 miljonu atmaksāšanu publiskajiem kreditoriem. Tajā arī prognozēja iespēju, ka RAA piešķirs papildu kapitāla ieguldījumu PLN 77,4 miljonu apmērā, lai atmaksātu Sociālās apdrošināšanas birojam saistības par 1996.-1998. gadu.
(63)
Pēc tam 2007. gada janvārī PZL Wrocław ieguva militāros sertifikātus un atļaujas tirgot ieročus (skatiet 16. punktu). Uzņēmums 2007. gada gaitā ieguva vairāk aktīvu, mehānismu, aprīkojuma un zinātības. Šo ieguvi finansēja aizdevums PLN 12,5 miljonu apmērā, ko RAA piešķīra PZL Wrocław2007. gada 24. maijā (turpmāk - 2007. gada aizdevums), un iemaksa natūrā PZL Wrocław kapitālā, kuru veica mātesuzņēmums PZL Hydral aktīvu nodošanas veidā 2007. gada decembrī.
(64)
Polijas iestādes arī uzsvēra, ka 2007. gada aizdevums tika piešķirts, lai RAA iegūtu daļu apmēram […] % apmērā no PZL Wrocław (kas atbilst parāda maiņai pret akcijām pamatkapitālā) un RAA gūtu atbilstīgu peļņu no ieguldītā kapitāla pēc tās PZL Wrocław akciju pārdošanas, savukārt PZL Hydral izmantotu savas akcijas, lai atmaksātu publiskajiem kreditoriem.
(65)
Šo 2007. gada aizdevumu piešķīra ar mainīgo likmi 3 M WIBOR plus 200 pamatpunkti, kas tajā laikā bija 6,45 % par sākotnējo laikposmu līdz 2007. gadam, un tā pamatā bija vienošanās, ka to pagarinās līdz notiek parāda maiņa pret akcijām pamatkapitālā pirms PZL Wrocław pārdošanas. Aizdevumu nodrošināja šāda ķīla:
-
reģistrēta ķīla (17) attiecībā uz PZL Wrocław pamatlīdzekļiem (mehānismi) PLN 5,5 miljonu vērtībā, ko reģistrēja ķīlu reģistrā;
-
parasta ķīla (18) attiecībā uz 66 850 akcijām, kas veido 100 % no uzņēmuma darījuma laikā, proti, 2007. gada maijā, un […] % - 2007. gada beigās.
(66)
Polijas iestādes informēja Komisiju, ka 2007. gada martā pēc RAA pieprasījuma novērtēja PZL Wrocław vērtību, un šo novērtējumu veica Realizacja Inwestycji Techniczno-Ekonomicznych konsultanti, kuri darbojās kā neatkarīgie eksperti. Izmantoja trīs novērtēšanas metodes: ieņēmumu metodi, kuras pamatā ir diskontētā neto peļņa (1. metode), ieņēmumu metodi, kuras pamatā ir diskontētā neto peļņa plus amortizācija (2. metode), un diskontētās naudas plūsmas metodi (3. metode) (19), ietverot jutīguma analīzi (mērens, optimistisks un pesimistisks scenārijs).
(67)
Izmantojot šīs trīs metodes, PZL Wrocław vērtību novērtēja, kā norādīts turpmāk.
1. metode:
a)
saskaņā ar mēreno scenāriju novērtētā vērtība ir […];
b)
saskaņā ar optimistisko scenāriju novērtētā vērtība ir […];
c)
saskaņā ar pesimistisko scenāriju novērtētā vērtība ir […].
2. metode:
a)
saskaņā ar mēreno scenāriju novērtētā vērtība ir […];
b)
saskaņā ar optimistisko scenāriju novērtētā vērtība ir […];
c)
saskaņā ar pesimistisko scenāriju novērtētā vērtība ir […].
3. metode:
a)
saskaņā ar mēreno scenāriju novērtētā vērtība ir […];
b)
saskaņā ar optimistisko scenāriju novērtētā vērtība ir […];
c)
saskaņā ar pesimistisko scenāriju novērtētā vērtība ir […].
(68)
PZL Wrocław vērtības noteikšanā izmantoja šādus trīs elementus:
-
uzņēmuma finanšu prognozes, tai skaitā skaidras naudas plūsmu, neto peļņu un amortizāciju 2007.-2011. gadam ar jutīguma analīzi (mērens, optimistisks un pesimistisks scenārijs); skatiet 23. tabulu turpmāk;
-
diskonta likmi, kuras pamatā ir vidējā svērtā kapitāla cena (WACC), kas atbilst 10,25 %; un
-
pieņēmumu, ka pēc laikposma no 2007. līdz 2011. gadam skaidras naudas plūsma kļūst nemainīga.
23. tabula
Dažādie scenāriji, kas ietverti 2007. gada izpētē (PLN, tūkstoši)
Gads
2007. g.
2008. g.
2009. g.
2010. g.
2011. g.
Mērenais scenārijs
Skaidras naudas plūsma
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Neto peļņa
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Amortizācija
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Neto peļņa + amortizācija
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Optimistiskais scenārijs
Skaidras naudas plūsma
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Neto peļņa
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Amortizācija
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Neto peļņa + amortizācija
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Pesimistiskais scenārijs
Skaidras naudas plūsma
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Neto peļņa
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Amortizācija
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Neto peļņa + amortizācija
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(69)
Visu trīs novērtēšanas metožu diskonta likmes pamatā ir vidējā svērtā kapitāla cena, kas atbilst 10,25 % (20). Uzņēmuma finanšu prognožu, tai skaitā skaidras naudas plūsmas, neto peļņas un amortizācijas 2007.-2011. gadam ar jutīguma analīzi (mērens, optimistisks un pesimistisks scenārijs 2007.-2011. gadam) pamatā ir PZL Wrocław sniegtie dati. Saskaņā ar izpēti šo datu pamatā lielā mērā ir prognozētie pasūtījumi no Aizsardzības ministrijas.
(70)
Pamatojoties uz šo novērtējumu, kad tika noteikta uzņēmuma akciju vērtība, Polijas iestādes paļāvās uz pesimistisko scenāriju, kas sniedza zemākos rezultātus. Attiecīgi tās pieņēma, ka ķīlas parastās ķīlas veidā attiecībā uz PZL Wrocław akcijām tirgus vērtība ir vismaz PLN 20,3 miljoni (21). Tāpēc Polijas iestādes uzskata, ka kopā ar ķīlu attiecībā uz mehānismiem, kuru vērtība tobrīd bija PLN 5,5 miljoni, ķīlas vērtība tobrīd pārsniedza aizdevuma vērtību.
(71)
Turklāt, pamatojoties uz ekspertu veikto izpēti, RAA 2007. gadā uzskatīja, ka būtu pamatoti paļauties uz PZL Wrocław vērtību 2007. gada beigās, proti, […] apmērā, un apsvērt mēreno scenāriju. RAA arī uzskatīja, ka no sava ieguldījuma tā gūs peļņu. Tiešā peļņa, ko RAA varētu gūt, pamatojoties uz to, ka tā īstenotu parāda maiņu pret akcijām pamatkapitālā pirms pārdošanas un tai piederētu […] % akciju (kas ir aptuvenais procentuālais daudzums un bija provizoriskais pieņēmums, kuru izmantoja RAA), būtu vismaz PLN 48,5 miljoni.
(72)
Atbilstīgi Polijas iestādes apgalvoja, ka attiecībā uz 2007. gada aizdevumu RAA rīkojās kā ieguldītājs saistībā ar PZL Wrocław pārdošanu. Polijas iestādes arī norādīja, ka tādēļ 2007. gada aizdevumu nepiešķīra PZL Hydral, kā norādīts lēmumā uzsākt procedūru.
(73)
Pamatojoties uz jauno privatizācijas stratēģiju un 2007.-2010. gada pārstrukturēšanas plānu […] - […] pasaules vadošais aviācijas, kosmosa un aizsardzības nozares sistēmu un pakalpojumu piegādātājs un sniedzējs -, kura ieņēmumi 2009. gadā bija […], sāka sarunas par PZL Wrocław pārdošanu 2007. gada pirmajā ceturksnī un veica pienācīgu pārbaudi attiecībā uz PZL Wrocław 2007. gada jūlijā un augustā, kā arī 2008. gada februārī. Šīs sarunas bija rūpniecības uzņēmumu esošās sadarbības rezultāts.
(74)
[…] 2008. gada 31. janvārī iesniedza piedāvājumu par PZL Wrocław akcijām un pirmo reizi palielināja šo piedāvājumu 2008. gada 14. februārī. […] pārstāvji 2008. gada 17. un 18. martā organizēja tikšanos ar RAA. […] 2008. gada 2. aprīlī otrreiz palielināja savu piedāvājumu. Cena, kuru par akcijām piedāvāja 2008. gada 2. aprīlī, bija […] (kas atspoguļoja PZL Wrocław vērtību 2007. gada 31. decembrī), plus izmaiņas apgrozāmajos līdzekļos, ko aprēķināja saskaņā ar īpašu formulu. Polijas iestādes informēja Komisiju, ka formulas piemērošana, lai atspoguļotu peļņas izaugsmi, nozīmētu cenas pieaugumu […] apmērā.
(75)
Šis piedāvājums atbilda neatkarīgo ekspertu vērtības novērtējumam, ko pasūtīja RAA. Šajā vērtības noteikšanā, ko veica Doradztwo Ekonomiczne Dariusz Zarzecki, secināja, ka PZL Wrocław vērtība 2008. gada martā bija […], pamatojoties uz neto aktīvu vērtības metodi (NAV metode). Šajā metodē izmanto uz aktīviem vērstu pieeju attiecībā uz vērtības noteikšanu un ņem vērā aktīvu vērtību, kā arī kredīta un debeta pusi gan bilancē, gan ārpusbilancē. Tajā pašā laikā PZL Hydral vērtība, pamatojoties uz diskontētās naudas plūsmas metodi (DNP metode), kurā ņem vērā nākotnes ieņēmumus ne tikai no materiālajiem, bet arī nemateriālajiem aktīviem, kas pieder PZL Wrocław, tiek lēsta […] apmērā. Izpētē nav ietverta jutīguma analīze (t. i., tajā neapraksta dažādus scenārijus).
(76)
Saskaņā ar DNP metodi skaidras naudas plūsmas 2008. gada prognožu pamatā ir PZL Wrocław finanšu plāns 2007.-2013. gadam, kurā tiek pieņemts, ka inflācija būs tāda pati, kā 2008. gada februārī prognozēja Polijas Valsts banka par attiecīgo laikposmu. Kapitāla cenu novērtēja 16,65 % apmērā, ietverot bezriska likmi (4,70 %), tirgus riska prēmiju (7,17 %), nozares riska prēmiju (1,78 %) un tirgus izmēra prēmiju (3 %) un ļaujot ņemt vērā PZL Wrocław izmēru salīdzinājumā ar tā konkurentiem (piemēram […] vai […]). Attiecībā uz laikposmu, sākot no 2014. gada un turpmāk, izpētē ir pieņemts, ka skaidras naudas plūsma palielināsies par 3 % gadā (pamatojoties uz inflāciju 2 % apmērā).
24. tabula
PZL Wrocław nākotnes skaidras naudas plūsmas aplēses (PLN, tūkstoši)
Gads
2008. g.
2009. g.
2010. g.
2011. g.
2012. g.
2013. g.
Pašu kapitāla cena (%)
16,65
16,65
16,65
16,65
16,65
16,65
Nākotnes skaidras naudas plūsmas aplēses
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Diskontētās skaidras naudas plūsmas nākotnē aplēses
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(77)
Koriģētās neto aktīvu vērtības metode ir veids, kā noteikt “pastāvoša koncerna” vērtību, koriģējot visu aktīvu un saistību vērtību atbilstīgi patiesajai tirgus vērtībai (22). Saistību korekciju ar bilances vērtību PLN 18,35 miljonu apmērā līdz neto aktīvu vērtībai […] apmērā īstenoja, pamatojoties uz plānoto 2007. gada parāda maiņu pret akcijām pamatkapitālā. Pēdējā korekcijā ņēma vērā ārpusbilances aktīvus.
25. tabula
PZL Wrocław - koriģētā NAV metode (PLN, tūkstoši) (23)
Bilances vērtība
Neto aktīvu vērtība
Pamatlīdzekļi
25 710
[…]
Apgrozāmie līdzekļi
9 945
[…]
Saistības
18 350
[…]
Ārpusbilances aktīvi
0
[…]
Kopā
17 305
[…]
(78)
Koriģētā pamatlīdzekļu neto vērtība ir […], savukārt bilances vērtība ir līdz pat PLN 25,710 miljonu apmērā. Korekciju būtībā veic, izskaitļojot visu aktīvu patieso tirgus vērtību, pamatojoties uz izpēti, ko 2007. gada 29. martā sagatavoja un Komisijai iesniedza neatkarīgs eksperts - Realizacja Inwestycji Techniczno-ekonomicznych. Būtībā izpētē novērtē tāda nekustamā īpašuma kā ēku un zemes vērtību. Ēku vērtību novērtēja, izmantojot šādu formulu:
V = Cn(1-Lu/100) × R
“Cn” ir jaunas ēkas celtniecības izmaksas; “Lu” ir ēkas izmantojuma līmenis; “R” ir koeficients, kas ietver cenu atšķirības dažādos reģionos. Zemes vērtību nosaka, pamatojoties uz salīdzinošu pieeju, kurā uzskata, ka zemes cena ir vienāda ar cenu, ko iegūst par līdzīgu zemes gabalu, koriģējot to, lai atspoguļotu inflācijas diferenciāļus.
(79)
Saistību korekcija ar bilances vērtību PLN 18,350 miljonu apmērā līdz neto aktīvu vērtībai […] apmērā īstenoja, pamatojoties uz plānoto 2007. gada parāda maiņu pret akcijām pamatkapitālā.
(80)
Pēdējā korekcijā ņēma vērā ārpusbilances aktīvus. Posteņi, kas nav ietverti bilancē, bet kas saskaņā ar izpētes veicēju sacīto ir jāietver vērtības noteikšanā, ir šādi: “cilvēkresursu organizēšana” un “ražošanas procesa organizēšana”, ņemot vērā novērtējumā ietvertos nekvantificējamos aspektus, kas saistīti ar uzņēmuma vadības vērtību.
(81)
Pēc […] piedāvājuma Polijas iestādes 2008. gada martā Komisijai iesniedza paziņojumu par plānu kā pārstrukturēšanas atbalstu PZL Hydral, pieņemot, ka PZL Wrocław pārdotu par […]. Tās arī iekļāva 2007. gada aizdevumu un papildu aizdevumu PLN 4 miljonu vērtībā, ko piešķirs PZL Wrocław saistībā ar pasākumiem, lai pabeigtu sarunas ar […].
(82)
Papildu aizdevumu (turpmāk - 2008. gada aizdevums) piešķīra 2008. gada 2. aprīlī, kad RAA saņēma informāciju par piedāvājuma otro palielināšanu. RAA piešķīra šo aizdevumu kā pārejas aizdevumu līdz laikam, kad tiktu pabeigts darījums ar […]. PZL Wrocław bija vajadzīga nauda, lai nodrošinātu Aizsardzības ministrijas pasūtījumu pieaugumu.
(83)
Aizdevumu piešķīra uz pieciem gadiem ar mainīgo procentu likmi, pamatojoties uz Komisijas atsauces likmi Polijai (6,42 % piešķiršanas laikā), un nodrošināja ar šādu ķīlu:
-
reģistrēta ķīla attiecībā uz PZL Wrocław pamatlīdzekļiem (četri mehānismi un aprīkojums) PLN 2,8 miljonu vērtībā, ko reģistrēja ķīlu reģistrā;
-
tiesības uz debitoru parādiem saskaņā ar komerclīgumu par summu PLN 5,2 miljonu apmērā.
(84)
Tādēļ Polijas iestādes uzskata, ka ķīlu vērtība pārsniedz aizdevuma vērtību.
(85)
Aizdevumu piešķīra, lai PZL Wrocław varētu iegūt mehānismus, kas vajadzīgi ražošanas procesam. RAA piešķīra 2008. gada aizdevumu, kad sarunas ar […] jau bija risinājušās krietnu laiku, pamatojoties uz to, ka aizdevumu atmaksātu vai nu PZL Wrocław, izmantojot savus paša līdzekļus, vai arī ieguldītājs.
(86)
Pamatojoties uz iepriekš sacīto, Polijas iestādes apgalvoja, ka RAA nerīkojās veidā, kas būtu salīdzināms ar privāta ieguldītāja rīcību, bet gan kā persona, kura pārdod PZL Wrocław.
(87)
Polijas iestādes tāpat informēja Komisiju, ka PZL Wrocław darbību 2008. gadā daļēji finansēja operatīvā izpirkumnoma. Divus operatīvās izpirkumnomas līgumus - […] un […] - 2008. gada jūnijā parakstīja ar privātu uzņēmumu […]. Izpirkumnomas neto vērtība saskaņā ar šiem līgumiem bija EUR 271 002 un EUR 401 263,20 (PLN 0,82 miljoni, ietverot pievienotās vērtības nodokli) (24). PZL Wrocław izpirkumnomas izmaksas saskaņā ar šiem līgumiem bija EUR 88 762,30, kas ir atšķirība starp mehānismu neto vērtību un izpirkumnomas neto vērtību. Šie līgumi funkcionē līdzīgi aizdevumiem, un iznomātais objekts ir ķīla. Pēc izpirkumnomas beigu datuma PZL Wrocław iegūs tiesības iegādāties mehānismu par summu EUR 5 835 apmērā. Pirms šo izpirkumnomas līgumu noslēgšanas ar PZL Wrocław, […] veica pilnīgu analīzi attiecībā uz uzņēmuma finansiālo un ekonomikas situāciju, tai skaitā attiecībā uz tā spēju nodrošināt pietiekamu skaidras naudas plūsmu, lai atmaksātu iemaksas.
(88)
Savā sākotnējā paziņojumā Polijas iestādes arī atsaucās uz parāda maiņu pret akcijām pamatkapitālā, kas bija paredzēta plānā PLN 13,5 miljonu (plus procenti) vērtībā.
(89)
Sarunas par akciju nodošanas līguma termiņiem un noteikumiem pabeidza 2008. gada martā un aprīlī. Tomēr 2008. gada 14. aprīlī […] atsauca savu piedāvājumu. Saskaņā ar Polijas iestāžu sacīto iespējamais iemesls šādai atsaukšanai bija būtiskās izmaiņas, kas bija izveidojušās pasaules tirgū ekonomikas krīzes dēļ.
(90)
Saistībā ar to, ka […] izstājās no sarunām, pārdošanas procesu sāka atkārtoti. Pārdošanu izsludināja vietējā un starptautiskajā presē kā aicinājumu piedalīties sarunās par 100 % PZL Wrocław akciju iegādi. Uzaicinājumu 2008. gada 19. maijā publicēja Puls Biznesu (Uzņēmējdarbības pulss), kas ir lielākais specializētais izdevums Polijā, un Rzeczpospolita, kas ir valsts lielākā dienas avīze. Pēc tam, 2008. gada 20.-26. maijā, to publicēja Flight International, kas ir pasaules mēroga specializēts aviācijas žurnāls. Informāciju par plānoto pārdošanu 2008. gada novembrī publicēja Raport Wojsko Technika Obronność, kas ir aviācijas žurnāls poļu valodā, kuru lasa starptautiskā sabiedrība. Netika saņemts neviens piedāvājums par akciju iegādi.
(91)
Tādēļ īstenoja turpmākus centienus un iepriekš minēto informāciju nosūtīja uzņēmumiem, kas varētu būt ieinteresēti PZL Wrocław iegādē, un ar šo informāciju uzņēmumus tieši iepazīstināja PZL Hydral. Polijas iestādes ir norādījušas, ka pārdošanu reklamēja gadatirgu un nozares pasākumu laikā, tai skaitā gaisa parādēs (25), kā arī vēstulēs, ko nosūtīja vairāk nekā 80 uzņēmumiem. Polijas iestādes ir arī norādījušas, ka informācija par pārdošanu bija nepārtraukti pieejama PZL Hydral tīmekļa vietnē, kuru gadā apmeklē 500 000 lietotāji. Ņemot vērā PZL Wrocław ražošanas nozares specifiku (kā preču un pakalpojumu piegādātājs Polijas bruņotajiem spēkiem, PZL Wrocław ir valsts drošībai īpaši nozīmīgs uzņēmums) un samērā augsto aviācijas nozares koncentrācijas līmeni pasaulē, kā rezultātā ir diezgan mazs skaits potenciālo ieguldītāju, Polijas iestādes ir argumentējušas, ka visiem potenciālajiem ieguldītājiem bija iespēja iegūt informāciju par PZL Wrocław pārdošanu un piedalīties šajā privatizācijas procesā. Tādēļ saskaņā ar Polijas iestāžu sacīto visa nozare bija informēta par pārdošanu.
(92)
Pārdošanas paziņojums bija tikai uzaicinājums piedalīties sarunās un neietvēra konkrētus nosacījumus.
(93)
Pēc Polijas iestāžu atkārtotajiem centieniem, 2008. gada otrajā pusē RAA saņēma pirmo ieinteresētības apliecinājumu un vēlāk arī piedāvājumu no […]. RAA 2008. gada otrajā pusē saņēma otro ieinteresētības apliecinājumu, šoreiz no […].
(94)
[…] 2008. gada 30. septembrī iesniedza provizorisku nesaistošu piedāvājumu par PZL Wrocław akciju iegādi 100 % apmērā (turpmāk - 2008. gada 30. septembra piedāvājums) par summu […] apmērā. […] ir ieguldījumu fonds, kurš iegulda privāta kapitāla tirgū un kura īpašniekam (privātpersonai) pieder arī 100 % no […] (26). Šo 2008. gada 30. septembra piedāvājumu izteica par uzņēmumu bez parādiem, un tā nosacījums bija, lai 2009. gada finanšu rezultāti (it sevišķi neto peļņu un EBITDA) būtu līdzīgi 2008. gada finanšu rezultātiem. It sevišķi, lai tiktu sasniegts vismaz EBITDA […] apmērā, un 2009. gada neto peļņai bija jābūt vismaz […]; turklāt pārdošanas apjomu pieaugumam bija jābūt 5 % apmērā. Tomēr finanšu krīzes dēļ PZL Wrocław ienākumi samazinājās par apmēram 35 %, un piedāvājumā noteiktie kritēriji netika sasniegti. PZL Hydral 2009. gada pirmajā ceturksnī jau pilnībā apzinājās, ka finanšu rezultāts nenodrošinās atbilstību obligātajam slieksnim, kas noteikts […] piedāvājumā. Turklāt 2009. gada sākumā apstiprināja pasūtījumu samazinājumu no Aizsardzības ministrijas, kas būtiski ietekmēja uzņēmuma peļņu attiecīgajā gadā. Ar […] nav uzturēta turpmāka saziņa.
(95)
[…], kas ir […] uzņēmums, kurš ir starp pasaules lielākajiem tehnoloģiski progresīvu aviācijas ražojumu (komerciālās, reģionālās, korporatīvās un militārās aviācijas gaisa kuģiem) un rūpniecisku ražojumu piegādātājiem un kura 2009. gada apgrozījums bija […], 2009. gada pirmajā ceturksnī sāka sarunas, lai iegādātos PZL Wrocław akcijas.
(96)
Šis uzņēmums veica pienācīgu pārbaudi laikposmā no 2009. gada 20. aprīļa līdz 12. maijam. Pamatojoties uz šo pārbaudi, uzņēmums 2009. gada 20. augustā parakstīja saprašanās memorandu (norādot plānotā darījuma vispārējo izklāstu) ar RAA par PZL Wrocław akciju iegādi par summu […] apmērā. RAA apņēmās nodrošināt, ka nevienam no PZL Wrocław aktīviem nebūtu piemērotas PZL Hydral publisko kreditoru prasības. Saprašanās memorandā pieņēma, ka RAA iegādātos 100 % no PZL Wrocław akcijām un tad tās pārdotu ieguldītājam. Ieguldītājs uzņēmās veikt savu detalizēto ieguldījumu plānu, kura vērtība pēc pārdošanas palielinātos par […]. RAA, PZL Hydral un […] 2009. gada 18. decembrī parakstīja pamatlīgumu. Šā līguma 2. pielikumu, kas paredz noteikumus, kuri reglamentē daļējo parāda maiņu pret akcijām pamatkapitālā, 2007. un 2008. gada aizdevuma daļēju dzēšanu un daļēju atmaksu, noslēdza 2010. gada 12. martā.
(97)
Polijas iestādes apstiprināja, ka pārdošanai nepiemēroja nosacījumu, it sevišķi par to, ka tiktu saglabātas darba vietas. Polijas iestādes arī informēja Komisiju, ka ieguldītājam bija rīcības brīvība noteikt savus darījumus ar Aizsardzības ministriju.
(98)
Detalizēts apraksts par sarunām ar […] ir pieejams VI punktā.
II.6. Polijas iestāžu veiktais juridiskais novērtējums par plānu
(99)
Polijas iestādes norādīja, ka pārstrukturēšanas vispārējās izmaksas būtu PLN 262,2 miljoni, kas sadalās šādi: parāda publiskajiem kreditoriem PLN 234 miljonu apmērā pārstrukturēšana, citu finanšu pārstrukturēšana PLN 11,5 miljonu apmērā, ieguldījumi PLN 11 miljonu apmērā, aktīvu pārstrukturēšana PLN 5,6 miljonu apmērā un darbinieku pārstrukturēšana PLN 0,3 miljonu apmērā.
(100)
Saskaņā ar Polijas iestāžu sacīto PZL Hydral pārstrukturēšanas vispārējās izmaksas segtu valsts atbalsts PLN 130,5 miljonu apmērā un paša uzņēmuma ieguldījums PLN 132 miljonu apmērā. Saskaņā ar šo plānu paša uzņēmuma ieguldījums ir 50,3 % no pārstrukturēšanas izmaksām. Paša uzņēmuma ieguldījums ietver ieņēmumus no pamatlīdzekļu un akciju pārdošanas, kā arī līdzekļiem, ko nodrošinās nākotnes ieguldītājs PZL Wrocław.
(101)
Attiecībā uz kompensācijas pasākumiem plānā tika ierosināts pārdot dažus no ražošanas aktīviem, ko laikposmā no 2004. līdz 2006. gadam daļēji īstenoja, novedot pie ražošanas jaudas samazinājuma. Saskaņā ar plānu mehānismu un aprīkojuma pārdošana samazinātu uzņēmuma ražošanas jaudu kopumā par 380 000 mašīnstundām, t. i., par 42 %. Lielākā daļa plānotā samazinājuma (315 000 mašīnstundas) jau ir īstenota. Polijas iestādes apgalvoja, ka viena trešdaļa šā samazinājuma nebija vajadzīga, lai atjaunotu uzņēmuma dzīvotspēju, bet to paredzēja, lai samazinātu ražošanas apjomu rūpniecisko hidraulisko sistēmu jomā, kas ir mazu peļņu nesoša nozare, kurā uzņēmums izlēma samazināt savas iesaistīšanās līmeni.
(102)
Turklāt plānā bija norādīts, ka plānotā atturēšanās no konkrētām (iespējams, peļņu nesošām) darbībām un tādu aktīvu pārdošana, kas nav saistīti ar ražošanu, ir jāuzskata par kompensācijas pasākumiem Pamatnostādņu par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (27) (turpmāk - Pamatnostādnes glābšanai un pārstrukturēšanai) izpratnē. Visbeidzot, Polijas iestādes apgalvoja, ka PZL Wrocław privatizācija, kas uzņēmuma konkurentiem ļaus iegūt PZL Hydral ražošanas jaudu, zinātību un tirgus daļu, arī ir jāuzskata par kompensācijas pasākumu.
III. KOMISIJAS PAUSTĀS BAŽAS, UZSĀKOT UN PAPLAŠINOT OFICIĀLO IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRU
(103)
Plānu paziņoja kā pārstrukturēšanas scenāriju saskaņā ar Pamatnostādnēm glābšanai un pārstrukturēšanai. Tādēļ Komisijas iepriekšējā novērtējuma pamatā bija informācija, kas attiecīgajā brīdī bija Komisijas rīcībā. Pamatojoties uz šo informāciju, Komisija pauda turpmāk aprakstītās bažas.
(104)
Attiecībā uz uzņēmuma atbilstību pārstrukturēšanas atbalsta saņemšanai saskaņā ar Pamatnostādnēm glābšanai un pārstrukturēšanai Komisija apšaubīja to, ka PZL Hydral nebija guvis labumu no glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalsta iepriekšējo desmit gadu laikā.
(105)
It sevišķi Komisija vēlējās noskaidrot, vai saistību attiecībā pret publiskajiem kreditoriem neizpilde vai novēlota izpilde nebūtu jāuzskata par valsts atbalstu. Komisija norādīja, ka, ja iestāde, kas iekasē sociālā nodrošinājuma iemaksas, ilgstoši pieņem šādu iemaksu neveikšanu vai novēlotu veikšanu, tas saņēmējam neapšaubāmi nodrošina priekšrocību, jo tiek samazināts slogs, ar kuru apliktu saņēmēju sociālā nodrošinājuma sistēmas parasta piemērošana (28). Komisija, lai gan atzīst, ka publiskie kreditori veica konkrētus piemērošanas pasākumus, apšaubīja, ka tie bija pietiekami, vai, ja tos veica vēlāk, ka tie bija efektīvi, it sevišķi attiecībā uz ķīlu, kura bija publisko kreditoru rīcībā un uz kuru varēja paļauties. Tādēļ šajā procedūras posmā Komisija apšaubīja, ka publisko kreditoru rīcība bija saskaņā ar to, kā šādos apstākļos būtu rīkojušies privāti kreditori.
(106)
Komisija arī pauda bažas attiecībā uz citiem pasākumiem, par kuriem Polijas iestādes apgalvoja, ka tie neietver valsts atbalstu.
(107)
Komisija apšaubīja, vai saistību attiecībā pret publiskajiem kreditoriem daļēja atmaksāšana un daļēja norakstīšana, par ko Polijas iestādes ziņoja kā par pasākumu, kurš neietver valsts atbalstu, atbilst privātā kreditora noteikumam.
(108)
Komisija arī pauda šaubas attiecībā uz plāna atbilstību iekšējam tirgum, ņemot vērā Pamatnostādņu glābšanai un pārstrukturēšanai 31. un nākamos punktus.
(109)
Komisija apšaubīja, vai ierosinātais ieguldījums bija reāls un patiess un vai tādējādi plāns atbilst Pamatnostādņu glābšanai un pārstrukturēšanai 43.-45. punktam. Komisija apšaubīja, vai plānotos ieņēmumus no PZL Wrocław pārdošanas, pat ja tos gūtu, var uzskatīt par paša uzņēmuma ieguldījumu pārstrukturēšanā. Kā minēts iepriekš, PZL Wrocław nodibināja 2004. gada beigās. Saskaņā ar plānu ražošanas aktīvi bija jānodod un privatizācijas process bija jāsāk jau 2007. gadā. Potenciālo ieguldītāju sākotnējie piedāvājumi bija jāiesniedz līdz 2007. gada ceturtajam ceturksnim un pēc sarunām 2008. gada pirmajā pusē bija jānoslēdz provizorisks pārdošanas līgums. Tomēr laikā, kad pieņēma lēmumu par procedūras uzsākšanu, Komisija nebija informēta par nekādu potenciālo ieguldītāju ieinteresētību par PZL Wrocław iegādi.
(110)
Komisija arī pauda šaubas, vai plāns nodrošinātu ilgtermiņa dzīvotspēju, kā paredzēts Pamatnostādņu glābšanai un pārstrukturēšanai 34.-37. punktā. Komisija novēroja, ka plānotajā pārstrukturēšanā galveno vērību pievērsa finanšu pārstrukturēšanai, t. i., apmēram 90 % no visām pārstrukturēšanas izmaksām bija rezervētas nokavēto saistību attiecībā pret publiskajiem kreditoriem atmaksāšanai. Tādēļ pārējie pārstrukturēšanas pasākumi bija samērā ierobežoti. Komisija arī atzīmēja, ka, kā jau paskaidrots, laikā, kad pieņēma lēmumu par procedūras uzsākšanu, tā nebija informēta par nekādu potenciālo ieguldītāju ieinteresētību. Polija arī norādīja, ka varētu būt vajadzīgi turpmāki pārstrukturēšanas pasākumi pēc uzņēmuma privatizācijas, kas rosināja papildu šaubas par plāna dzīvotspēju.
(111)
Komisija arī paziņoja, ka tai vajadzīgi turpmāki paskaidrojumi attiecībā uz ierosināto kompensācijas pasākumu atbilstību Pamatnostādņu glābšanai un pārstrukturēšanai 38.-42. punktam. Polijas iestādes paziņojumā argumentēja, ka vismaz viena trešdaļa ražošanas jaudas samazinājuma bija paredzēta, lai samazinātu jaudu mazu peļņu nesošajā rūpniecisko hidraulisko sistēmu nozarē. Pamatojoties uz savā rīcībā esošo informāciju, Komisija apšaubīja, ka uzņēmuma īstenotais vai plānotais ražošanas jaudas samazinājums būtu pietiekams. Komisija arī atzīmēja, ka vismaz daži no ierosinātajiem pasākumiem šķita vajadzīgi, lai sasniegtu ilgtermiņa dzīvotspēju. It sevišķi Komisija norādīja, ka iepriekš īstenotā dažu ražošanas aktīvu pārdošana šķita īpaši paredzēta dzīvotspējas atjaunošanai. Tāpat plānotā nekustamā īpašuma pārdošana būtu finansējuma avots, nevis kompensācija par konkurences izkropļošanu.
IV. POLIJAS APSVĒRUMI PAR OFICIĀLAS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS UZSĀKŠANU
(112)
Polijas iestādes iesniedza savus komentārus par lēmumu uzsākt procedūru attiecībā uz iespēju piemērot privātā kreditora testu paziņotajam scenārijam, t. i., saistībā ar kapitāla ieguldījumu.
(113)
Polijas iestādes paziņoja, ka ierosinātā norakstīšana bija saskaņā ar privātā kreditora noteikumu, ņemot vērā to, ka publiskie kreditori iegūtu vairāk gadījumā, ja PZL Hydral aktīvi tiktu pārdoti, nevis tad, ja uzņēmums bankrotētu. Polijas iestādes arī paziņoja, ka šāda viedokļa pamatā bija ekonomiska un finanšu analīze un ka to atbalstīja iesaistītie publiskie kreditori.
(114)
Polijas iestādes apgalvoja, ka divi kapitāla ieguldījuma gadījumi, ko RAA piešķirtu PZL Hydral un kas saskaņā ar paziņojumu bija jārezervē atmaksai publiskajiem kreditoriem, nekavēja piemērot privātā kreditora noteikumu.
(115)
Turklāt Polijas iestādes apgalvoja, ka PZL Wrocław tirgus vērtība bija cieši saistīta ar to, ka uzņēmumam bija aviācijas sertifikāti un ieroču tirdzniecības atļaujas, kā arī ar tā unikāli pieredzējušo un kvalificēto darbaspēku. Bankrota gadījumā būtu neiespējami atjaunot šo organizāciju tādā mērā, kas būtu pieņemams aviācijas uzraudzības dienestiem.
(116)
Polijas iestādes novērtēja paša uzņēmuma ieguldījumu PLN 130 miljonu vērtībā, kas veidotu līdz 50 % no pārstrukturēšanas izmaksām, pat ja publisko parādu izpildes nepiemērošanu uzskatītu par valsts atbalstu. Turklāt Polijas iestādes atzīmēja, ka aktīvu pārdošana jau norisinājās, tādēļ saistībā ar pārstrukturēšanu notiktu atbrīvošanās no visiem plānā paredzētajiem aktīviem.
(117)
Attiecībā uz plāna ilgtermiņa dzīvotspēju Polijas iestādes apstiprināja, ka pārstrukturēšanas mērķi tika pienācīgi īstenoti. It sevišķi process ražošanas koncentrēšanai PZL Hydral teritorijas austrumu daļā nodrošināja fiksēto izmaksu samazinājumu, darbības uzlabojumus ražošanā un papildu ieņēmumus no atbrīvoto telpu iznomāšanas. Turklāt ražošanas un pārdošanas darbības (tai skaitā 570 darbiniekus) pārvietoja uz PZL Wrocław, kas tajā laikā bija ekonomiski dzīvotspējīgs (2008. gada pirmo desmit mēnešu dati). PZL Wrocław neto peļņu 2008. gada beigās aprēķināja apmēram PLN 6 miljonu apmērā, un pārdošana nodrošināja PLN 50 miljonus. Polijas iestādes papildināja, ka, kopš vienošanās panākšanas par privātā kreditora scenāriju 2007. gada ceturtajā ceturksnī, gan PZL Hydral, gan PZL Wrocław ir laikus samaksājis savas pašreizējās saistības publiskajiem kreditoriem.
V. TREŠO PERSONU APSVĒRUMI
(118)
Komisija nesaņēma nekādus trešo pušu apsvērumus.
VI. NOTIKUMI PĒC OFICIĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAS - PĀRSKATĪTAIS PLĀNS
(119)
Polijas iestādes uzskata, ka PZL Wrocław akciju pārdošanas cena, ko piedāvāja […], atbilst šā uzņēmuma tirgus vērtībai. Saskaņā ar Polijas iestāžu sacīto piedāvātā cena atspoguļoja uzņēmuma finansiālo situāciju, kas 2009. gadā pasliktinājās finanšu krīzes dēļ, kā arī saistībā ar Polijas bruņoto spēku pasūtījumu samazinājumu.
(120)
Polijas iestādes arī norādīja, ka šī cena atspoguļoja makroekonomiskos apstākļus. Varšavas biržā vien Varšavas biržas indekss (WIG) samazinājās par 36 %. Laikā no 2008. gada aprīļa ([…] izstāšanās no sarunām) līdz 2009. gada jūnijam krasi pazeminājās tirgus kategorija uzskaitītajiem aviācijas nozares uzņēmumiem, kam ir PZL Wrocław līdzīgs ražošanas profils. Akcijas […], kam pieder […], samazinājās par […] %, akcijas […] - par […] % un akcijas […] - par […] %.
(121)
[…] veica pienācīgu pārbaudi (skatiet 96. punktu). Pārbaudē salīdzināja skaitļus attiecībā uz […] no 32 aviācijas nozares uzņēmumiem. Pēc tam pārbaudē aprēķināja vidējo koeficientu, kas noteica, kā šie […]. Šos koeficientus piemēroja […]. Rezultātā ieguva […].
(122)
Tomēr sarunas ar RAA par ieguldītāja novērtējumu liek noprast, ka šajā posmā […] ir lielā mērā atkarīgs no viena klienta, proti, Polijas bruņotajiem spēkiem, no kā uzņēmums cer saņemt […] % no plānotajiem ieņēmumiem 2010.-2013. gadā saskaņā ar modernizācijas programmu, kuras rezultāts ir neskaidrs, un varētu sākt bankrota procedūru, ja PZL Wrocław finanšu situācija neuzlabojas 2010. gadā.
(123)
Pamatojoties uz iepriekš aprakstīto, ieguldītājs turpina apgalvot, ka, piedāvājot […] par PZL Wrocław akcijām, tas par tām de facto samaksās uzcenojumu.
(124)
Tiklīdz kā bija zināma ieguldītāja piedāvātā cena, RAA sāka sarunas ar publiskajiem kreditoriem par to prasību daļēju atmaksāšanu un daļēju norakstīšanu, kā noteikts plānā, pamatojoties uz PZL Hydral aktīvu pārdošanas ieņēmumiem bez papildu kapitāla ieguldījuma.
(125)
Šajā saistībā 2010. gada 15. janvārī RAA pasūtīja izpēti, kas bija jāveic Ernst&Young. Ernst&Young kā neatkarīgam ekspertam uzdeva salīdzināt šos divus scenārijus:
-
PZL Hydral, tai skaitā tā meitasuzņēmuma, PZL Wrocław, bankrota procedūra;
-
saistību nokārtošana, pamatojoties uz PZL Wrocław pārdošanas […] ieņēmumiem par […] un PZL Hydral citu aktīvu pārdošanas ieņēmumiem.
(126)
Ernst&Young novērtēja katra konkrētā publiskā kreditora, proti, Sociālās apdrošināšanas biroja, Lejassilēzijas reģiona nodokļu pārvaldes, Vroclavas Psie Pole nodokļu pārvaldes, Vroclavas pilsētas domes, Valsts Invalīdu rehabilitācijas fonda, Lejassilēzijas reģionālā biroja un Finanšu ministrijas, situāciju. Analīzē nav iekļauta RAA, jo tā nebija PZL Hydral kreditors, bet gan tikai akcionārs.
(127)
Ernst&Young izpēte tika pabeigta 2010. gada 24. februārī. Izpētes pamatā bija konservatīva pieeja: kvantificēja tikai tās summas, ko paredzēta tieši atgūt saskaņā ar katru scenāriju. Tādēļ analīzē neņēma vērā alternatīvās izmaksas (29), ilgtermiņa peļņas prognozes un inflāciju.
(128)
Bankrota scenārijs, kura rezultātā notiktu likvidācija, tika analizēts, pieņemot, ka likvidācija būtu samērā efektīva. Tajā kā uz tā metodikas pamatu atsaucas uz pienācīga privāta kreditora testa prasībām, pamatojoties uz judikatūru (Spānija pret Komisiju un Hamsa pret Komisiju), kurā analizē valsts struktūras rīcību, skatoties no privāta kreditora perspektīvas, kas cenšas iegūt maksājumu no debitora, kurš nonācis finansiālās grūtībās (30). Ziņojuma pamatā ir katra konkrētā kreditora analīze, ņemot vēra it sevišķi kreditora ķīlu attiecībā uz debitora aktīviem un mēru, kādā prasības var apmierināt gadījumā, ja debitors bankrotē (31).
(129)
Lai noteiktu aktīvu vērtību bankrota gadījumā, Ernst&Young izpētē pieņēma, ka nekustamo pamatlīdzekļu pārdošanas par diskontētu cenu vērtība bija 50 % no to patiesās vērtības. Lai noteiktu patieso vērtību, Ernst&Young paļāvās uz 16. starptautiskajā finanšu pārskatu standartā noteiktajām metodēm attiecībā uz īpašumu, rūpnīcu un aprīkojumu un izmantoja visus pieejamos neatkarīgu ekspertu novērtējumus. Šo 50 % samazinājumu pamato bankrota procedūru zemā efektivitāte Polijā, kur ieņēmumu no aktīvu pārdošanas vidēji veido 26,86 % no to patiesās vērtības.
(130)
Ernst&Young izpētē arī atzīmēts, ka ieņēmumi, ko publiskie kreditori var prognozēt bankrota scenārija gadījumā, ir atkarīgi no attiecīgās šķiras, kura ir to ķīlai attiecībā uz aktīviem, kam ir piemērotas hipotēkas. Šajā nolūkā Ernst&Young izpētē nodrošina katram PZL Hydral aktīva komponentam piemēroto hipotēku pārskatu, attiecīgo hipotēku vērtību un kreditoru kategoriju.
(131)
Pamatojoties uz iepriekšējos divos punktos izklāstītajiem pieņēmumiem, Ernst&Young ir aprēķinājis, ka kopējā atgūstamā summa bankrota gadījumā no aktīviem, kas nodrošināti ar hipotēkām, ir PLN 52,4 miljoni; trīs publiskie kreditori (Valsts Invalīdu rehabilitācijas fonds, Lejassilēzijas reģionālais birojs un Finanšu ministrija) nespēs atgūt neko, un pārējie kreditori spēs atgūt šādas summas: Sociālās apdrošināšanas birojs - PLN 44,8 miljonus, Lejassilēzijas reģiona nodokļu pārvalde - PLN 2,3 miljonus, Vroclavas Psie Pole nodokļu pārvalde - PLN 0,457 miljonus un Vroclavas pilsētas dome - PLN 4,9 miljonus.
(132)
Ieņēmumu faktiskā summa bankrota scenārija gadījumā ir jākoriģē, pievienojot summu, kas ir atgūta no citiem PZL Hydral aktīviem, t. i., PLN 13,5 miljoni (32). Tātad bankrota ieņēmumi ir PLN 66 miljoni, kā parādīts 26. tabulā.
(133)
Aktīvu pārdošanas scenārijs paredz visu plānā minēto PZL Hydral aktīvu pārdošanu par PLN 122 323 202,31: Zakład Produkcji Hydrauliki“Hydral”Sp. z o.o. par […], BBCenter nekustamo īpašumu par […], automašīnu parku par […], Zakład Cieplowniczy“Term-Hydral”Sp. z o.o. par […], elektrostaciju (GSZ) par […], PZL Wrocław par […], lējumu rūpnīcu par PLN […], mazākuma akcijas par […] un PZL Hydral pienākošos summu […] apmērā atmaksāšanu.
26. tabula
Pārdošanas scenārija un bankrota scenārija salīdzinājums, ņemot vērā PZL Hydral situāciju 2010. gadā (PLN), kā izklāstīts Ernst&Young izpētē
Publiskais kreditors
Saistību kopējā summa (33)
Ieņēmumi bankrota scenārija gadījumā
Ieņēmumi aktīvu pārdošanas scenārija gadījumā
Sociālās apdrošināšanas birojs
192 427 569,63
58 326 475,00
91 857 554,58
Lejassilēzijas reģiona nodokļu pārvalde
59 579 407,58
2 294 047,11
18 250 999,45
Vroclavas Psie Pole nodokļu pārvalde
532 432,60
456 768,68
456 800,00
Vroclavas pilsētas dome
27 087 078,25
4 928 184,34
4 930 000,00
Valsts Invalīdu rehabilitācijas fonds
12 884 457,46
-
5 007 169,46
Lejassilēzijas reģionālais birojs
1 320 678,82
-
1 320 678,82
Finanšu ministrija
24 050 232,71
-
500 000,00
Kopā
317 881 857,5
66 005 475,13
122 323 202,31
(134)
Šajā 26. tabulā ir norādīts, ka saskaņā ar Ernst&Young izpēti Sociālās apdrošināšanas birojs atgūtu 47,7 % no savām prasībām, Lejassilēzijas reģiona nodokļu pārvalde atgūtu 30,6 %, Vroclavas Psie Pole nodokļu pārvalde - 85,8 %, Vroclavas pilsētas dome - 18,2 %, Lejassilēzijas reģionālais birojs atgūtu visas savas prasības, savukārt Valsts Invalīdu rehabilitācijas fonds atgūtu 38,9 % un Finanšu ministrija - 2,1 %.
(135)
Saskaņā ar Polijas tiesību aktiem, tiklīdz kā publiskie kreditori piekrīt savu prasību nokārtošanai, daļēji tās norakstot, procenti vairs netiek uzkrāti attiecībā uz šīm prasībām un tos piemēro tikai tad, ja saistības netiek nokārtotas, kas tā būtu bankrota scenārija gadījumā. Tādēļ 26. tabulā parādītās saistības ietver atbilstīgus procentus, ko piemēro atpakaļejoši no 2007. gada vienošanās datuma, attiecībā uz visiem publiskajiem kreditoriem, izņemot Lejassilēzijas reģiona nodokļu pārvaldi (kam joprojām piemēro procentus attiecībā uz dažām nodokļu saistībām) un Lejassilēzijas reģionālo biroju (kuram joprojām piemēro procentus) to prasību īpašo juridisko iezīmju dēļ.
(136)
Jāatzīmē, ka attiecībā uz Vroclavas pilsētas domi, Valsts Invalīdu rehabilitācijas fondu un Lejassilēzijas reģiona nodokļu pārvaldi pārskatītajā plānā ir paredzēta daļēja atmaksas atlikšana publiskajiem kreditoriem un atmaksa iemaksās attiecībā uz daļu šo saistību līdz PZL Hydral aktīvu pārdošanai, t. i., saistības tiktu atmaksātas daļēji. It sevišķi vienošanās paredz detalizētu noteikumu attiecībā uz:
-
summas PLN 4,9 miljonu apmērā, ko uzņēmums ir parādā Vroclavas pilsētas domei, atmaksa tiek atlikta;
-
summas PLN 5 miljonu apmērā, ko uzņēmums ir parādā Valsts Invalīdu rehabilitācijas fondam, atmaksa tiek atlikta;
-
PLN 18,25 miljonus izmantos, lai daļēji atmaksātu summu, ko uzņēmums ir parādā Lejassilēzijas reģiona nodokļu pārvaldei; daļa šīs atmaksas ir atlikta, daļu maksās iemaksu veidā (34) un daļu atmaksās ar procentiem, kuri ir aprēķināti maksājuma datumā.
(137)
Pamatojoties uz iepriekš aprakstīto, saskaņā ar Ernst&Young izpēti (skatiet 26. tabulu) kreditori kopā saņemtu PLN 122 miljonus PZL Wrocław un citu PZL Hydral aktīvu pārdošanas gadījumā, savukārt bankrota gadījumā, kā rezultātā PZL Hydral likvidētu, kreditori saņemtu tikai PLN 66 miljonus, un trīs no tiem (Finanšu ministrija, Lejassilēzijas reģionālais birojs un Valsts Invalīdu rehabilitācijas fonds) nesaņemtu neko.
(138)
Pārdošanas scenārijā visi publiskie kreditori kopā norakstīs PLN 195 miljonus no publiskajām saistībām. Neskatoties uz to, katrs publiskais kreditors iegūst vairāk pārdošanas scenārija gadījumā, nekā bankrota scenārija gadījumā. Kopā publiskie kreditori atgūtu 38,5 % no summas, ko uzņēmums ir tiem parādā.
(139)
Polijas iestādes informēja Komisiju, ka, pamatojoties uz Ernst&Young izpētes rezultātiem, publiskie kreditori piekrita savu prasību daļējai atmaksāšanai 2010. gadā.
(140)
Saistībā ar sarunām ar […] RAA piekrita, ka tās aizdevumi tiktu daļēji apmainīti, daļēji atmaksāti un daļēji anulēti. Saskaņā ar pamatlīguma 2. pielikumu RAA bija paredzēts daļu 2007. gada aizdevuma pamatsummas un daļu 2008. gada aizdevuma pamatsummas, kas kopā ir […], konvertēt PZL Wrocław akciju kapitālā un apgrozāmajos līdzekļos, kā arī anulēt procentus par summu […] apmērā attiecībā uz 2007. gada aizdevumu. Pēc šīs maiņas PZL Wrocław akciju kapitālu bija paredzēts samazināt, šajā saistībā iesniedzot pieteikumu attiecīgās jurisdikcijas tiesā.
(141)
Polijas iestādes norādīja, ka PZL Wrocław finanšu situācijas pasliktināšanās tika novērota tikai 2009. gadā, un to izraisīja ekonomikas lejupslīde, ko nevarēja prognozēt un kas veicināja pasūtījumu samazināšanos no Polijas bruņotajiem spēkiem par gandrīz […] %. Attiecīgi būtiski pasliktinājās RAA kā kreditora situācija, kā arī iespējas atgūt prasības pilnībā.
(142)
Pamatlīguma 2. pielikuma noteikumus apsvēra ciešā saistībā ar Ernst&Young izpētes papildinājumā sniegtajiem rezultātiem. Šo papildinājumu sagatavoja 2010. gada 24. februārī. Tajā tiek analizēti divi scenāriji, proti, bankrots, kā rezultātā PZL Wrocław tiek likvidēts, un tā pārdošana ieguldītājam. It sevišķi papildinājumā uzmanība koncentrēta uz to, ko RAA iegūtu no savas ķīlas bankrota scenārija gadījumā, un tas salīdzināts ar summām, ko varētu sagaidīt gadījumā, ja PZL Wrocław tiktu pārdots ieguldītājam.
(143)
Ernst&Young izpētes papildinājumā ir norādīts, ka PZL Wrocław aktīvi bija apgrūtināti ar ķīlām un hipotēkām. Visu PZL Wrocław aktīvu bilances vērtība 2009. gada 31. decembrī bija PLN 52,5 miljoni, no kuriem nodrošinātie aktīvi atbilda PLN 21,3 miljoniem un nenodrošinātie/neapgrūtinātie aktīvi - PLN 31,2 miljoniem.
(144)
Pat ja nenodrošinātie/neapgrūtinātie aktīvi veidoja […] % no PZL Wrocław aktīvu vērtības, nodokļu iestādes pieņemtu nodokļu lēmumu saskaņā ar Nodokļu kodeksa (35) 112. un 118. pantu, paziņojot, ka PZL Wrocław ir atbildīgs par PZL Hydral 2006.-2007. gada saistībām, lai īstenotu savas prasības. To apstiprināja Lejassilēzijas reģiona nodokļu pārvaldes 2007. gada 23. novembra vēstule, kurā sacīts, ka, ja pārstrukturēšana būtu nesekmīga, tiks piemēroti izpildes pasākumi saskaņā ar Nodokļu kodeksa 112. pantu.
(145)
Tā kā PZL Wrocław pieder PZL Hydral ražošanas aktīvi (ko tas iegādājās laikposmā no 2004. līdz 2007. gadam), šis lēmums ietekmētu dažas no PZL Hydral publiskajām saistībām. Prasību vērtība, ko šāda procedūra ietekmētu, atbilstu PZL Hydral publiskajām saistībām, kuras radās 2006.-2007. gadā, un būtu vismaz PLN 64,4 miljoni (36). Saskaņā ar Ernst&Young izpētes papildinājumu šo prasību vērtība pārsniegtu nenodrošināto/neapgrūtināto aktīvu bilances vērtību. Tajā pašā laikā šo aktīvu bilances vērtība jāapsver saistībā ar to tirgus vērtību, jo tās ir saņemamās summas, skaidra nauda un citi naudas aktīvi.
(146)
Tādēļ PZL Wrocław bankrota gadījumā prioritāte būtu tikai ar hipotēkām un reģistrētām ķīlām nodrošinātajiem aktīviem attiecībā pret nodokļu iestāžu prasībām. PZL Wrocław nenodrošināto privāto kreditoru prasības nevarētu tikt segtas ar PZL Wrocław aktīviem. Ņemot vērā to, ka no bankrotējušā uzņēmuma ne visu kreditori prasības tiktu nokārtotas, PZL Wrocław akcijām bankrota gadījumā būtu nulles vērtība. Tāpat tiktu apmierināti tikai tie kreditori, kuriem ir reģistrētas ķīlas un hipotēkas, parastām ķīlām nav nekādas vērtības.
(147)
Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto, Ernst&Young izpētes papildinājumā analizē RAA reģistrētās ķīlas attiecībā uz PZL Wrocław aktīviem vērtību. Ķīlas reģistrētu ķīlu veidā attiecībā uz mehānismiem vērtību nosaka, pamatojoties uz pieņēmumu, ka apķīlāto aktīvu vērtība bankrota gadījumā atbilstu 50 % no to neto bilances vērtības, jo to patiesā vērtība nebija pieejama un kustamo pamatlīdzekļu vērtība mainījās atbilstīgi piemērojamam amortizācijas koeficientam. Ernst&Young uzskatīja, ka vērtība pārdošanas par diskontētu cenu gadījumā bija atbilstoša, ņemot vērā iespēju izmantot novērtētus aktīvus konkrētiem mērķiem un saistībā ar konkrētiem ražošanas procesiem, iespēju izmantot tos alternatīviem mērķiem un to līgumu būtību, ar kuriem tie bija saistīti. Ernst&Young izpētē ir norādīts, ka, ja pārdodamie aktīvi ir ļoti specifiski un ja tos izmanto ražošanai konkrēta pircēja vajadzībām, to likvidācijas vērtība var būt ļoti zema un var būt 30 % no to neto bilances vērtības. Piemēram, Autoglass Group SA, kura bilances vērtība bija PLN 19,8 miljoni, bankrota procedūrā tika pārdots par PLN 6 miljoniem. Turklāt attiecīgie PZL Wrocław aktīvi, kam piemēroja reģistrētu ķīlu, ietver daudzus zemas vērtības objektus. It sevišķi 2007. gada aizdevumu nodrošināja ar 1 709 objektu sarakstu, kuru vērtība gadu gaitā samazinājās, un ar apmēram 1 400 objektu sarakstu, kuru vērtība bija mazāka par PLN 3 500; attiecīgi veica vienreizēju amortizācijas atskaitījumu.
(148)
Tāpat kā galvenajā ziņojumā, Ernst&Young izpētē neņēma vērā inflācijas ietekmi, t. i., ņemot vērā potenciāli ilgo bankrota procedūru, attiecībā uz bankrota scenāriju, skatoties no PZL Wrocław kreditoru perspektīvas.
(149)
Saskaņā ar šo izpēti aktīvu, kam piemēroja reģistrēto ķīlu attiecībā uz mehānismiem, neto bilances vērtība 2010. gada 31. janvārī bija PLN 2 106 392,71. Ja šo formulu izmanto aktīvu neto bilances vērtībai, to vērtība (bankrota gadījumā) pārdošanas par diskontētu cenu gadījumā ir aprēķināta PLN 1 053 196,36 apmērā.
(150)
Ernst&Young izpētes papildinājumā secina, ka RAA iegūst PLN 1 053 196,36 bankrota scenārija gadījumā un [ PLN 1 053 196,36] pārdošanas scenārija gadījumā (kā norādīts pamatlīguma 2. pielikumā).
(151)
Polijas iestādes informēja Komisiju, ka aktīvu, kam piemēroja reģistrēto ķīlu 2007. gada aizdevuma vajadzībām, neto bilances vērtība auditētajos 2007. gada finanšu pārskatos bija PLN 5 480 861,37 un auditētajos finanšu pārskatos 2010. gada 31. janvārī bija PLN 818 967,55.
(152)
Polijas iestādes informēja Komisiju, ka aktīvu, kam piemēroja reģistrēto ķīlu 2008. gada aizdevuma vajadzībām, neto bilances vērtība bija PLN 2 763 000 saskaņā ar neatkarīgā eksperta 2008. gada 1. februāra ziņojumu. Šo aktīvu bilances vērtība saskaņā ar auditētajiem finanšu pārskatiem 2008. gada 1. februārī bija PLN 1 883 098,97, un šo aktīvu neto bilances vērtība 2010. gada 31. janvārī saskaņā ar auditētajiem finanšu pārskatiem bija PLN 1 287 425,16.
(153)
Attiecīgi Polijas iestādes atteicās piedalīties divos kapitāla ieguldījumos PZL Hydral, argumentējot, ka publisko saistību daļēja norakstīšana un daļēja atmaksāšana nebija valsts atbalsts, ņemot vērā privātā kreditora noteikumu. Tās arī paziņoja, ka publisko kreditoru rīcība iepriekš (1998.-2007. gadā) atbilda privātā kreditora noteikumam. Vēl tās norādīja, ka PZL Wrocław pārdošana bija atklāta, pārredzama un beznosacījumu, kā arī to, ka ieguldītāja piedāvāto cenu varētu uzskatīt par tirgus cenu. Polijas iestādes argumentēja, ka gan 2007. gada, gan 2008. gada aizdevums tika piešķirts saskaņā ar tirgus noteikumiem. Tās arī atteicās piedalīties parāda maiņā pret akcijām pamatkapitālā attiecībā uz 2007. gada aizdevumu, kas aprakstīts iepriekš, bet ierosināja daļēju parāda maiņu pret akcijām pamatkapitālā attiecībā gan uz 2007. gada, gan 2008. gada aizdevumu pirms pārdošanas, argumentējot, ka tas atbilst privātā kreditora noteikumam.
VII. KOMISIJAS KOMPETENCE
(154)
Konkrētu pasākumu sākotnējā daļa, proti, publisko saistību izpildes nepiemērošana pret PZL Hydral, sākās 1998. gadā, t. i., pirms Polijas pievienošanās ES 2004. gada 1. maijā.
(155)
Saskaņā ar Pievienošanās līgumu atbalsta pasākumi, kas jaunajās dalībvalstīs ir piemēroti pirms pievienošanās un joprojām ir piemērojami pēc pievienošanās, kā arī kas ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē un kas nav pastāvošs atbalsts, ir jāuzskata par jaunu atbalstu LESD 108. panta 3. punkta piemērošanas nolūkos.
(156)
Pievienošanās līguma IV pielikuma 3. punktā ir izklāstīta starpposma mehānisma procedūra. Tā izveido tiesisku regulējumu, lai novērtētu atbalsta shēmas un atsevišķus atbalsta pasākumus, kurus ir piemērojusi jauna dalībvalsts pirms tās pievienošanās datuma ES un kuri ir piemērojami pēc pievienošanās.
(157)
Atbalsta pasākumus, ko piemēroja pirms pievienošanās un kas nav piemērojami pēc pievienošanās, Komisija nevar izskatīt ne saskaņā ar starpposma mehānisma procedūru, ne procedūru, kura ir noteikta LESD 108. panta 2. punktā. Savukārt pasākumus, kas netika piemēroti pirms pievienošanās, Komisija novērtēs kā paziņotu atbalstu vai kā nelikumīgu atbalstu saskaņā ar LESD 108. panta 2. punktā noteikto procedūru.
(158)
Pasākums ir piemērojams pēc pievienošanās, ja to piemēroja pirms pievienošanās un ja joprojām pēc pievienošanās tas var ierosināt papildu atbalsta piešķiršanu vai jau piešķirtā atbalsta summas palielināšanu, t. i., ja valsts konkrētais ekonomiskais risks nav zināms brīdī, kad pasākumu piemēroja, un joprojām nav zināms pievienošanās brīdī.
(159)
Šajā lietā Komisija atzīmē, ka publisko kreditoru saistību izpildes nepiemērošana sākās 1998. gadā un turpinājās pievienošanās brīdī. Komisija uzskata, ka visu 2004. gada 1. maijā nenokārtoto saistību izpildes nepiemērošana ir tās jurisdikcijā, sākot no minētā datuma.
(160)
Ņemot vērā iepriekš aprakstīto, 2004. gada 1. maijā nenokārtoto publisko saistību izpildes nepiemērošana ir pasākums, kas ir piemērojams pēc pievienošanās un ir Komisijas jurisdikcijā saskaņā ar LESD 108. pantu.
VIII. NOVĒRTĒJUMS
(161)
Saskaņā ar LESD līguma 107. panta 1. punktu valsts atbalsts ir atbalsts, ko piešķir dalībvalsts vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.
(162)
LESD līguma 107. panta 1. punkta nosacījumi ir kumulatīvi, tādēļ, lai pasākumu varētu uzskatīt par valsts atbalstu, tam jāatbilst visiem nosacījumiem vienlaikus.
(163)
Turpmākajās sadaļās Komisija atsevišķi novērtē iespējamo valsts atbalstu PZL Hydral un PZL Wrocław.
(164)
Tā ir noteikusi šādus pasākumus attiecībā uz PZL Hydral:
-
plānotais un atsauktais kapitāla ieguldījums PZL Hydral;
-
publisko saistību izpildes piemērošana pret PZL Hydral (1998.-2007. gadā);
-
vienošanās ar PZL Hydral publiskajiem kreditoriem (2007.-2010. gadā).
(165)
Tā ir noteikusi šādus pasākumus attiecībā uz PZL Wrocław:
-
2007. gada aizdevums;
-
2008. gada aizdevums;
-
parāda maiņa pret akcijām pamatkapitālā attiecībā uz 2007. un 2008. gada aizdevumiem.
(166)
Komisija atzīmē, ka Polijas iestādes apstrīdēja iepriekš minēto pasākumu klasificēšanu par valsts atbalstu, apgalvojot, ka pasākumi izturēja privātā kreditora testu (PZL Hydral pasākumu gadījumā un 2010. gada parāda maiņas pret akcijām pamatkapitālā gadījumā attiecībā uz PZL Wrocław) un tirgus ieguldītāja testu (2007. un 2008. gada aizdevumu gadījumā attiecībā uz PZL Wrocław).
VIII.1. Kapitāla ieguldījumu atsaukums PZL Hydral
(167)
Saskaņā ar 8. pantu Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai, (37) (Procedūras regula), dalībvalsts pēc lēmuma par oficiālas izmeklēšanas procedūras pieņemšanas var atsaukt paziņojumu pirms Komisija pieņēmusi lēmumu par to, vai paziņotais pasākums ir atbalsts. Šādos gadījumos Komisija izbeidz procedūru, pamatojoties uz to, ka pēc tās vairs nav vajadzības.
(168)
Polijas iestādes atsauca divus paziņotos kapitāla ieguldījuma gadījumus (PLN 113 miljoni). Tādēļ vairs nav vajadzīgs veikt Komisijas izmeklēšanu par šiem pasākumiem.
VIII.2. Publisko saistību izpildes nepiemērošana pret PZL Hydral (1998.-2007. gads)
(169)
Valsts atbalstu varēja PZL Hydral piešķirt publisko saistību izpildes turpinātas nepiemērošanas veidā, ko attiecībā pret uzņēmumu īstenoja dažādi publiskie kreditori.
(170)
Komisija norāda, ka LESD 107. panta 1. punktā ir ietverti dažādi iejaukšanās veidi, kas samazina uzņēmuma parastās izmaksas un kam, lai gan tādēļ tie nav subsīdijas vārda striktā nozīmē, ir līdzīgas iezīmes un tāda pati ietekme. Tādēļ judikatūrā vispārēji pieņem, ka rīcība, ko īsteno valsts struktūra, kuras pienākums ir iekasēt sociālā nodrošinājuma iemaksas, pieļauj šādu iemaksu kavētus maksājumus, finansiālās grūtībās esošam uzņēmumam, kas šīs rīcības rezultātā gūst ieguvumus, nodrošina būtiskas komerciālās priekšrocības, mazinot slogu, kurš saistīts ar sociālā nodrošinājuma sistēmas parastu piemērošanu, ko nevar pilnībā novērst ar tam piemērotajiem procentiem un soda naudām par saistību nepildi (38). Šo pamatojumu mutatis mutandis piemēro citām nodevām, maksām un nodokļiem, ko iekasē valsts iestādes.
(171)
Šajā gadījumā Polijas valsts iekasējošās struktūras pilnībā neatguva savas prasības pret PZL Hydral 1998.-2007. gadā, kad publiskie kreditori pieņēma plānu (skatiet 60. un turpmākos punktus).
(172)
No judikatūras izriet, ka, lai noteiktu, vai valsts iestādes ir piešķīrušas valsts atbalstu, nepiemērojot publisko prasību izpildi, ir jānoskaidro, vai attiecīgais uzņēmums nepārprotami nebūtu bijis spējīgs iegūt salīdzināmus atvieglojumus no privāta kreditora tajā pašā situācijā ar šo uzņēmumu, kādā ir valsts iekasējošā iestāde (39).
(173)
Komisija atzīmē, ka, lai nodrošinātu PZL Hydral ilgtermiņa ekonomisko dzīvotspēju, tā toreizējais īpašnieks - Polijas Finanšu ministrija - un pēc tam RAA izstrādāja privatizācijas stratēģiju, pamatojoties uz 1998. gada izpēti, ko veica privāti konsultanti, un sāka meklēt ieguldītājus (skatiet 54. punktu). Privātie un publiskie kreditori atbalstīja šo pieeju un bija tajā cieši iesaistīti.
(174)
Polijas iestādes 2002. gadā joprojām ar privāto un publisko kreditoru atbalstu sāka sarunas ar […]. Šos kreditorus regulāri informēja par panākto progresu (skatiet 30. un 56. punktu).
(175)
Komisija atzīmē, ka gan privātie, gan publiskie kreditori uzskatīja, ka PZL Hydral kā pastāvoša koncerna un it sevišķi tā darbības aviācijas un aizsardzības jomā vērtība krietni pārsniedza tā aktīvu vērtību, jo īpaši pateicoties uzņēmuma militārajiem sertifikātiem un ieroču tirdzniecības atļaujām, kā arī tā cilvēkkapitālam, tādēļ kreditori piekrita atturēties no bankrota procedūras sākšanas pret PZL Hydral.
(176)
Komisija it sevišķi atzīmē, ka galvenie privātie kreditori, t. i., […] banka un […] banka, atturējās no savu saistību piespiedu izpildes, neskatoties uz to, ka tām bija pirmās šķiras ķīla (skatiet 32. un 34. punktu), kura bija piemērojama tieši, pamatojoties uz bankas izpildes rīkojumiem, un kuru bija samērā viegli izmantot (skatiet 28. punktu).
(177)
Savukārt publiskie kreditori īstenoja izpildes darbības, izmantojot tiesu izpildītāju, un līdz 2007. gada beigām bija atguvuši summu kopā PLN 28,76 miljonu apmērā (skatiet 41. punktu).
(178)
Tādēļ Komisija secina, ka laikposmā no 1998. līdz 2007. gadam PZL Hydral spēja iegūt salīdzināmus atvieglojumus no diviem privātiem kreditoriem, t. i., […] bankas un […] bankas, kas bija ne tikai tādā pašā situācijā, bet patiesībā labākā situācijā attiecībā pret šo uzņēmumu, nekā valsts iekasējošās iestādes.
(179)
Komisija arī secina, ka gan privāto, gan publisko kreditoru lēmumu par atturēšanos no bankrota procedūras sākšanas pret PZL Hydral pamatoja to labās izredzes atjaunot aviācijas un aizsardzības jomas darbību dzīvotspēju, kad to kavētie parāda maksājumi tiktu atmaksāti, kā norādīts 1998. gadā izstrādātajā stratēģijā (skatiet 54. punktu).
(180)
Tādēļ tas, ka valsts iekasējošās iestādes nepiemēroja tām pienākošos summu atmaksāšanas izpildi 1998.-2007. gadā nerada PZL Hydral priekšrocību, jo valsts iestādes rīkojās tāpat, kā būtu rīkojies privātais kreditors, tāpēc tas nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.
VIII.3. PZL Hydral publisko saistību atmaksāšana (2007.-2010. gads)
(181)
Pēc nesekmīgajām privatizācijas sarunām ar […], galvenie PZL Hydral privātie kreditori, t. i., […] banka un […] banka, nokārtoja savas prasības attiecībā pret PZL Hydral.
(182)
Privāto kreditoru prasības nokārtoja attiecīgi 2003. gada aprīlī ([…] banka) un 2006. gada novembrī ([…] banka). Neskatoties uz to ķīlas labo kvalitāti, […] banka pieņēma PZL Hydral parādu nokārtošanu PLN 51,6 miljonu apmērā pret PLN 4 miljonu maksājumu, un […] banka pieņēma PZL Hydral parādu nokārtošanu PLN 86,4 miljonu apmērā pret attiecīgi PLN 11,5 miljonu maksājumu (skatiet 31. un 33. punktu).
(183)
Valsts iekasējošās iestādes panāca parāda nokārtošanas vienošanos ar RAA un PZL Hydral 2007. gadā, un šī vienošanās bija iekļauta plānā 2007. gada novembrī. Šī vienošanās ietvēra četrus būtiskus elementus:
-
PZL Hydral visus jaunos nodokļus, maksas un iemaksas segs laikus;
-
PZL Hydral nomaksās daļu no nenokārtotajām saistībām, veicot iemaksas; pārējās daļas atmaksu atliktu līdz PZL Hydral pārdos savus meitasuzņēmumus un aktīvus;
-
PZL Hydral pārdotu visus savus meitasuzņēmumus un aktīvus, kā arī izmantotu ieņēmumus, lai samaksātu savus kavētos parāda maksājumus;
-
PZL Hydral uzņēmējdarbību aviācijas un aizsardzības jomā nošķirtu, izveidojot meitasuzņēmumu PZL Wrocław, ko pēc tam privatizētu, un publiskajiem kreditoriem atmaksātu no gūtajiem ieņēmumiem. Tādējādi PZL Hydral kļūtu par tukšu čaulu, ko likvidētu.
(184)
Saskaņā ar aprēķinātajiem ieņēmumiem no pārdošanas 2007.-2010. gadā plānā tika paredzēts, ka valsts iekasējošās iestādes atgūst PLN 120,8 miljonus (skatiet 61. punktu). Ex post tas izrādījās atbilstīgs aprēķins, jo 2010. gadā noteiktā summa ir PLN 122,3 miljoni (skatiet 133. punktu).
(185)
Komisija atzīmē, ka plānā tika paredzēti arī divi kapitāla ieguldījuma gadījumi PZL Hydral, kuru mērķis bija palielināt to naudas summu, kas pieejama iepriekšējo saistību nokārtošanai. Šo kapitāla ieguldījumu iekļaušanai plānā piemēroja Komisijas iepriekšēju apstiprinājumu; tādēļ, kad panāca vienošanos par plānu, publiskajiem kreditoriem bija skaidrs, ka viņi nevarēja šo papildu summu iekļaušanu plānā uzskatīt par iegūtām un noteiktām summām.
(186)
Komisija arī atzīmē, ka plāns neietver galīgo lēmumu par to, kā ieņēmumus sadalīs starp dažādiem publiskajiem kreditoriem. Šī sadalīšana bija jāveic pēc meitasuzņēmumu un aktīvu pārdošanas procesa īstenošanas, pamatojoties uz pārdošanas faktiskajiem ieņēmumiem un ņemot vērā dažādu publisko kreditoru ķīlas attiecībā uz šiem aktīviem.
(187)
Attiecībā uz publisko kreditoru 2007.-2010. gada rīcības novērtējumu Komisija uzskata, ka ir jānovērtē divi atšķirīgi publisko kreditoru lēmumi: pirmkārt, 2007. gada lēmums piekrist plānam, un, otrkārt, 2010. gada lēmums pieņemt galīgo norēķinu, kā izklāstīts šā lēmuma 26. tabulā.
(188)
Saskaņā ar Tiesas judikatūru šādās situācijās Komisijai ir jāpiemēro privātā ieguldītāja noteikums, t. i., lai noteiktu, vai dažu parādu, ko sarežģījumos nonācis uzņēmums ir parādā publisko tiesību struktūrai, samazināšana ir valsts atbalsts, Komisijai ir jāsalīdzina šī struktūra ar privātu kreditoru, kurš vēlas atgūt summas, ko tam ir parādā finansiālās grūtībās nonācis parādnieks (40).
(189)
Tomēr saskaņā ar judikatūru, kad uzņēmums, kas saskaras ar būtisku savas finanšu situācijas pasliktināšanos, saviem kreditoriem ierosina vienošanos vai vairākas vienošanās par parāda pārstrukturēšanu, lai situāciju vērstu par labu un izvairītos no bankrota, katram kreditoram ir jāpieņem lēmums, ņemot vērā, no vienas puses, tam piedāvāto summu saskaņā ar ierosināto vienošanos un, no otras puses, summu, kuru tas paredz atgūt uzņēmuma likvidēšanas gadījumā. Kreditora lēmumu ietekmē vairāki faktori, tai skaitā kreditora kā nodrošinātas, priviliģētas vai parastas prasības turētāja statuss, jebkuras ķīlas, kas ir tā rīcībā, būtība un apmērs, tā novērtējums attiecībā uz iespējamību, ka uzņēmums varētu atjaunot dzīvotspēju, un tā zaudējumu palielināšanās riski likvidācijas gadījumā. Ja, piemēram, izrādītos, ka uzņēmuma likvidācijas gadījumā tā aktīvu realizācijas vērtība būtu pietiekama tikai, lai segtu hipotēkas un priviliģētas prasības, parastām prasībām nebūtu nekādas vērtības. Šādos apstākļos par ziedošanos nevarētu uzskatīt parasta kreditora rīcību, atsaucot lielāko daļu savas prasības (41).
(190)
Komisija atzīmē, ka noteikumi, ko paredz vienošanās par saistību nokārtošanu ar valsts iekasējošajām struktūrām, atšķiras no noteikumiem, kurus paredz vienošanās ar divām privātajām bankām.
(191)
Pirmkārt, privātās bankas izvēlējās tūlītēju izmaksu, savukārt valsts iekasējošās struktūras piekrita gaidīt PLZ Hydral aktīvu un meitasuzņēmumu pārdošanas rezultātus.
(192)
Otrkārt, valsts iekasējošo iestāžu paredzamais atgūšanas līmenis krietni pārsniedz privāto banku atgūšanas līmeni: […] banka atguva 7 %, […] banka atguva 13 %, savukārt valsts iekasējošās iestādes varēja prognozēt atgūšanu 38,5 % apmērā, pamatojoties uz pārdošanas ieņēmumiem PLN 122,3 miljonu apmērā.
(193)
Komisijai ir jānovērtē, vai publisko kreditoru 2007. gada lēmumu piekrist plānam, kas pēc būtības atšķiras no vienošanās, ko panāca privātie kreditori, būtu viņu vietā pieņēmis arī privāts kreditors, piemērojot iepriekš 188. un 189. punktā izklāstītos principus.
(194)
Pirmkārt, Komisija atzīmē, ka publiskajiem kreditoriem bija tikai ierobežota ķīla un ka to ķīlai bija zemāka kvalitāte nekā privāto banku ķīlām (skatiet 16.-20. tabulu iepriekš). Tādēļ tie atradās vājākā sarunu pozīcijā. Tajā pašā laikā pēc vienošanās ar privātajiem kreditoriem to ķīlas kvalitāte būtiski palielinājās, sniedzot tiem papildu nodrošinājumu, kas, pat ja plānu neizdotos īstenot, kā paredzēts, nodrošinātu, ka tie joprojām saņemtu pieņemamu atgūšanas līmeni no aktīviem.
(195)
Otrkārt, Komisija atzīmē, ka publiskie kreditori, pamatojoties uz plāna pamatā esošajiem pieņēmumiem, varēja paredzēt būtiski augstāku atgūšanas līmeni nekā privātie kreditori, kuri bija izvēlējušies saistību ātru nokārtošanu.
(196)
Treškārt, Komisija atzīmē, ka privātie kreditori ieguva apstiprinājumus no PZL Hydral un PZL Wrocław, ka visas jaunās saistības tiks samaksātas laikus.
(197)
Ceturtkārt, Komisija konstatē, ka attiecībā uz nenokārtotajām saistībām PZL Hydral piekrita maksājumu grafikam, kas paredzēja daļu parāda atmaksāt iemaksās un pārējo atmaksāt tiklīdz būs zināmi ieņēmumi no aktīvu un meitasuzņēmumu pārdošanas. Šie maksājumi nodrošināja būtisku uzlabojumu salīdzinājumā ar atgūšanu laikā pirms notika vienošanās par plānu: 2008. gadā, kas bija plāna pirmais gads, PZL Hydral atmaksāja PLN 54,6 miljonus salīdzinājumā ar PLN 9,5 miljoniem 2007. gadā (skatiet 21. tabulu).
(198)
Komisija secina, ka, pamatojoties uz šīm garantijām un apstiprinājumiem, ko saņēma no PZL Hydral, publiskie kreditori rīkojās tā, kā privāts kreditors būtu rīkojies salīdzināmā situācijā.
(199)
Komisija arī konstatē, ka nesekmīgo sarunu ar […] un […] dēļ (skatiet 94. punktu) plāna faktiskā īstenošana aizņēma ilgāku laiku nekā sākotnēji paredzēts. Komisija uzskata, ka tas bija risks, ar ko bija saistīta plāna pieņemšana no valsts iekasējošo iestāžu puses.
(200)
Galīgais norēķins starp PZL Hydral un tā publiskajiem kreditoriem ir aprakstīts 26. tabulā. Tiklīdz bija noteikta PZL Wrocław pārdošanas cena pēc […] piedāvājuma saņemšanas, publiskie kreditori piekrita norēķinam no PZL Hydral aktīvu pārdošanas bez kapitāla ieguldījuma un saskaņā ar privātā kreditora noteikumu, ņemot vērā savu prasību vērtību un savas ķīlas kvalitāti (skatiet 96. punktu).
(201)
Tādēļ Komisijai ir jānosaka, vai pārdošanas gadījumā bez kapitāla ieguldījuma katrs publiskais kreditors atrodas labākā situācijā nekā bankrota gadījumā un vai pārdošana […] ir labākais pārdošanas scenārijs, kādu publiskie kreditori varētu prognozēt.
(202)
Visi publiskie kreditori atgūs vairāk nekā privātie kreditori (skatiet 134. punktu), izņemot Finanšu ministriju, kam tomēr nebija nekādas ķīlas un ko tādējādi nevar salīdzināt ar privātajiem kreditoriem, kuriem bija pirmās šķiras ķīla (skatiet 32. un 34. punktu).
(203)
Jāatzīmē arī, ka Ernst&Young izpētē, ko pasūtīja RAA, salīdzināja summas, ko katrs publiskais kreditors varētu prognozēt saņemt bankrota gadījumā un pārdošanas gadījumā (kas notika 2010. gadā) (skatiet 137. punktu). Izpētē secina, ka pārdošanas gadījumā katrs publiskais kreditors ir labākā situācijā.
(204)
Komisija ir kritiski novērtējusi Ernst&Young izpēti, lai noteiktu, vai konstatējumi iztur rūpīgu pārbaudi un parāda, ka, piekrītot norēķinam, katrs publiskais kreditors rīkojās tā, kā rīkotos privāts kreditors salīdzināmā situācijā, pamatojoties uz judikatūru, kas minēta 188. un 189. punktā iepriekš.
(205)
Pirmkārt, Komisija atzīmē, ka Ernst&Young izpētē kā metodiku izmantoja attiecīgo Eiropas tiesu judikatūru, lai novērtētu privātā kreditora noteikumu, un ņēma vērā katra publiskā kreditora statusu, ķīlu tā rīcībā, ķīlas šķiru un summu, ko tas atgūtu likvidācijas gadījumā.
(206)
Šā lēmuma 26. tabulā ir parādīts, ka, pamatojoties uz šo novērtējumu, katrs publiskais kreditors (Sociālās apdrošināšanas birojs, Lejassilēzijas reģiona nodokļu pārvalde, Vroclavas Psie Pole nodokļu pārvalde, Vroclavas pilsētas dome, Lejassilēzijas reģionālais birojs, Valsts Invalīdu rehabilitācijas fonds un Finanšu ministrija) atrodas labākā situācijā PZL Hydral visu aktīvu pārdošanas gadījumā, t. i., katrs atgūst lielāku daļu nenokārtoto saistību nekā bankrota scenārija gadījumā, kā rezultātā notiktu likvidācija, ņemot vērā publisko kreditoru attiecīgās ķīlas šķiru (skatiet 134. punktu).
(207)
Pēc tam Komisija pārbaudīja Ernst&Young izstrādātā bankrota scenārija ticamību. Novērtējuma sākumpunkts ir tāds, ka PZL Hydral vērtība ir nulle, jo tā saistības krietni pārsniedz tā aktīvu un meitasuzņēmumu vērtību. Tādēļ jebkurš kreditors bankrota scenārija gadījumā spētu atgūt tikai daļu nenokārtoto saistību, kas bija nodrošinātas ar ķīlu, ciktāl tās šķira ļāva gūt labumu no nodrošināto aktīvu likvidācijas vērtības.
(208)
Lēmuma 16.-20. tabulā ir parādīta katra publiskā kreditora ķīla. Tas, kādā mērā katram publiskajam kreditoram tā ķīla nodrošinātu atgūšanu, ņemot vērā tās šķiru, PZL Hydral bankrota paziņošanas gadījumā, ir parādīts 131. punktā. Lai aprēķinātu nekustamā īpašuma pārdošanas par diskontētām cenām vērtību, Ernst&Young izmantoja uzņēmumā ietilpstošo aktīvu pašreizējo patieso vērtību saskaņā ar 30. punktu un 16. starptautisko finanšu pārskatu standartu (SFPS) attiecībā uz īpašumu, rūpnīcu un aprīkojumu (42). Komisija atzīmē, ka šā SFPS izmantošana ES ir obligāta, tādēļ tas ir atbilstīgs sākumpunkts, lai novērtētu likvidācijas vērtību. Komisija uzskata, ka ir pamatoti šo aktīvu bankrota vērtību pārdošanas gadījumā par diskontētu cenu samazināt par 50 %, jo šos aktīvus pārdos atsevišķi, nebūs iespējams piemērot “pastāvoša koncerna” noteikumu samazinātā pieprasījuma dēļ pēc rūpnieciskiem aktīviem ekonomikas krīzes apstākļos un jo šī vērtība ir augstāka par vidējiem ieņēmumiem no aktīvu pārdošanas bankrota gadījumos Polijā, kas ir 26,86 % salīdzinājumā ar to patieso vērtību.
(209)
Komisija secina, ka katrs publiskais kreditors ir labākā situācijā saskaņā ar pārdošanas scenāriju […], nekā bankrota scenārija gadījumā.
(210)
Joprojām jānosaka, vai […] piedāvājums ir labākais piedāvājums, kādu varēja sagaidīt publiskie kreditori. Komisija atzīmē, ka tad, kad 2009. gada pirmajā pusē kļuva skaidrs, ka […] piedāvājumā ietvertie nosacījumi nav nodrošināti, […] bija vienīgais pircējs, kas bija ieinteresēts PZL Wrocław aktīvu iegādē. Neskatoties uz uzaicinājuma paust interesi publicēšanu un iespējamo ieguldītāju aktīvo meklēšanu, sākot no 2008. gada maija (skatiet 90. un turpmākos punktus), nepieteicās neviens cits ieguldītājs. Tādēļ publiskajiem kreditoriem nebija pamata uzskatīt, ka kāds cits ieguldītājs nākotnē piedāvās labāku cenu.
(211)
Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto, Komisija uzskata, ka 2010. gadā piekrītot 26. tabulā parādītajai norēķinu struktūrai, publiskie kreditori rīkojās tā, kā būtu rīkojies privātais kreditors, kurš vēlas atgūt summas, ko tam ir parādā finansiālās grūtībās nonācis parādnieks. Tādēļ publiskie kreditori PZL Hydral nenodrošināja priekšrocību. Attiecīgi nenokārtoto saistību nokārtošana publisko saistību daļējas norakstīšanas veidā saskaņā ar Ernst&Young izpēti nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.
VIII.4. Pasākumi attiecībā uz PZL Wrocław
(212)
Komisijai ir jānosaka, vai 2007. gada aizdevums PZL Wrocław nodrošināja priekšrocību. Šajā saistībā Komisijai ir jānosaka, vai privātais ieguldītājs (“tirgus ekonomikas ieguldītāja princips”) būtu slēdzis šo darījumu ar tādiem pašiem noteikumiem, un, ja nē, tad ar kādiem noteikumiem tas to būtu slēdzis (43).
(213)
Komisija atzīmē, ka, lai noteiktu, vai tādas valsts struktūras piešķirtais aizdevums, kura jau ir uzņēmuma akcionārs, atbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam, struktūras ieguldījums ir jāsalīdzina ar privātas kontrolakciju sabiedrības vai privātas uzņēmumu grupas ieguldījumiem, īstenojot struktūrpolitiku un virzoties saskaņā ar ilgtermiņa izredzēm (44).
(214)
Komisija uzskata, ka RAA nav ārējais kreditors, kas iegulda, lai gūtu peļņu, pamatojoties uz ieņēmumiem no tā ieguldījuma procentu veidā, bet ir akcionārs, kuram pieder vairāk kā 90 % akciju PZL Hydral, kam savukārt pieder 100 % akciju PZL Wrocław. Tādēļ ir jānosaka, vai privāts ieguldītājs būtu piešķīris 2007. gada aizdevumu tādos pašos apstākļos.
(215)
Attiecībā uz 2007. gada aizdevumu PZL Wrocław - Komisija, pirmkārt, atzīmē, ka to piešķīra PZL Wrocław - uzņēmumam, kas tajā laikā bija finansiāli dzīvotspējīgs un neatradās finansiālās grūtībās Pamatnostādņu glābšanai un pārstrukturēšanai izpratnē (skatiet 47. un 48. punktu). Tā vietā tas bija jauns uzņēmums, kam nebija parādu un kam bija jau būtisks skaits pasūtījumu tā grāmatojumos, galvenokārt līgumu veidā ar Polijas Aizsardzības ministriju, ar kuru tam bija ilgstošas uzņēmējdarbības attiecības.
(216)
Komisija atzīmē, ka RAA paredzēja nodrošināt peļņu no sava ieguldījuma ar parāda maiņu pret akcijām pamatkapitālā […] % apmērā un sekojošo šīs PZL Wrocław daļas pārdošanu privātam ieguldītājam (par apmēram […]), kā noteikts plānā.
(217)
RAA ņēma vērā notiekošās sarunas ar […] (skatiet 74. punktu).
(218)
Tādēļ, lai noteiktu, vai RAA rīkojās saskaņā ar privāta ieguldītāja principu, ir jānosaka, kādu pārdošanas cenu RAA varēja prognozēt savai daļai, kāds bija riska līmenis un vai ieņēmumi no ieguldījuma pēc šīs pārdošanas bija pietiekami saistībā ar RAA uzņemto risku.
(219)
Pirms aizdevuma piešķiršanas, RAA bija pasūtījusi neatkarīga eksperta izpēti, lai noteiktu PZL Wrocław vērtību pēc tā atdalīšanas pabeigšanas no PZL Hydral (skatiet 66. punktu).
(220)
Komisija kritiski novērtēja šo izpēti un secināja, ka bija pamatoti prognozēt pārdošanas cenu vismaz […] apmērā (skatiet 71. un turpmākos punktus). Tādēļ, pārdodot apmēram […] % savu akciju, RAA varēja prognozēt būtiskus ieņēmumus vismaz PLN 48,5 miljonu apmērā, ja pārdošana būtu sekmīga.
(221)
Komisija atzīst, ka jebkurš privatizācijas gadījums ir vienmēr saistīts ar būtisku risku. Šajā gadījumā pirmais mēģinājums jau bija nesekmīgs. Tajā pašā laikā Komisija atzīmē, ka Polijas aviācijas un aizsardzības jomas uzņēmuma vispārējās izredzes bija samērā stabilas, ņemot vērā Polijas armijas pastāvošos pienākumus ārvalstīs un Polijas apņemšanās NATO attiecībā uz tās aizsardzības spējām. Turklāt, ņemot vērā vajadzību saņemt īpašas atļaujas, ierobežojumi iekļūšanai attiecīgajā tirgus segmentā ir lieli, kas savukārt palielina jau esošo dalībnieku pievilcību.
(222)
Komisija arī atzīmē, ka paredzamie ieņēmumi no ieguldījuma bija pietiekami svarīgi, lai attaisnotu samērā augsto risku, un ka papildus RAA ieguva ķīlu reģistrētas ķīlas veidā attiecībā uz mehānismiem PLN 5,5 miljonu apmērā un parastu ķīlu attiecībā uz […] % akciju (skatiet 65. punktu).
(223)
Pamatojoties uz iepriekš aprakstīto, Komisija pieņem, ka 2007. gada aizdevumu piešķīra saskaņā ar privāta ieguldītāja principu un ka tādēļ tas nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.
(224)
Komisijai ir jānosaka, vai 2008. gada aizdevums PZL Wrocław nodrošināja priekšrocību. Šajā saistībā Komisija piemēros privāta ieguldītāja principu, kā izklāstīts 212.-214. punktā, tajos paskaidroto iemeslu dēļ.
(225)
Attiecībā uz 2008. gada aizdevumu PZL Wrocław Komisija, pirmkārt, atzīmē, ka to piešķīra PZL Wrocław - uzņēmumam, kas tajā laikā bija finansiāli dzīvotspējīgs un neatradās finansiālās grūtībās Pamatnostādņu glābšanai un pārstrukturēšanai izpratnē. Tā vietā tas bija jauns uzņēmums, kam nebija parādu un kam bija jau būtisks skaits pasūtījumu tā grāmatojumos, galvenokārt līgumu veidā par summu […] apmērā ar Polijas Aizsardzības ministriju (skatiet 48. punktu). Komisija uzskata, ka šo aizdevumu piešķīra īpaši, lai apstrādātu pieaugošo skaitu Aizsardzības ministrijas pasūtījumu. Turklāt 2008. gadā uzņēmums saņēma privātu finansējumu operatīvās izpirkumnomas veidā (skatiet 87. punktu).
(226)
Komisija atzīmē, ka RAA piešķīra 2008. gada aizdevumu drīz pirms paredzamās sarunu ar […] pabeigšanas attiecībā uz PZL Wrocław pārdošanu (skatiet 74. punktu). Tā šādi rīkojās, lai nodrošinātu pārejas aizdevumu laikposmam pirms darījuma noslēgšanas, kad PZL Wrocław bija strauji jāpaplašina sava jauda, lai apstrādātu pieaugošo skaitu Aizsardzības ministrijas pasūtījumu. Tādēļ RAA aizdevuma piešķiršanas galvenā motivācija bija nodrošināt, ka uzņēmums var izmantot uzņēmējdarbības iespējas pirms darījuma ar […] noslēgšanas, un nodrošināt, ka darījums tiek noslēgts ātri.
(227)
Komisija atzīmē, ka aizdevums ir ierobežots PLN 4 miljonu apmērā, kas ir summa, kura nepieciešama, lai iegūtu aktīvus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu Aizsardzības ministrijas papildu pieprasījumu.
(228)
Turklāt Komisija konstatē, ka aizdevumu nodrošināja ar reģistrētu ķīlu attiecībā uz mehānismiem PLN 2,8 miljonu vērtībā un ar parastu ķīlu attiecībā uz saņemamām summām saskaņā ar komerclīgumiem PLN 5,2 miljonu apmērā, kā arī to, ka tam bija mainīga procentu likme, kas bija identiska piemērojamai atsauces likmei, kuru publicēja Komisija (skatiet 83. punktu). Tomēr, pirms 2008. gada aizdevuma piešķiršanas, RAA izskatīja PZL Wrocław finansiālo situāciju un secināja, ka tā nodrošina peļņu. Pamatojoties uz to, RAA varēja prognozēt, ka PZL Wrocław nodrošinās pietiekamu skaidras naudas plūsmu, lai atmaksātu aizdevumu un lai RAA saņemtu ieņēmumus no tās ieguldījuma.
(229)
Komisija konstatē, ka tā ir parasta uzņēmējdarbības rīcība, ka vairākums akcionāru, kas ir iesaistīti uzņēmuma pārdošanas procesā, piešķir mazu pārejas aizdevumu, ja šis aizdevums ir vajadzīgs, lai izmantotu uzņēmējdarbības iespējas, un nodrošina, ka pārdošana notiks bez problēmām. Komisija uzskata, ka 2008. gada aizdevumu, kas turklāt bija pienācīgi nodrošināts un nodrošināja procentus ar atsauces likmi, RAA piešķīra saskaņā ar šādu loģiku.
(230)
Pamatojoties uz iepriekš aprakstīto, Komisija pieņem, ka 2008. gada aizdevumu piešķīra saskaņā ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu un ka tādēļ tas nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.
(231)
Piekrītot pirmajai parāda maiņai pret akcijām pamatkapitālā un tad nododot visus ieņēmumus no PZL Hydral pamatkapitāla pārdošanas, lai varētu nokārtot nenokārtotās saistības ar valsts struktūrām, kā paredzēts plānā, RAA patiesībā anulēja parādus PLN 17,2 miljonu apmērā, atgūstot tikai [ PLN 1 053 196,36].
(232)
Ir nepieciešams noteikt, vai parāda maiņa pret akcijām pamatkapitālā ir saistīta ar priekšrocību, ko PZL Wrocław ir piešķīrusi RAA. Šajā saistībā Komisijai ir jānosaka, vai, īstenojot šo darījumu, RAA nodrošināja atbilstību privāta ieguldītāja noteikumam, kā noteikts 188. un 189. punktā.
(233)
Komisija pirmām kārtām atzīmē, ka […] 2009. gada piedāvājums […] bija par […] mazāks nekā […] 2008. gada piedāvājums. Komisija uzskata, ka šī atšķirība atspoguļo situācijas pasliktināšanos PZL Wrocław, kas 2008. gadā bija peļņu nesošs uzņēmums ar labām izredzēm, savukārt 2009. gadā bija novērojamas grūtību pazīmes galvenokārt Aizsardzības ministrijas pasūtījumu skaita būtiskā samazinājuma dēļ.
(234)
Komisija arī atzīmē, ka papildus […] RAA neparedzēja atrast citu pircēju akcijām, ko tā parāda maiņas pret akcijām pamatkapitālā rezultātā bija ieguvusi PZL Wrocław (skatiet 210. punktu). Lai nodrošinātu, ka darījums ir sekmīgs, RAA bija jānodrošina, ka tā var nokārtot saistības attiecībā pret publiskajiem kreditoriem ciktāl tiem bija piemērota hipotēka PZL Wroclaw aktīviem, jo pretējā gadījumā aģentūra nevarētu izpildīt apņemšanos nodod visus aktīvus, kam nebija piemērota ķīla.
(235)
Turklāt, ja PZL Wrocław pārdošana, kas tā bija gadījumā, uz kuru pamatoja publisko saistību pārstrukturēšanu daļēju atmaksu veidā, nenotiktu, nodokļu iestādes piemērotu savu prasību izpildi saskaņā ar Nodokļu kodeksu (skatiet 144. punktu). Turklāt, ņemot vērā PZL Wrocław finansiālo situāciju, pārdošanas vienošanās neizdošanās novestu pie PZL Wrocław bankrota (skatiet 52. punktu).
(236)
Tādēļ Komisija secina, ka vienīgā alternatīva PLN 17,2 miljonu de facto anulēšanas pieņemšanai bija PZL Wrocław un PZL Hydral likvidēšana.
(237)
Ernst&Young izpētes papildinājumā novērtēja šo divus scenārijus. Komisija ir kritiski novērtējusi Ernst&Young izpēti, lai noteiktu, vai konstatējumi iztur rūpīgu pārbaudi un parāda, ka, piekrītot norēķinam, RAA rīkojās tā, kā rīkotos privāts kreditors salīdzināmā situācijā, pamatojoties uz judikatūru, kas minēta 188. un 189. punktā.
(238)
Izpētē secināts, ka bankrota gadījumā parasti kreditori nesaņems neko, jo daudzi no aktīviem ir apgrūtināti ar ķīlām un hipotēkām, un nodokļu iestādes turklāt varēs piemērot savu prasību izpildi pret PZL Wrocław (skatiet 143. un turpmākos punktus). Komisija ir apstiprinājusi šo informāciju, izskatot PZL Wrocław finanšu pārskatus un analizējot Polijas tiesību aktu īstenošanu, un ir secinājusi, ka Ernst&Young novērtējums ir pamatots.
(239)
Rezultātā Komisija uzskata, ka parastajai ķīlai, kas attiecas uz saņemamajām summām un kas nodrošina 2008. gada aizdevumu, likvidācijas scenārija gadījumā nav nekādas vērtības. Turklāt ķīlai attiecībā uz […] % akciju likvidācijas scenārija gadījumā nav nekādas vērtības, jo pašām akcijām ir nulles vērtība.
(240)
Tādēļ, lai noteiktu, ko RAA iegūtu likvidācijas scenārija gadījumā, ir jāaprēķina peļņa, kuru tā varētu prognozēt no to objektu pārdošanas, kam tai ir reģistrētas ķīlas.
(241)
Ernst&Young izpētes papildinājumā atzīmē, ka mehānismu, uz kuriem RAA bija ķīlas par 2007. gada aizdevumu, bilances vērtība 2007. gadā bija PLN 5,5 miljoni, savukārt mehānismu, uz kuriem RAA bija ķīlas par 2008. gada aizdevumu, bilances vērtība 2008. gadā bija PLN 2,8 miljoni.
(242)
Ernst&Young izpētes papildinājumā RAA labā reģistrēto ķīlu likvidācijas vērtības pamatā bija PZL Wrocław auditētajos finanšu pārskatos ietverto aktīvu bilances vērtība (skatiet 151. un 152. punktu) 2010. gada 31. janvārī, t. i., PLN 2,1 miljons.
(243)
Komisija uzskata, ka kustamo pamatlīdzekļu (kas bija 2007. un 2008. gada aizdevumu ķīla) bilances vērtība, kāda bija ietverta auditētajos finanšu pārskatos, ir atbilstīgs sākumpunkts, lai novērtētu to likvidācijas vērtību. Komisija pirmām kārtām atzīmē, ka lielā atšķirība starp bilances vērtību un aktīvu neto vērtību, ko konstatēja 2008. gada izpētē, novērtējot PZL Wrocław, tika konstatēta nekustamā īpašuma vērtības būtiskā pieauguma dēļ. Attiecībā uz mehānismu vērtību neveica nekādas korekcijas. Turklāt Komisija atzīmē, ka, ņemot vērā īso laikposmu starp ķīlas noteikšanu un novērtējumu, nav citu rādītāju tam, ka bilances vērtība neatspoguļotu konservatīvi noteikto mehānismu vērtību.
(244)
Ernst&Young izpētes papildinājumā argumentē, ka likvidācijas gadījumā šos aktīvus būtu jāpārdod par diskontētu cenu ar 50 % atlaidi un ka tādēļ paredzamā vērtība ir PLN 1 053 196,36. Komisija atzīst, ka tādi aktīvi kā mehānismi, ko pārdod saistībā ar likvidāciju, parasti tiek pārdoti par cenu, kura ir zemāka par to bilances vērtību.
(245)
Komisija uzskata, ka 50 % samazinājums ir pamatots Ernst&Young norādīto iemeslu dēļ un iepriekš 147. punktā aprakstīto iemeslu dēļ. Tā it sevišķi uzskata, ka to hipotētiskās vērtības novērtēšana bankrota darījumā tika veikta, izmantojot metodiku, ko var uzskatīt par piemērotu realizējamās vērtības noteikšanai attiecībā uz prasībām pret aizņēmējiem, kuriem draud bankrots, ņemot vērā pārdodamo mehānismu specifiku, pārdošanas iespējamību konkrētam klientam (Aizsardzības ministrijai), kas samazina tā tēriņus, ņemot vērā vajadzību pielāgoties nodokļu ieņēmumu samazinājumam krīzes dēļ.
(246)
Tādēļ Komisija secina, ka, pamatojoties uz informāciju, kas tai pieejama šā lēmuma pieņemšanas laikā, RAA nenokārtoto aizdevumu bankrota vērtība bija PLN 1 053 196,36.
(247)
Pārdošanas scenārija gadījumā RAA nenokārtoto aizdevumu vērtība bija augstāka, jo […] piedāvāja RAA samaksāt [ PLN 1 053 196,36].
(248)
Komisija secina, ka privāts kreditors, kas būtu RAA situācijā, būtu pieņēmis PLN 17,2 miljonu anulēšanu, jo tas nevarētu pamatoti paredzēt atgūt prasīto lielākā apjomā, ja īstenotos bankrota procedūra. Tādēļ, pamatojoties uz iepriekš aprakstīto, Komisija pieņem, ka RAA rīcība attiecībā uz 2010. gada parāda maiņu pret akcijām pamatkapitālā atbilst privāta ieguldītāja principam un ka parāda maiņa pret akcijām pamatkapitālā neietver valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.
IX. SECINĀJUMS
(249)
Komisija atzīmē, ka oficiāla izmeklēšana par kapitāla ieguldījumu PLN 113 miljonu apmērā, ko paziņoja, bet pēc tam atsauca Polijas iestādes, vairs nav vajadzīga saskaņā ar Procedūras regulas 8. pantu.
(250)
Attiecībā uz publisko kreditoru saistību izpildes nepiemērošanu un to sekojošo nokārtošanu Komisija konstatē, ka publiskie kreditori rīkojās saskaņā ar privāta kreditora noteikumu. Tādēļ publisko kreditoru rīcība neietver valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.
(251)
Komisija secina, ka plānotā daļējā parāda maiņa pret akcijām pamatkapitālā, ko īstenoja Rūpniecības attīstības aģentūra saistībā ar grozīto plānu, nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, jo atbilst privāta kreditora noteikumam. Komisija arī uzskata, ka 2007. un 2008. gada aizdevumi PZL Wrocław labā nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, jo atbilst privāta ieguldītāja principam.
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Komisija ir izlēmusi slēgt oficiālo izmeklēšanas procedūru saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 2. punktu attiecībā uz kapitāla ieguldījumu PLN 113 miljonu apmērā, atzīmējot, ka Polija ir atsaukusi savu paziņojumu un neturpinās šo atbalsta projektu.
2. pants
1. Polijas valsts iestāžu īstenotā daļējā 1998.-2007. gada prasību piemērošanas neīstenošana pret PZL Hydral un šo parādu nokārtošana laikposmā no 2007. līdz 2010. gadam nav valsts atbalsts Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta izpratnē.
2. Aizdevumi, ko RAA piešķīra PZL Wrocław 2007. gadā (PLN 12,5 miljoni) un 2008. gadā (PLN 4 miljoni) nav valsts atbalsts Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta izpratnē.
3. Sekojošā šo aizdevumu daļēja norakstīšana attiecībā uz 17,2 miljoniem, ko īstenoja kā parāda maiņu pret akcijām pamatkapitālā, nav valsts atbalsts Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta izpratnē.
3. pants
Šis lēmums ir adresēts Polijas Republikai.
Briselē, 2010. gada 4. augustā