PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 990/2011
ze dne 3. října 2011
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (EHS) č. 2474/93 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo ve výši 30,6 % na dovoz jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „původní opatření“). Na základě šetření obcházení podle článku 13 základního nařízení bylo toto clo nařízením Rady (ES) č. 71/97 (3) rozšířeno na dovoz některých součástí jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Mimoto bylo rozhodnuto o vytvoření „režimu osvobození od cla“ na základě čl. 13 odst. 2 základního nařízení. Podrobné údaje o tomto režimu byly uvedeny v nařízení Komise (ES) č. 88/97 (4). Aby jim bylo přiznáno osvobození od rozšířeného cla, musí výrobci jízdních kol v Unii dodržovat podmínky stanovené v čl. 13 odst. 2 základního nařízení, a sice používat při montáži méně než 60 % čínských součástí jízdních kol nebo zajistit, aby přidaná hodnota všech součástí použitých při montáži přesáhla 25 %. Doposud bylo osvobození od cla přiznáno ve více než 250 případech.
(2)
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení Rada nařízením (ES) č. 1524/2000 (5) rozhodla, že by výše uvedená opatření měla být zachována.
(3)
Na základě prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení (dále jen „předchozí šetření“) Rada nařízením (ES) č. 1095/2005 (6) rozhodla o zvýšení platného antidumpingového cla na 48,5 %.
2. Toto šetření
(4)
Dne 13. července 2010 informovala Komise prostřednictvím oznámení (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) (7) zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie o zahájení přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR před pozbytím platnosti.
(5)
Přezkum byl zahájen na základě odůvodněné žádosti, kterou podalo Evropské sdružení výrobců jízdních kol (European Bicycles Manufacturers Association - EBMA, dále jen „žadatel“) jménem výrobců v Unii představujících významný podíl, v tomto případě více než 25 %, výroby jízdních kol v Unii.
(6)
Žádost byla podána z toho důvodu, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k přetrvávání dumpingu a obnovení újmy způsobované výrobnímu odvětví Unie.
3. Strany dotčené šetřením
(7)
Komise o zahájení šetření úředně vyrozuměla žadatele, výrobce v Unii zmíněné v žádosti, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce a rovněž sdružení, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká, a orgány v ČLR.
(8)
Zúčastněné strany měly možnost vyjádřit svá stanoviska písemně a požádat o slyšení ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení šetření.
(9)
Svá stanoviska předložila řada výrobců v Unii zastoupených žadatelem, další spolupracující výrobci v Unii, vyvážející výrobci, dovozci a sdružení uživatelů.
(10)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
4. Výběr vzorku
(11)
Vzhledem k vysokému počtu vyvážejících výrobců, výrobců v Unii a dovozců, jichž se šetření týkalo, se v oznámení o zahájení přezkumu v souladu s článkem 17 základního nařízení počítalo s výběrem vzorku.
(12)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli vyvážející výrobci a zástupci jednající jejich jménem, výrobci v Unii a dovozci požádáni, aby se přihlásili a poskytli informace vymezené v oznámení o zahájení přezkumu. Komise se obrátila rovněž na známá sdružení vyvážejících výrobců a na příslušné orgány v ČLR. Tyto strany nevznesly vůči použití výběru vzorku žádné námitky.
(13)
Ve stanovených lhůtách poskytlo požadované informace celkem 7 vývozců/výrobců, přibližně 100 výrobců v Unii a 4 dovozci.
(14)
Jelikož informace pro výběr vzorku požadované v oznámení o zahájení přezkumu poskytlo pouze sedm čínských výrobců, bylo rozhodnuto, že se výběr vzorku nepoužije. Těmto sedmi společnostem byly zaslány dotazníky, odpověděly však pouze tři společnosti. Z těchto tří společností uvedly pouze dvě, že v období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období přezkumnéjo šetření“ nebo „OPŠ“) vyvážely dotčený výrobek do Unie.
(15)
Pokud jde o výrobce v Unii, byl v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení po konzultacích s příslušným sdružením a s jeho souhlasem vybrán vzorek, a to na základě největšího reprezentativního objemu prodeje a výroby v Unii. Na tomto základě bylo do vzorku vybráno osm výrobců v Unii. Komise těmto osmi vybraným společnostem zaslala dotazníky a tyto společnosti poskytly úplné odpovědi.
(16)
Vzhledem k omezenému počtu dovozců, kteří odpověděli a projevili ochotu spolupracovat (4 dovozci), bylo rozhodnuto, že pokud jde o dovozce, není výběr vzorku nutný. Komise těmto 4 dovozcům zaslala dotazníky. Odpověď na dotazník zaslal pouze jeden dovozce, tato odpověď však nebyla úplná, jelikož se dovozce nacházel v procesu ukončování své činnosti.
(17)
Komise shromáždila a ověřila veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro zjištění pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy a pro určení zájmu Unie. Informace poskytnuté níže uvedenými společnostmi byly ověřeny na místě:
a)
Výrobci v Unii
-
Accell Group N.V., Heerenveen, Nizozemsko,
-
Decathlon S.A., Villeneuve d’Ascq, Francie,
-
Cycleurope Industries S.A.S., Romilly sur Seine, Francie,
-
Denver S.R.L., Dronero, Itálie,
-
Derby Cycle Werke GmbH, Cloppenburg, Německo,
-
MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke AG, Sangerhausen, Německo,
-
Sprick Rowery Sp.zo.o., Świebodzin, Polsko a Sprick Cycle GmbH, Gütersloh, Německo,
-
UAB Baltik Vairas a UAB Baltic Bicycle Trade, Šiauliai, Litva a Pantherwerke AG a Onyx Cycle GmbH, Löhne, Německo.
b)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Oyama Bicycles (Taicang) Co., Čína,
-
Tianjin Golden Wheel Bicycle (Group) Co. Ltd., Čína.
(18)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období přezkumného šetření. Zkoumání trendů významných z hlediska posouzení újmy se týkalo období od ledna 2007 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(19)
Dotčený výrobek je stejný jako výrobek, na nějž se vztahovalo nařízení (ES) č. 1524/2000, a sice jízdní a jiná kola (včetně dodávkových tříkolek, avšak s výjimkou jednokolek), bez motoru, v současnosti kódů KN ex 8712 00 10, 8712 00 30 a ex 8712 00 80.
(20)
Stejně jako v předchozím šetření byla jízdní kola rozdělena do těchto kategorií:
-
A) kola ATB (terénní jízdní kola, včetně horských kol, s průměrem kol 24″ nebo 26″),
-
B) kola pro trekking, městská jízdní kola, hybridní kola, kola VTC a cestovní kola s průměrem kol 26″ nebo 28″,
-
C) sportovní kola pro mládež (BMX) a dětská kola s průměrem kol 16″ nebo 20″,
-
D) ostatní jízdní kola a jiná kola (s výjimkou jednokolek).
(21)
Všechny výše vymezené typy jízdních kol mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti. Mimoto se na trhu Unie prodávají prostřednictvím obdobných distribučních kanálů, jako jsou specializovaní maloobchodníci, řetězce obchodů se sportovním zbožím a velké obchodní domy. Základní používání a využití jízdních kol je stejné, jízdní kola jsou do značné míry zaměnitelná, a modely různých kategorií si proto navzájem konkurují. Na tomto základě byl vyvozen závěr, že všechny kategorie představují jediný výrobek.
(22)
Šetření rovněž prokázalo, že jízdní kola vyráběná a prodávaná výrobci Unie na trhu Unie, kola vyráběná a prodávaná na trhu ve srovnatelné zemi a kola dovážená na trh Unie pocházející z ČLR mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a stejná základní užití.
(23)
Po zpřístupnění výsledků šetření jedna ze stran prohlásila, že čínská jízdní kola a jízdní kola vyráběná na trhu Unie si nekonkurují, případně si konkurují pouze ve velmi malé míře. Příslušné podání však neobsahovalo žádné údaje, které by takové tvrzení dokládaly, ani nebyly předloženy žádné podpůrné dokumenty dokazující jeho platnost. V této souvislosti je rovněž třeba poznamenat, že, jak se uvádí níže ve 26. bodě odůvodnění, míra spolupráce čínských vyvážejících výrobců byla velmi nízká a tyto subjekty taktéž poskytly pouze velmi omezené informace o výrobcích vyráběných a prodávaných čínskými výrobci na trhu Unie. Z tohoto důvodu a jelikož nebyly k dispozici žádné spolehlivější informace, bylo uvedené tvrzení odmítnuto.
(24)
Jízdní kola vyráběná a prodávaná výrobci v Unii na trhu Unie, jízdní kola vyráběná a prodávaná na trhu srovnatelné země a jízdní kola pocházející z ČLR a dovážená na trh Unie se proto považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(25)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda je v případě, že by platná opatření pozbyla platnosti, pravděpodobné přetrvávání dumpingu nebo jeho obnovení.
(26)
Od zahájení tohoto řízení byla míra spolupráce velmi nízká. Jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, na dotazník odpověděli pouze tři čínští výrobci, kteří byli původně ochotni spolupracovat. Z těchto tří společnosti uváděly vývoz dotčeného výrobku do Unie v období přezkumného šetření pouze dvě společnosti, které společně představovaly méně než 10 % celkového vývozu dotčeného výrobku do Unie.
(27)
V prostorách dvou společností s vývozem do Unie se uskutečnily inspekce na místě. U jedné z nich však nebylo možno ověřit informace uvedené v odpovědi na dotazník, jelikož společnost nebyla schopna poskytnout dokumenty, které by poskytnuté údaje doložily. Druhá společnost spolupracovala v uspokojivé míře, její vývoz do Unie v období přezkumného šetření však představoval méně než 5 % celkového vývozu dotčeného výrobku z ČLR do Unie.
(28)
Na základě výše uvedených skutečností byly čínské orgány a zmíněné tři společnosti vyrozuměny o možnosti použít kvůli nízké úrovni spolupráce ze strany vyvážejících výrobců článek 18 základního nařízení a dostaly možnost se k tomu vyjádřit. Komise neobdržela v reakci na toto sdělení žádné připomínky. Níže uvedené závěry ohledně pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu proto v souladu s článkem 18 základního nařízení vycházejí z dostupných údajů, konkrétně z obchodních statistik a podání zúčastněných stran, včetně žádosti.
2. Dumping čínského dovozu v období přezkumného šetření
2.1 Srovnatelná země
(29)
V oznámení o zahájení přezkumu se počítalo s použitím Mexika jako srovnatelné země pro účely určení běžné hodnoty pro ČLR. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se vyjádřily k vhodnosti této volby.
(30)
K vhodnosti volby Mexika jako srovnatelné země se vyjádřila jedna strana, která tvrdila, že ceny jízdních kol na domácím trhu v Mexiku nejsou spolehlivé a nejsou vhodné pro účely tohoto šetření. Jako alternativa byla navržena Indie. Toto tvrzení však nebylo odůvodněno, a bylo proto odmítnuto.
(31)
Mexiko bylo jako srovnatelná země použito v předchozích šetřeních a nebylo prokázáno, že existují nové či změněné okolnosti, jež by odůvodňovaly změnu. Profil mexického trhu, pokud jde o dotčený výrobek, počet příslušných hospodářských subjektů, konkurence na domácím trhu a charakteristiky výrobního procesu potvrdily, že Mexiko je i nadále vhodnou srovnatelnou zemí.
(32)
Třem mexickým společnostem byly zaslány dotazníky. Z těchto tří společností pouze jedna projevila ochotu spolupracovat a poskytla odpověď na dotazník.
2.2 Běžná hodnota
(33)
K určení průměrné běžné hodnoty byly použity prodejní ceny na domácím trhu ve srovnatelné zemi, a to s použitím průměrného směnného kurzu mezi EUR a pesem v období přezkumného šetření, aby byla získána vážená průměrná cena ze závodu v EUR.
2.3. Vývozní cena
(34)
Kvůli použití článku 18 a vzhledem k neexistenci jiných dostupných spolehlivých informací byly vývozní ceny stanoveny především na základě údajů Eurostatu a informací, které poskytl jediný čínský spolupracující vývozce.
(35)
Během předchozího šetření byl vyvozen závěr, že ceny zjištěné u Eurostatu jsou pro účely šetření neprůkazné (8). Vzhledem k nízké míře spolupráce ze strany čínských vývozců však Komise pokládala dovozní ceny pro ČLR podle Eurostatu pro účely tohoto šetření za přiměřený zdroj. Komise si však je vědoma omezení této analýzy a toho, že může sloužit pouze jako ukazatel cenových trendů.
(36)
Vývozní cena odvozená z údajů Eurostatu je cenou CIF, kterou bylo nutné upravit o průměrné náklady na námořní přepravu na jeden obchod za účelem výpočtu ceny ze závodu. Ke stanovení průměrných jednotkových nákladů na námořní přepravu byly použity informace obsažené v odpovědi od jediného spolupracujícího čínského výrobce a tyto náklady byly vypočteny na 8,30 EUR. Cena ze závodu při vývozu do Unie u jediné čínské spolupracující společnosti byla stanovena podobným způsobem. Výsledná jednotková cena byla poté použita k výpočtu vážené průměrné čínské ceny ze závodu.
2.4 Srovnání
(37)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení byl vážený průměr běžných hodnot v Mexiku srovnán s váženým průměrem čínských vývozních cen ze závodu. Takto byl stanoven vážený průměr dumpingových rozpětí.
2.5 Dumpingové rozpětí
(38)
Z výpočtů dumpingu vyplynulo celostátní dumpingové rozpětí ve výši více než 20 %. Tuto úroveň je však nutno pokládat za střízlivou vzhledem ke skutečnosti, že údaje Eurostatu neberou v potaz značné cenové rozdíly mezi jednotlivými typy dotčeného výrobku. V této souvislosti je třeba uvést, že podle informací uvedených v žádosti dosáhla dumpingová rozpětí úrovní převyšujících 100 %.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.1 Předběžná poznámka
(39)
Pravděpodobný vývoj dovozu z ČLR byl analyzován z hlediska očekávaného vývoje cen i z hlediska objemu.
3.2 Volná kapacita čínských vyvážejících výrobců
(40)
Na základě informací uvedených v žádosti je čínské odvětví výroby jízdních kol co do objemu největší na světě. ČLR má výrobní kapacitu ve výši 100 až 110 milionů jízdních kol a její výroba dosahuje přibližně 80 milionů jízdních kol ročně. Čínské odvětví jízdních kol je orientované na vývoz: z celkem 80 milionů ročně vyrobených jízdních kol je 25 milionů kol určeno pro domácí trh a zbývajících 55 milionů jízdních kol, tj. 69 % celkové výroby, je určeno na vývoz.
(41)
Odhadovaná roční volná kapacita v ČLR činí přibližně 20 až 30 milionů jízdních kol, což je více než dvojnásobek stávající výroby v Unii, jak je uvedeno v 66. bodě odůvodnění. Z informací získaných v průběhu šetření kromě toho vyplývá, že by kapacitu pro výrobu jízdních kol v ČLR bylo možné snadno zvýšit, mimo jiné zaměstnáním dalších pracovníků, pokud by se zvýšila poptávka.
(42)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem proto nelze vyloučit, že by v případě neexistence antidumpingových opatření mohla být dostupná volná kapacita v ČLR využita ke zvýšení vývozu do Unie.
(43)
Po zpřístupnění výsledků šetření jedna ze stran namítala, že čínská výrobní kapacita uvedená v nařízení není ničím podložená a vychází z čiré spekulace. V tomto ohledu se připomíná, že míra spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců byla velmi nízká a že při zjištěních bylo do značné míry nutné vycházet z dostupných údajů. V tomto případě a vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici jiné spolehlivější informace, jak je uvedeno výše ve 40. bodě odůvodnění, Komise použila důkazy prima facie předložené v žádosti. Šetření nepřineslo žádné informace, z nichž by se dalo usuzovat, že tyto důkazy prima facie nejsou správné. Příslušná strana taktéž nepředložila žádné informace nebo důkazy, které by ukazovaly na podstatně odlišné úrovně volné kapacity v ČLR. Uvedené tvrzení bylo proto odmítnuto.
3.3 Atraktivita trhu Unie a ceny vývozu do třetích zemí
(44)
Z údajů od Eurostatu a z informací uvedených v žádosti vyplývá, že Unie představuje pro čínské vyvážející výrobce atraktivní trh.
(45)
Z informací o cenách, které poskytla jediná spolupracující čínská vyvážející společnost, vyplývá, že vážený průměr cen výrobku ze závodu při vývozu do třetích zemí je nižší než průměrné prodejní ceny ze závodu v Unii během období přezkumného šetření. S přihlédnutím k výrobní kapacitě v ČLR a k poptávce na trhu Unie je dosti pravděpodobné, že pokud by byla opatření zrušena, čínští výrobci by neprodleně zvýšili svůj vývoz jízdních kol do Unie. Stávající nadměrná kapacita mimoto čínským výrobcům umožňuje přítomnost na evropském trhu s velmi nízkými cenami.
3.4 Závěr ohledně pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu
(46)
Vzhledem ke skutečnosti, že i při zohlednění opatření, která jsou platná v současnosti, bylo na základě konzervativního srovnání s použitím údajů Eurostatu a informací, které poskytl jediný čínský spolupracující vývozce, u čínského vývozu v období přezkumného šetření zjištěno dumpingové rozpětí převyšující 20 %, je velmi pravděpodobné, že v případě neexistence opatření bude dumping přetrvávat.
(47)
Výše uvedená analýza prokázala, že čínský dovoz vstupuje na trh Unie i nadále s dumpingovými cenami. Vzhledem zejména k dostupné volné kapacitě v ČLR, kterou lze v případě potřeby snadno zvýšit, a rovněž k analýze úrovní cen v Unii a v ostatních třetích zemích lze vyvodit závěr, že je pravděpodobné přetrvávání dumpingu, pokud by opatření byla zrušena.
D. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(48)
V průběhu tohoto šetření bylo zjištěno, že jízdní kola vyrábí v Unii přibližně 100 výrobců, kteří se přihlásili během šetření, a další výrobci, z nichž většinu zastupují jejich národní sdružení. Tyto společnosti představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. Šetření dále ukázalo, že výrobní odvětví využívá režim osvobození od cla, který byl popsán v 1. bodě odůvodnění.
(49)
Ke stanovení celkové výroby v Unii byly použity všechny dostupné údaje, včetně informací uvedených v žádosti, údajů shromážděných od výrobců v Unii a národních sdružení před zahájením šetření i později, jakož i obecné výrobní statistiky.
2. Spotřeba na trhu Unie
(50)
Prodej uskutečněný výrobci v Unii byl určen na základě údajů získaných od výrobců v odpovědích na formuláře pro výběr vzorku a informací uvedených v žádosti, kterou podal žadatel. Údaje uvedené v žádosti byly získány od různých sdružení výrobců jízdních kol v Unii.
(51)
Pravděpodobná spotřeba v Unii byla stanovena na základě prodeje uskutečněného všemi výrobci v Unii na trhu Unie podle odhadu uvedeného v 68. bodě odůvodnění a dále na základě dovozu ze všech zemí podle údajů Eurostatu.
(52)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se spotřeba v Unii snížila o 11 % z 22 912 066 kusů v roce 2007 na 20 336 813 kusů v období přezkumného šetření. Spotřeba se snížila zejména mezi rokem 2008 a 2009. Podrobné údaje o spotřebě v kusech jsou tyto:
Tabulka 1 - Spotřeba
2007
2008
2009
OPŠ
Objem (v kusech)
+ Celkový dovoz
10 073 428
10 017 551
8 973 969
9 202 752
+ Výroba v Unie prodaná na trhu Unie
12 838 638
12 441 446
11 604 072
11 134 061
= Spotřeba
22 912 066
22 458 997
20 578 041
20 336 813
Index (2007 = 100)
100
98
90
89
3. Objem dumpingového dovozu z Čínské lidové republiky a jeho podíl na trhu
(53)
Objem dovozu dotčeného výrobku byl zjištěn na základě statistických údajů, které poskytl Eurostat. Objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR se v posuzovaném období snížil o 38 %, na 615 920 kusů v období přezkumného šetření (viz tabulka 2). Dovoz dotčeného výrobku z ČLR na počátku posuzovaného období byl o 26 % vyšší než dovoz v období přezkumného šetření při předchozím šetření (od 1. dubna 2003 do 31. března 2004: 733 901 kusů (9)). K největšímu poklesu dovozu dotčeného výrobku došlo mezi rokem 2008 a 2009, což odpovídá vývoji celkové spotřeby v Unii (viz tabulka 1 a 2).
(54)
Jelikož se dovoz z ČLR v posuzovaném období snížil více než spotřeba, klesl podíl ČLR na trhu mírně ze 4,4 % v roce 2007 na 3,1 % v období přezkumného šetření.
(55)
Vývoj dovozu a podíl jízdních kol pocházejících z ČLR na trhu v posuzovaném období je uveden v následující tabulce:
Tabulka 2 - Dovoz z ČLR
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z dotčené země (v kusech)
986 514
941 522
598 565
615 920
Index (2007 = 100)
100
95
61
62
Podíl dovozu z dotčené země na trhu
4,4 %
4,3 %
3,0 %
3,1 %
4. Ceny dotčeného dovozu
4.1 Vývoj cen
(56)
Jak je objasněno ve 35. bodě odůvodnění, Komise pokládala dovozní ceny uváděné Eurostatem pro ČLR pro účely tohoto šetření za přiměřený zdroj.
(57)
Podle údajů Eurostatu se vážený průměr cen dovozu z ČLR (níže uvedený ve formě indexu) mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření zvýšil o 125 %. Dovozní ceny v roce 2009 výrazně vzrostly a poté byly téměř konstantní. Podrobné údaje jsou uvedeny v následující tabulce:
Tabulka 3 - Ceny dotčeného dovozu
2007
2008
2009
OPŠ
ČLR
Index (2007 = 100)
100
128
224
225
4.2 Cenové podbízení
(58)
Při určování cenového podbízení u jízdních kol pocházejících z ČLR Komise ve své analýze vycházela z informací, které v průběhu šetření poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku, a z průměrných cen uváděných Eurostatem. Příslušnými prodejními cenami výrobního odvětví Unie byly ceny účtované nezávislým zákazníkům, které byly v případě potřeby upraveny na úroveň ze závodu. Srovnání ukázalo, že po odečtení antidumpingového cla byly ceny dovozu z ČLR o 53 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
5. Dovoz z dalších zemí
(59)
Podle údajů Eurostatu se dovoz z dalších třetích zemí snížil z 9 087 000 kusů v roce 2007 na 8 587 000 kusů v období přezkumného šetření, což představuje celkový pokles o 6 %. Dovoz odpovídal poklesu spotřeby v Unii (- 11 %), avšak pomalejším tempem. Podíl třetích zemí na trhu se v posuzovaném období zvýšil ze 40 % na 42 %. Jak je však uvedeno ve 35. a 56. bodě odůvodnění, ceny udávané Eurostatem neberou v úvahu různé sortimentní skladby dovozů pocházejících z jednotlivých zemí, a proto jsou k naznačení cenových trendů použity pouze indexy. Jelikož sortimentní skladba dovozu z dalších třetích zemí není známa, nemá smysl porovnávat níže uvedené dovozní ceny s cenami výrobního odvětví Unie. Byly však zjišťovány a získány některé doplňkové informace o dovozu z uvedených zemí, na něž připadá většina ostatního dovozu jízdních kol. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 4 - Dovoz z ostatních zemí
2007
2008
2009
OPŠ
Všechny typy
Kusy v tis.
Podíl na trhu
Cena v EUR/ks
Kusy v tis.
Podíl na trhu
Cena v EUR/ks
Kusy v tis.
Podíl na trhu
Cena v EUR/ks
Kusy v tis.
Podíl na trhu
Cena v EUR/ks
Tchaj-wan
3 186
14 %
3 428
15 %
2 949
14 %
2 958
15 %
Index
100
100
100
108
110
104
93
103
125
93
105
125
Thajsko
1 534
7 %
1 522
7 %
1 384
7 %
1 397
7 %
Index
100
100
100
99
101
107
90
100
127
91
103
127
Filipíny
690
3 %
437
2 %
449
2 %
476
2 %
Index
100
100
100
63
65
105
65
73
106
69
78
103
Malajsie
475
2 %
361
2 %
193
1 %
265
1 %
Index
100
100
100
76
77
106
41
45
116
56
63
99
Srí Lanka
574
3 %
749
3 %
1 017
5 %
1 101
5 %
Index
100
100
100
131
133
107
177
197
108
192
216
107
Tunisko
550
2 %
527
2 %
530
3 %
495
2 %
Index
100
100
100
96
98
105
96
107
113
90
101
113
Ostatní
2 078
9 %
2 052
9 %
1 854
9 %
1 895
9 %
Index
100
100
100
99
101
110
89
99
131
91
103
127
CELKEM
9 087
40 %
9 076
40 %
8 375
41 %
8 587
42 %
Index
100
100
100
100
102
109
92
103
125
94
106
122
1) Tchaj-wan
(60)
Dovoz z Tchaj-wanu se v posuzovaném období snížil z 3 158 600 kusů v roce 2007 na 2 958 000 kusů v období přezkumného šetření a jeho podíl na trhu v témže období mírně vzrostl ze 14 % na 15 %. Dovoz jízdních kol z Tchaj-wanu je určen pro náročnější zákazníky. V průběhu šetření bylo na základě srovnání jednotlivých modelů prokázáno, že stejně jako v předchozím období šetření se dovoz z Tchaj-wanu prodává za vyšší ceny než podobné modely vyráběné výrobním odvětvím Unie (10). V posuzovaném období mimoto vykazovala cena dovozu rostoucí tendenci a v porovnání s rokem 2007 se v období přezkumného šetření zvýšila o 25 %.
2) Thajsko
(61)
Dovoz pocházející z Thajska se v posuzovaném období snížil z 1 534 000 kusů v roce 2007 na 1 397 000 kusů v období přezkumného šetření. Pokles dovozu odpovídal vývoji, který vykazovala spotřeba, jelikož jeho podíl na trhu zůstal na 7 %. Jízdní kola dovážená z Thajska však patří do střední kategorie a šetření s použitím srovnáním podle jednotlivých modelů ukázalo, že se dovoz z Thajska prodává za vyšší cenu než podobné modely vyráběné výrobním odvětvím Unie. V posuzovaném období mimoto vykazovala cena dovozu rostoucí tendenci a v porovnání s rokem 2007 se v období přezkumného šetření zvýšila o 27 %.
3) Srí Lanka
(62)
Dovoz ze Srí Lanky se v posuzovaném období téměř zdvojnásobil z 574 000 kusů v roce 2007 na 1 101 000 kusů v období přezkumného šetření a jeho podíl na trhu dosáhl na konci posuzovaného období 5 %. Jedna strana však tvrdila, že čínští vývozci obcházejí antidumpingová cla prostřednictvím překládky na Srí Lance. V současnosti nemá Komise dostatečné informace, aby mohla vyvodit závěr ohledně vývoje tohoto dovozu. Za této situace nelze vyloučit, že dovoz udávaný jako dovoz pocházející ze Srí Lanky přispívá k újmě způsobované výrobnímu odvětví Unie.
(63)
Po zpřístupnění výsledků šetření jedna ze zúčastněných stran namítla, že závěry o možném obcházení opatření prostřednictvím překládky na Srí Lance jsou pouhou domněnkou a že žádná tvrzení týkající se obcházení přes Srí Lanku by neměla být brána v potaz při závěrečných zjištěních. Jako odpověď na toto tvrzení je třeba podtrhnout, že, jak je jasně řečeno výše v 62. bodě odůvodnění, Komise v této věci nevyvodila žádný závěr.
6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
6.1 Předběžné poznámky
(64)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení posoudila Komise veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(65)
Jak bylo objasněno výše, vzhledem k vysokému počtu žádajících výrobců v Unii bylo nutné použít ustanovení o výběru vzorku. Za účelem analýzy újmy byly ukazatele újmy zjištěny takto:
-
Makroekonomické prvky (výrobní kapacita, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, růst, velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků minulého dumpingu) byly posouzeny na úrovni celé výroby v Unii, a to na základě informací získaných od národních sdružení výrobců v Unii a od jednotlivých společností. Tyto údaje byly, pokud to bylo možné, porovnány s celkovými informacemi získanými z příslušných oficiálních statistik.
-
Analýza mikroekonomických prvků (zásoby, prodejní ceny, peněžní tok, ziskovost, návratnost investic, schopnost získávat kapitál, investice a mzdy) byla provedena na úrovni jednotlivých společností, tj. na úrovni výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku.
6.2 Makroekonomické ukazatele
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(66)
Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období každý rok mírně snižovala. Do konce období přezkumného šetření výroba v porovnání s rokem 2007 klesla o 11 %, což odpovídalo vývoji spotřeby. Podrobné údaje jsou uvedeny v tabulce 5:
Tabulka 5 - Celková výroba v Unii
2007
2008
2009
OPŠ
Objem (v ks)
Výroba
13 813 966
13 541 244
12 778 305
12 267 037
Index (2007 = 100)
100
98
93
89
(67)
Výrobní kapacita se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření mírně zvýšila o 2 %. Jelikož se výroba snížila, výsledné využití kapacity vykázalo mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření celkový pokles o 13 % a v období přezkumného šetření činila míra využití kapacity 81 %. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 6 - Výrobní kapacita a využití kapacity
2007
2008
2009
OPŠ
Objem (v ks)
Výrobní kapacita
14 785 000
15 804 000
15 660 000
15 118 000
Index (2007 = 100)
100
107
106
102
Využití kapacity
93 %
86 %
82 %
81 %
Index (2007 = 100)
100
92
87
87
b) Objem prodeje
(68)
Objem prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie nezávislým zákazníkům se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření snížil o 13 %. Tento vývoj odpovídá obecné tendenci poklesu spotřeby na trhu Unie. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 7 - Prodej nezávislým odběratelům
2007
2008
2009
OPŠ
Objem (v ks)
12 838 638
12 441 446
11 604 072
11 134 061
Index (2007 = 100)
100
97
90
87
c) Podíl na trhu
(69)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření mírně kolísal. Celkově došlo v posuzovaném období k poklesu o 1,3 procentního bodu. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 8 - Podíl na trhu Unie
2007
2008
2009
OPŠ
Podíl na trhu Unie
56,0 %
55,4 %
56,4 %
54,7 %
Index (2007 = 100)
100
99
101
98
d) Zaměstnanost a produktivita
(70)
Zaměstnanost se v posuzovaném období snížila o 9 %, ze 14 925 zaměstnanců v roce 2007 na 13 646 v období přezkumného šetření.
(71)
V roce 2008 produktivita v porovnání s rokem 2007 mírně vzrostla, poté však klesla. Celkově se produktivita v posuzovaném období mírně snížila, a to o 3 %. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 9 - Celková zaměstnanost a produktivita v Unii
2007
2008
2009
RIP
Počet zaměstnanců
14 925
14 197
14 147
13 646
Index (2007 = 100)
100
95
95
91
Produktivita (v ks/rok)
926
954
903
899
Index (2007 = 100)
100
103
98
97
e) Růst
(72)
Je nutno poznamenat, že celkově se podíl výrobců v Unii na trhu mírně snížil o 1,3 procentního bodu, zatímco úroveň spotřeby klesla o 11 %, což jednoznačně ukazuje, že výrobci nemohli dosáhnout růstu.
f) Velikost dumpingového rozpětí
(73)
Dumping z ČLR v období přezkumného šetření přetrvával. Jak je vysvětleno ve 34. bodě odůvodnění, kvůli nízké spolupráci ze strany čínských vývozců vychází výpočet dumpingu z průměrných cen získaných od Eurostatu. Jak je uvedeno v 35. bodě odůvodnění, údaje o průměrných cenách uváděné Eurostatem obsahují omezené informace o sortimentní skladbě, které mají pro výpočet dumpingového rozpětí značný význam; vzhledem k volné kapacitě v ČLR však nelze dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie považovat za zanedbatelný.
g) Překonání účinků minulého dumpingu
(74)
Bylo analyzováno, zda se výrobnímu odvětví Unie podařilo překonat účinky minulého dumpingu. Byl vyvozen závěr, že k předpokládanému překonání účinků minulého dumpingu výrobním odvětvím Unie nedošlo v očekávaném rozsahu, jak ukazuje zejména trvale nízká ziskovost a nižší míra využití kapacity.
6.3 Mikroekonomické ukazatele
h) Zásoby
(75)
Jeden výrobce nemohl kvůli své stávající vnitřní struktuře poskytnout pro posuzované období konzistentní údaje o zásobách. Údaje od této společnosti bylo proto nutné při analýze zásob v posuzovaném období vyloučit.
(76)
Zásoby jízdních kol se v posuzovaném období zvýšily z 880 935 kusů v roce 2007 na 1 091 516 kusů v období přezkumného šetření, což představuje nárůst ve výši 24 %. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 10 - Zásoby
2007
2008
2009
OPŠ
Objem (v ks)
Konečný stav zásob
880 935
1 132 612
818 276
1 091 516
Index (2007 = 100)
100
129
93
124
i) Prodejní ceny a náklady
(77)
Průměrná prodejní cena ze závodu účtovaná výrobním odvětvím Unie nezávislým zákazníkům v Unii v posuzovaném období mírně rostla. Celkově výrobní odvětví Unie zvýšilo mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření své ceny o 9 %, jak je objasněno v 79. bodě odůvodnění, což odpovídalo růstu výrobních nákladů.
Tabulka 11 - Jednotková cena na trhu Unie
2007
2008
2009
OPŠ
Jednotková cena prodeje v Unii (v EUR/ks)
163
170
176
178
Index (2007 = 100)
100
104
108
109
(78)
Výrobní náklady byly vypočteny na základě váženého průměru všech typů obdobného výrobku vyráběného výrobci zařazenými do vzorku.
(79)
Výrobní náklady se v daném období zvýšily o 9 %. Tento nárůst je zapříčiněn především změnou sortimentní skladby. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 12 - Jednotkové výrobní náklady
2007
2008
2009
OPŠ
Jednotkové výrobní náklady (v EUR/ks)
165
169
180
180
Index (2007 = 100)
100
102
109
109
(80)
Po zpřístupnění výsledků šetření jedna ze stran prohlásila, že k růstu výrobních nákladů docházelo při současném významném poklesu nákladů na některé suroviny, konkrétně ocel a hliník, což by naznačovalo, že újmu, kterou utrpělo, si výrobní odvětví Unie způsobilo samo. Toto tvrzení však nebylo podloženo dostatečnými důkazy. Ve skutečnosti uvedená strana předložila pouze velmi obecné údaje o vývoji cen hliníku a oceli v posuzovaném období, avšak neuvedla, do jaké míry měl tento vývoj ovlivnit celkové náklady na výrobu jízdních kol. Tento argument byl navíc vznesen až po zpřístupnění výsledků šetření, tj. v pokročilé fázi řízení, a nebylo jej tedy již možné ověřit. Uvedené tvrzení bylo proto odmítnuto.
j) Ziskovost
(81)
Celková ziskovost výrobců zařazených do vzorku, pokud jde o dotčený výrobek, byla v prvním roce posuzovaného období záporná (- 1,7 %). V roce 2008 vykázali výrobci v Unii zisk. V roce 2009 a v období přezkumného šetření však bylo výrobní odvětví opět ztrátové.
(82)
Výše uvedený vývoj ukazuje, že situace výrobního odvětví je nestabilní v porovnání s předchozím šetřením, při němž ziskovost výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření činila 3,6 %.
Tabulka 13 - Ziskovost
2007
2008
2009
OPŠ
Ziskovost prodeje Unie
-1,7 %
0,6 %
-2,2 %
-1,1 %
Index (2007 = 100)
- 100
33
- 129
-68
(83)
Po zpřístupnění výsledků šetření bylo namítnuto, avšak bez poskytnutí jakýchkoli podpůrných dokumentů, které by dokazovaly správnost takového tvrzení, že výrobní odvětví Unie nedokázalo zvýšit svoji efektivnost a výkon. Šetření naopak prokázalo, že výrobní odvětví Unie vyvinulo zjevné úsilí, aby se přizpůsobilo cenovému tlaku dumpingových dovozů, a sice novým rozmístěním výroby v rámci Unie, a zvýšilo tak efektivnost nákladů, jak je uvedeno níže v 85. bodě odůvodnění. Tato tvrzení byla proto odmítnuta.
k) Návratnost investic
(84)
Investice do odvětví dotčeného výrobku se v posuzovaném období významně snížily, a to z 21 491 000 EUR v roce 2007 na 11 738 000 EUR v období přezkumného šetření. To lze do značné míry vysvětlit hospodářskou krizí, která začala v roce 2008 a vyvrcholila v období přezkumného šetření, kdy byl přístup k novému kapitálu ještě obtížnější a odhady prodeje pesimistické.
(85)
Je třeba podotknout, že se značná část investic uskutečnila s cílem zefektivnit výrobní proces a udržet krok s nejnovějšími technologiemi. Při tomto procesu byla určitá výrobní kapacita přesunuta ze západoevropských zemí do zemí ve východní Evropě, čímž se výrobní základna rozšířila téměř do všech členských států a což prokázalo životaschopnost výrobního odvětví Unie a jeho úsilí o udržení konkurenceschopnosti.
Tabulka 14 - Investice a návratnost investic
2007
2008
2009
OPŠ
Investice (v tis. EUR)
21 491
21 743
10 701
11 738
Index (2007 = 100)
100
101
50
55
Návratnost investic
-16 %
5 %
-20 %
-10 %
(86)
Jeden výrobce nebyl kvůli své vnitřní struktuře schopen poskytnout pro posuzované období konzistentní údaje o vytvořených čistých stálých aktivech za účelem výpočtu návratnosti investic. Údaje této společnosti proto musely být při analýze návratnosti investic za posuzované období vyloučeny.
(87)
Návratnost investic odpovídala vývoji ziskovosti. V roce 2007 zaznamenali výrobci v Unii zařazení do vzorku zápornou návratnost investic ve výši 16 %, která se během období přezkumného šetření mírně zvýšila na zápornou hodnotu ve výši 10 %.
l) Peněžní tok a schopnost získávat kapitál
(88)
Jeden výrobce nebyl kvůli své struktuře schopen poskytnout pro posuzované období konzistentní údaje o peněžním toku, a nebylo tudíž možné odhadnout peněžní tok pouze pro tu část jeho celkové činnosti, která se týkala jízdních kol. Údaje této společnosti proto musely být při analýze peněžního toku za posuzované období vyloučeny.
(89)
Peněžní tok, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, byl v šetřeném období kladný. Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se však snížil přibližně o 33 %. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 15 - Peněžní tok
2007
2008
2009
OPŠ
Peněžní tok (v tis. EUR)
19 981
20 767
19 261
13 350
Index (2007 = 100)
100
104
96
67
(90)
Výrobci zařazení do vzorku získávají kapitál buď interně - pokud patří k určité skupině společností - nebo prostřednictvím bankovních úvěrů. V ostatních případech se jako zdroj financování využívá peněžní tok vytvořený příslušnou společností. Žádný z výrobců zařazených do vzorku nevykazoval žádné zvláštní problémy při získávání kapitálu.
m) Mzdy
(91)
V posuzovaném období se mzdové náklady na zaměstnance zvýšily o 11 %. To odráží přesun výroby k o něco propracovanějším výrobkům.
Tabulka 16 - Mzdy
2007
2008
2009
OPŠ
Mzdové náklady na zaměstnance (v EUR)
20 239
20 880
22 499
22 541
Index (2007 = 100)
100
103
111
111
(92)
Po zpřístupnění výsledků šetření bylo namítnuto, že mzdové náklady na zaměstnance rostly v době, kdy poptávka klesala, což by znamenalo, že si výrobní odvětví v Unii újmu způsobilo samo. Jak ukazuje tabulka výše, mzdové náklady na zaměstnance v posuzovaném období skutečně vzrostly, a to o 11 %. Jak je však vysvětleno v 70. bodě odůvodnění, snížil se počet zaměstnanců o 9 %. Celkové mzdové náklady tudíž vzrostly pouze o 2 %. Bylo proto shledáno, že celkový dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie byl velmi malý.
7. Závěr ohledně újmy
(93)
Stávající antidumpingová opatření měla jednoznačně vliv na situaci výrobního odvětví Unie. Tomu se do jisté míry podařilo využít existenci opatření k udržení stálého podílu na trhu. Výroba v Unii se však snížila a ziskové rozpětí bylo i nadále nedostatečné. Veškeré možnosti dalšího růstu a dosažení zisku byly mařeny tlakem dumpingového dovozu, pokud jde o cenu a objem.
(94)
Jak je uvedeno v 53. bodě odůvodnění, objem dovozu z ČLR se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření snížil. K největšímu poklesu objemu dovozu však došlo mezi lety 2008 a 2009, kdy ceny dovozu z ČLR významně vzrostly. Jak však ukázalo šetření a jak bylo objasněno v 58. bodě odůvodnění, tento nárůst cen nebyl dostatečný, aby umožnil zlepšit situaci výrobního odvětví. Ceny dovozu z ČLR byly ve skutečnosti o 53 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(95)
Situace výrobního odvětví Unie je jednoznačně nestabilní, jelikož výrobní odvětví je ztrátové. Téměř všechny ukazatele újmy týkající se finančních výsledků výrobců v Unii - jako je ziskovost, návratnost investic a peněžní tok - se v posuzovaném období zhoršily. Nelze proto konstatovat, že situace výrobního odvětví Unie je stabilní. Situaci by mohl mimoto dále zhoršit tlak vyvíjený případným dovozem obcházejícím opatření.
(96)
Na základě těchto skutečností se konstatuje, že se výrobní odvětví Unie celkově i nadále nachází v nejisté hospodářské situaci a je mu nadále působena podstatná újma ve smyslu článku 3 základního nařízení.
8. Dopad dumpingového dovozu a ostatních činitelů
8.1 Dovoz dumpingového dovozu
(97)
Současně s klesající spotřebou v Unii se mírně snížil i podíl čínského dovozu na trhu ze 4,4 % na 3,1 % (viz 53. bod odůvodnění). Jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění, na základě výpočtu bez antidumpingového cla byly v období přezkumného šetření ceny čínského dovozu o 53 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Připomíná se, že sazba cla činí 48,5 %. Úroveň cenového podbízení proto na jedné straně prokazuje účinnost zavedených cel a na straně druhé nutnost zachování opatření. Tento závěr podporuje i skutečnost, že zjištěné cenové podbízení bylo ve stejné výši jako při posledním přezkumném šetření. Škodlivý cenový dopad dumpingového dovozu z ČLR způsobujícího újmu na výrobní odvětví Unie je tedy i nadále značný a, jak je vysvětleno v 58. bodě odůvodnění, je pravděpodobné, že bude pokračovat.
8.2 Dopad hospodářské krize
(98)
Kvůli nepříznivým hospodářským podmínkám v období přezkumného šetření se spotřeba jízdních kol snížila. V reakci na vývoj spotřeby se snížila rovněž výroba a zaměstnanost. Jelikož odvětví jízdních kol nemá vysoké fixní náklady, neměl pokles výroby dopad na ziskovost odvětví výroby jízdních kol v Unii.
(99)
Po zpřístupnění výsledků šetření bylo namítnuto, že výrobní odvětví Unie vytvářelo dodatečné výrobní kapacity v době, kdy spotřeba v Unii klesala, což mělo negativní dopad na jeho situaci. Toto tvrzení neodpovídá vývoji spotřeby a kapacity, jak jsou popsány výše v 52. a 67. bodě odůvodnění. Spotřeba ve skutečnosti klesala převážně v letech 2008 a 2009, zatímco výrobní kapacita se zvýšila již o rok dříve, tedy v roce 2007 a v roce 2008. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
8.3 Dovoz z ostatních zemí
(100)
Jak je vysvětleno v 59. bodě odůvodnění, objem dovozu z dalších třetích zemí se snížil o 6 %, což odpovídá vývoji zaznamenaném u spotřeby. Podíl dovozu z ostatních třetích zemí na trhu vzrostl ze 40 % v roce 2007 na 42 % v období přezkumného šetření. Průměrná cena tohoto dovozu se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření zvýšila o 6 %. Dotčený výrobek byl dovážen zejména z Tchaj-wanu, Thajska a ze Srí Lanky.
(101)
Podíl dovozu z Tchaj-wanu se v posuzovaném období mírně zvýšil (ze 14 % na 15 %). Z dostupných informací však vyplývá, že (jak je objasněno v 60. bodě odůvodnění) dovoz z Tchaj-wanu konkuruje jízdním kolům vyráběným v Unii za poctivých podmínek.
(102)
Podíl dovozu z Thajska zůstával v posuzovaném období beze změn. Jak je objasněno v 61. bodě odůvodnění, z dostupných informací vyplývá, že během období přezkumného šetření se tento dovoz prodával za cenu konkurující ceně podobných jízdních kol vyráběných v Unii.
(103)
Dovoz pocházející ze Srí Lanky v posuzovaném období vzrostl o 92 %. Jeho podíl na trhu v období přezkumného šetření činil 5 %. Jak je však vysvětleno v 62. bodě odůvodnění, dovoz ze Srí Lanky údajně zahrnuje jízdní kola čínského původu.
(104)
Pokud jde o největší vývozce jízdních kol do Unie, lze závěrem konstatovat, že dovoz z Tchaj-wanu a Thajska nemohl mít negativní dopad na situaci výrobního odvětví Unie, a to především s ohledem na cenové úrovně (podobné či dokonce vyšší než ceny výrobního odvětví Unie). Naopak nelze vyloučit, že dovoz vykázaný jako dovoz pocházející ze Srí Lanky přispívá k újmě způsobované výrobnímu odvětví Unie.
8.4 Obcházení
(105)
Uvádělo se a bylo doloženo, že čínští vývozci trvale obcházejí platná opatření prostřednictvím dovozu přes různé země a že tento dovoz způsobuje výrobnímu odvětví Unie újmu. S přihlédnutím k důkazům o obcházení, které v minulosti získal Evropský úřad pro boj proti podvodům („OLAF“), a to zejména co se týče dovozu přes Filipíny, nelze vyloučit, že na trhu dosud dochází k tomuto protiprávnímu jednání a že toto jednání způsobuje výrobnímu odvětví Unie újmu.
E. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(106)
Jak je popsáno v 66. až 91. bodě odůvodnění, uložení antidumpingových opatření umožnilo výrobnímu odvětví Unie zotavit se ze způsobené újmy, avšak pouze do jisté míry. V průběhu posuzovaného období bylo výrobní odvětví Unie v ohrožení a jeho situace byla nejistá, neboť muselo nadále čelit přetrvávajícím škodlivým účinkům dumpingového dovozu z ČLR.
(107)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení byl posouzen dovoz z dotčené země s cílem zjistit, zda je pravděpodobné přetrvávání újmy.
2. Objemy čínského vývozu
(108)
Jak bylo uvedeno v 40. bodě odůvodnění, je čínské odvětví jízdních kol orientováno na vývoz. Čínská jízdní kola se prodávají na největších světových trzích, zejména v USA a v Japonsku, kde mají dominantní postavení. Jak bylo uvedeno v předchozím šetření (11), koncem 90. let se čínským vyvážejícím výrobcům po dvouleté nepřítomnosti na trhu USA v důsledku uložení antidumpingových opatření podařilo během velmi krátké doby významně zvýšit přítomnost na tomto trhu. V roce 2009 činil vývoz čínských jízdních kol do USA okolo 14 055 000 kusů, a to při celkové spotřebě 14 888 000 kusů.
(109)
Tato situace ukazuje, že čínští výrobci jsou schopni rychle vyvážet a pronikat na nové trhy a udržovat si zde po dlouhou dobu dominantní postavení.
(110)
Po zpřístupnění výsledků šetření jedna ze stran prohlásila, že pokud by se opatření nechala vypršet, neznamenalo by to výrazný nárůst dovozu čínských jízdních kol, jelikož čínští vývozci mají potíže s dodržováním evropských bezpečnostních norem pro jízdní kola (EN 14764, EN 14765, EN 14766 a EN 14781). Toto tvrzení však nebylo podloženo žádnými dokumenty, které by prokazovaly jeho správnost. Naopak, šetření prokázalo, že významná část jízdních kol a jeho součástí je již dovážena z ČLR a splňuje potřebné bezpečnostní normy. Proto nebyl žádný důvod se domnívat, že by čínští výrobci nebyli schopni dodržovat platné bezpečnostní normy pro jízdní kola. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
3. Volná kapacita na trhu v ČLR
(111)
Jak bylo popsáno ve 41. bodě odůvodnění, údaje shromážděné v průběhu šetření ukázaly, že v ČLR existuje značná volná kapacita. Byly získány jednoznačné údaje vedoucí k závěru, že by při neexistenci antidumpingových opatření velká část této volné kapacity mohla být využita ke zvýšení vývozu do Unie, pokud by. Tento závěr potvrzuje zejména skutečnost, že nic nenasvědčuje tomu, že by trhy ve třetích zemích či domácí trh mohly absorbovat případnou dodatečnou výrobu z ČLR.
(112)
Po zpřístupnění výsledků šetření bylo kromě toho namítnuto, že růst nákladů práce v Číně vážně omezí růst čínské výrobní kapacity. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že, jak je uvedeno ve 26. bodě odůvodnění, míra spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců byla velmi nízká a že nebyly poskytnuty údaje týkající se nákladů práce a kapacity v ČLR. Příslušná strana navíc neposkytla žádné důkazy na podporu svého tvrzení. To bylo proto nutné odmítnout.
4. Tvrzení o údajném obcházení
(113)
Jak bylo vysvětleno v 105. bodě odůvodnění, uvádělo se a bylo doloženo, že čínští vývozci trvale obcházejí opatření prostřednictvím dovozu přes různé země. V případě Filipín to potvrdil i OLAF. Toto jednání ukazuje, že čínští vývozci mají o atraktivní trh Unie velký zájem.
5. Závěr
(114)
Výrobní odvětví Unie bylo řadu let poškozováno účinky čínského dumpingového dovozu a jeho hospodářská situace je nadále nestabilní.
(115)
Jak bylo prokázáno výše, výrobní odvětví Unie se díky platným antidumpingovým opatřením dokázalo zotavit z účinků čínského dumpingu. Během období přezkumného šetření se však nacházelo v obtížné hospodářské situaci. Pokud by výrobní odvětví Unie za této situace bylo vystaveno zvýšenému objemu levného dumpingového dovozu z dotčené země, vedlo by to pravděpodobně k dalšímu zhoršení jeho prodeje, podílu na trhu, prodejních cen a rovněž k dalšímu zhoršení jeho finanční situace.
(116)
Jak je mimoto uvedeno v 58. bodě odůvodnění, bylo rovněž zjištěno, že skutečnost, že prodejní ceny čínských výrobců jsou v průměru o 53 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie, naznačuje, že by v případě neexistence opatření čínští vyvážející výrobci pravděpodobně vyváželi dotčený výrobek na trh Unie s cenami výrazně nižšími, než jsou ceny výrobního odvětví Unie.
(117)
Vzhledem ke zjištěním, k nimž se dospělo v průběhu šetření, zejména ohledně volné kapacity v ČLR, orientace čínského výrobního odvětví na vývoz a minulého chování čínských vývozců na zahraničních trzích, je pravděpodobné, že by případné zrušení opatření vedlo k přetrvávání újmy.
(118)
Jak je uvedeno ve 105. a 113. bodě odůvodnění, obcházení opatření podporuje závěr ohledně pravděpodobného přetrvávání újmy. Představuje jednoznačný důkaz, že trh v Unii je i nadále atraktivním trhem pro čínské výrobce, kteří by v případě neexistence antidumpingových opatření pravděpodobně do Unie vyváželi ve vyšších objemech.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(119)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda lze navzdory závěru ohledně dumpingu způsobujícího újmu jednoznačně dospět k závěru, že zachování antidumpingových opatření uložených na dovoz z ČLR by nebylo v zájmu Unie.
(120)
Je třeba připomenout, že v předchozích šetřeních nebylo přijetí opatření pokládáno za odporující zájmu Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje zhodnotit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady, které mohla mít platná antidumpingová opatření na dotčené strany.
(121)
Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení dílčích dotčených zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(122)
Odvětví jízdních kol v Unii prokázalo svou životaschopnost a konkurenceschopnost při spravedlivých tržních podmínkách. Šetření však prokázalo, že situace výrobního odvětví je dosud nejistá s finančním výsledkem blížícím se hranici rentability. Na trhu Unie je proto nutno zachovat podmínky pro účinnou hospodářskou soutěž.
(123)
Vzhledem ke skutečnosti, že výrobní odvětví Unie do značné míry vyvíjí nové modely jízdních kol, tyto budou mít rovněž plně prospěch z tohoto vývoje, pokud jde o objem prodeje a ceny, bude-li prostřednictvím opatření tlak ze strany dumpingového dovozu i nadále pod kontrolou.
(124)
Usuzuje se, že zachování opatření přinese prospěch výrobnímu odvětví Unie, které by pak mohlo zachovat a případně zvýšit své objemy prodeje a pravděpodobně i prodejní ceny, a tím dosáhnout potřebné úrovně návratnosti, která mu umožní investovat do nových technologií.
(125)
Pokud by naopak opatření uložená na dovoz z ČLR pozbyla platnosti, došlo by pravděpodobně k dalšímu narušení obchodu, jež by nevyhnutelně zastavilo proces zotavování výrobního odvětví Unie. Vzhledem k volné výrobní kapacitě v ČLR a minulému chování čínských vývozců na zahraničních trzích je zřejmé, že pokud by opatření pozbyla platnosti, bylo by pro výrobní odvětví Unie velmi těžké, ne-li nemožné, zotavit se, a dokonce i udržet si své postavení. Újma způsobovaná výrobnímu odvětví Unie by se pravděpodobně dále zhoršila, což by mohlo vést k dalšímu snižování výrobní kapacity v Unii a k uzavření řady výrobních podniků. Vyvozuje se proto závěr, že antidumpingová opatření jsou v zájmu výrobního odvětví Unie.
(126)
Vzhledem k závěrům ohledně situace výrobního odvětví Unie uvedeným v 93. až 96. bodě odůvodnění a na základě tvrzení souvisejících s analýzou pravděpodobného přetrvávání újmy, jak bylo objasněno v 106. až 117. bodě odůvodnění, lze mít rovněž za to, že pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, finanční situace výrobního odvětví Unie by se pravděpodobně vážně zhoršila.
3. Zájem uživatelů
(127)
Toto šetření podpořila Evropská federace cyklistů (ECF), zastřešující organizace národních cyklistických sdružení v Evropě.
(128)
Federace ECF tvrdí, že Evropa je nejvýznamnějším trhem s moderními výrobky určenými pro cyklistiku s vysokými normami jakosti a bezpečnosti a že příliv výrobků z ČLR by tyto normy snížil. ECF mimoto uvedla, že hospodářství Unie má obrovský potenciál růstu odvětví jízdních kol, který by byl ohrožen, pokud by antidumpingová cla pozbyla platnosti.
(129)
Připomíná se, že v předchozích šetřeních bylo zjištěno, že dopad uložení opatření na uživatele nebude významný. Navzdory existenci opatření byli dovozci/uživatelé v Unii i nadále schopni pořizovat své dodávky mimo jiné v ČLR. Nebyly předloženy žádné údaje, zda se při hledání jiných zdrojů vyskytly problémy. Vyvozuje se proto závěr, že zachování antidumpingových opatření nebude mít pravděpodobně na uživatele v Unii vážný dopad.
4. Zájem dodavatelů
(130)
Během šetření se přihlásila evropská asociace výrobců součástí a příslušenství pro jízdní kola (COLIPED). Asociace COLIPED tvrdila, že v Unii je přibližně 300 výrobních závodů, které dodávají díly výrobcům jízdních kol a které zaměstnávají přibližně 7 300 osob, a že další existence dodavatelského odvětví proto nevyhnutně závisí na zachování výroby jízdních kol v Evropě. V tomto ohledu bylo zjištěno, že pokud by opatření neexistovala, je nutno očekávat, že dojde k dalšímu ukončování výroby jízdních kol v Evropě, což by mělo nepříznivé dopady na odvětví součástí v Unii a ohrozilo by to zaměstnanost v dodavatelském odvětví. Vyvozuje se proto závěr, že uložení antidumpingových opatření je v zájmu dodavatelů.
5. Zájem dovozců
(131)
Od dovozců, kteří nejsou ve spojení, byla ohledně dovozu z ČLR obdržena pouze jedna odpověď na dotazník, tento dotazník však byl neúplný, jelikož se společnost chystala ukončit svou výrobu z důvodů, které nezveřejnila.
(132)
Především je nutno uvést, že vzhledem k nízké úrovni spolupráce ze strany dovozců nebylo možno provést náležité úplné posouzení případných účinků uložení či neuložení opatření. Rovněž je třeba připomenout, že účelem antidumpingových opatření není bránit dovozu, nýbrž obnovit spravedlivý obchod a zajistit, aby se dovoz neuskutečňoval za dumpingové ceny způsobující újmu. Jelikož na trh Unie bude moci i nadále vstupovat dovoz za přiměřené ceny a bude pokračovat rovněž dovoz z ostatních třetích zemí, je pravděpodobné, že tradiční podnikání dovozců nebude významně dotčeno. Je rovněž zřejmé, že výrobci v Unii mají dostatečnou kapacitu na pokrytí případné zvýšené poptávky po jízdních kolech. Jak je mimoto patrné z tabulky uvedené v 59. bodě odůvodnění, dovoz z ostatních třetích zemí naznačuje, že v těchto zemích existuje značná kapacita pro výrobu jízdních kol. Je proto nanejvýš nepravděpodobné, že by mohlo dojít k tomu, že na trhu bude nedostatek jízdních kol.
(133)
Jelikož na trh Unie bude moci i nadále vstupovat dovoz za přiměřené ceny, je pravděpodobné, že tradiční podnikání dovozců bude pokračovat i v případě, budou-li antidumpingová opatření uložená na dumpingový dovoz z ČLR zachována. Tento závěr dále podporuje nízká úroveň spolupráce ze strany dovozců, kteří nejsou ve spojení, a skutečnost, že po uložení opatření na dovoz z ČLR nebylo možno při šetření shromáždit důkazy o tom, že se dovozci setkávají s obzvláštními potížemi.
6. Závěr
(134)
Zachování opatření uložených na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR by jednoznačně bylo v zájmu výrobního odvětví Unie, spotřebitelů a dodavatelů součástí jízdních kol v Unii. Umožnilo by výrobnímu odvětví Unie růst a zlepšit finanční situaci v obnovených podmínkách spravedlivé hospodářské soutěže. Významně dotčeni nebudou ani dovozci, jelikož na trhu budou i nadále dostupná jízdní kola za přiměřené ceny. Pokud by naopak opatření uložena nebyla, výrobci jízdních kol v Unii by pravděpodobně ukončili svou činnost, což by ohrozilo rovněž existenci dodavatelů součástí jízdních kol v Unii.
(135)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody pro neuložení antidumpingových cel na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR.
G. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(136)
Na základě výše uvedených skutečností by antidumpingová opatření uložená na dovoz jízdních kol měla být zachována. Podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení opatření platí prodloužení platnosti opatření na základě přezkumu před pozbytím platnosti obvykle po dobu pěti let, neexistují-li konkrétní důvody či okolnosti, které by si žádaly kratší období.
(137)
V této souvislosti je nutno uvést, že se stávající šetření vyznačuje zvláštními okolnostmi (jak je uvedeno v 1. a 48. bodě odůvodnění), jež by se měly náležitě odrazit rovněž na době platnosti antidumpingových opatření. Výrobní odvětví Unie má v podstatě prospěch z netypického souboru opatření, která jsou kombinací valorických cel uložených na hotová jízdní kola a režimu osvobození od cla, který tomuto výrobnímu odvětví umožňuje používat čínské součásti jízdních kol osvobozené od cel uložených proti obcházení, jsou-li splněny zvláštní podmínky.
(138)
Tento přezkum před pozbytím platnosti potvrdil složitost odvětví jízdních kol a jeho úzké propojení s odvětvím součástí jízdních kol. Přezkum prokázal, že odvětví jízdních kol v Unii využívá při dovozu součástí jízdních kol do značné míry režim osvobození od cla, jak je uvedeno v 1. bodě odůvodnění. Je proto důležité fungování opatření pravidelně přezkoumávat. Na základě těchto skutečností se zvažovalo, zda by opatření měla být omezena na tři roky.
(139)
Po zpřístupnění výsledků šetření řada výrobců v Unii a jejich sdružení namítala, že by opatření měla být prodloužena na 5 let. Tyto strany zejména uváděly, že výrobci jízdních kol jsou připraveni investovat do výroby součástí jízdních kol, aby omezili svoji závislost na dovozu čínských součástí, ale že 3 roky nestačí k návratnosti takových investic.
(140)
Argument, že některé strany investovaly nebo hodlají investovat do výroby jízdních kol nebo jejich součástí, není relevantní z hlediska posuzování potřeby a délky trvání antidumpingových opatření v kontextu přezkumu před pozbytím platnosti. Délka trvání antidumpingových opatření může vycházet pouze ze zjištění, že pokud by jejich platnost vypršela, vedlo by to pravděpodobně k pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy.
(141)
Jak bylo vysvětleno již ve 137. bodě odůvodnění výše, je třeba připomenout, že od původního uložení opatření v roce 1993 a jejich rozšíření na součásti jízdních kol v roce 1997 se stav výroby jízdních kol v Unii významně změnil, když bylo uděleno více než 250 výjimek. Opatření týkající se jízdních kol jsou kromě toho úzce spojena s opatřeními rozšířenými na součásti jízdních kol a se systémem udělování výjimek. Vzhledem k těmto skutečnostem je závěr, že opatření vyžadují přezkoumávání, jak je konstatováno výše ve 138. bodě odůvodnění, stále platný. V tomto ohledu Rada poznamenává, že Komise má podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení možnost zahájit ex officio prozatímní přezkum vztahující se na dumping, újmu i aspekty systému výjimek.
(142)
Z výše uvedených důvodů a vzhledem ke skutečnosti, že doba platnosti opatření bude v každém případě posuzována při jakémkoliv jejich případném přezkumu, je předčasné posuzovat v rámci současného šetření před pozbytím platnosti, zda existují zvláštní důvody nebo okolnosti, které by vyžadovaly jinou dobu platnosti, než je normální doba platnosti pěti let, jak je uvedeno v čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Má se tudíž za to, že by opatření měla být prodloužena na dobu pěti let. Tím není dotčena skutečnost, že doba trvání stávajících antidumpingových opatření může být revidována při případném úplném prozatímním přezkumu, v závislosti na jeho zjištěních.
H. ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
(143)
Všechny strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit zachování stávajících opatření. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k zveřejněným informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě zohledněny.
(144)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by antidumpingová cla měla být zachována po dobu pěti let,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu jízdních a jiných kol (včetně dodávkových tříkolek, avšak s výjimkou jednokolek) bez motoru, v současnosti kódů KN ex 8712 00 10 (kód TARIC 8712001090), 8712 00 30 a ex 8712 00 80 (kód TARIC 8712008090), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, činí 48,5 % pro výrobky popsané v odstavci 1.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 3. října 2011.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 990/2011
(2011. gada 3. oktobris),
ar ko pēc termiņa beigu pārskata atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam piemēro galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velosipēdu importam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu un 11. panta 2., 5. un 6. punktu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Spēkā esošie pasākumi
(1)
Padome ar Regulu (EEK) Nr. 2474/93 (2) piemēroja galīgo antidempinga maksājumu 30,6 % apmērā Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velosipēdu importam (“sākotnējie pasākumi”). Pēc izmeklēšanas, kas saskaņā ar pamatregulas 13. pantu tika veikta pasākumu apiešanas novēršanai, šie maksājumi ar Padomes Regulu (EK) Nr. 71/97 (3) tika attiecināti arī uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes velosipēda detaļu importu. Turklāt atbilstīgi pamatregulas 13. panta 2. punktam tika pieņemts lēmums par “atbrīvojuma shēmas” izveidošanu. Shēmas tika precizēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 88/97 (4). Lai saņemtu atbrīvojumu no paplašinātā maksājuma, Savienības velosipēdu ražotājiem jāievēro pamatregulas 13. panta 2. punkta nosacījumi, proti, tas, ka izmantoto Ķīnas izcelsmes velosipēdu detaļu daļai jābūt mazākai par 60 % vai arī visu izmantoto detaļu vērtība jāpaaugstina par 25 %. Līdz šim ir piešķirti vairāk nekā 250 atbrīvojumi.
(2)
Pēc termiņa beigu pārskata atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam Padome, pieņemot Regulu (EK) Nr. 1524/2000 (5), nolēma, ka minētie pasākumi būtu jāturpina.
(3)
Pēc starpposma pārskatīšanas atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam (“iepriekšējā izmeklēšana”) Padome ar Regulu (EK) Nr. 1095/2005 (6) nolēma, ka spēkā esošais antidempinga maksājums jāpalielina līdz 48,5 %.
2. Pašreizējā izmeklēšana
(4)
Komisija 2010. gada 13. jūlijā, publicējot paziņojumu (“paziņojums par pārskatīšanas sākšanu”) (7) Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, paziņoja par termiņa beigu pārskata sākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami ĶTR izcelsmes velosipēdu importam.
(5)
Pārskatīšanu sāka pēc tam, kad Eiropas Velosipēdu ražotāju asociācija (EBMA, “pieprasījuma iesniedzējs”) bija iesniegusi pieprasījumu to Savienības ražotāju vārdā, kuru ražojumi veido nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 25 %, no Savienībā ražotajiem velosipēdiem.
(6)
Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pasākumu izbeigšana, iespējams, izraisīs dempinga turpināšanos un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma atkārtošanos.
3. Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana
(7)
Komisija par izmeklēšanas uzsākšanu oficiāli paziņoja pieprasījuma iesniedzējam, pieprasījumā minētajiem Savienības ražotājiem, visiem citiem zināmajiem Savienības ražotājiem, ražotājiem eksportētājiem, importētājiem, kā arī apvienībām, par kuru ieinteresētību tai bija zināms, un ĶTR iestādēm.
(8)
Ieinteresētajām personām termiņā, kas bija noteikts paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu, tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt iespēju tikt uzklausītām.
(9)
Vairāki Savienības ražotāji, kurus pārstāvēja pieprasījuma iesniedzējs, citi Savienības ražotāji, kas sadarbojās, ražotāji eksportētāji, importētāji un lietotāju apvienības darīja zināmu savu viedokli.
(10)
Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to lūdza un pierādīja, ka ir īpaši iemesli, kāpēc tās būtu jāuzklausa.
4. Atlase
(11)
Ņemot vērā izmeklēšanā iesaistīto ražotāju eksportētāju, Savienības ražotāju un importētāju lielo skaitu, paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu bija paredzēta atlase saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.
(12)
Lai Komisija varētu pieņemt lēmumu par to, vai pārbaudes veikšanai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, ražotājus eksportētājus un pārstāvjus, kuri rīkojās to vārdā, Savienības ražotājus un importētājus aicināja pieteikties un sniegt informāciju, kas norādīta paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu. Komisija sazinājās arī ar zināmajām ražotāju eksportētāju apvienībām un attiecīgajām ĶTR varas iestādēm. Minētajām personām nebija iebildumu pret izlases veida pārbaudes veikšanu.
(13)
Līdz norādītā termiņa beigām pieprasīto informāciju kopumā sniedza septiņi ražotāji/eksportētāji, aptuveni 100 Savienības ražotāju un četri importētāji.
(14)
Ņemot vērā to, ka paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu pieprasīto informāciju sniedza tikai septiņi Ķīnas ražotāji, tika izlemts, ka atlase starp viņiem netiks veikta. Šiem septiņiem uzņēmumiem tika nosūtītas anketas, bet atbildes sniedza tikai trīs no tiem. Tikai divi no šiem trim uzņēmumiem ziņoja par attiecīgā ražojuma eksportu uz Savienību laikposmā no 2009. gada 1. aprīļa līdz 2010. gada 31. martam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” vai “PIP”).
(15)
Savienības ražotājus atbilstīgi pamatregulas 17. panta 1. punktam atlasē izvēlējās pēc apspriešanās ar attiecīgajām apvienībām un ar to piekrišanu, ņemot vērā lielāko reprezentatīvo pārdošanas un ražošanas apjomu Savienībā. Rezultātā atlasē iekļāva astoņus Savienības ražotājus. Komisija izsūtīja anketas astoņiem izvēlētajiem uzņēmumiem, kas arī sniedza pilnīgas atbildes.
(16)
Ņemot vērā to, ka tikai nedaudzi importētāji (četri importētāji) sniedza atbildes un pauda gatavību sadarboties, tika nolemts, ka atlase starp importētājiem nav jāveic. Komisija nosūtīja anketas visiem četriem importētājiem. Uz anketas jautājumiem atbildēja tikai viens importētājs, bet viņa sniegtā atbilde bija nepilnīga, jo importētājs bija uzsācis darbības slēgšanas procedūru.
(17)
Komisija ieguva un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Uz vietas tika pārbaudīta informācija, kuru sniedza turpmāk minētie uzņēmumi:
a)
ražotāji Savienībā:
-
Accell Group N.V., Heerenveen, Nīderlande,
-
Decathlon S.A., Villeneuve d’Ascq, Francija,
-
Cycleurope Industries S.A.S., Romilly sur Seine, Francija,
-
Denver S.R.L., Dronero, Itālija,
-
Derby Cycle Werke GmbH, Cloppenburg, Vācija,
-
MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke AG, Sangerhausen, Vācija,
-
Sprick Rowery Sp.zo.o., Świebodzin, Polija, un Sprick Cycle GmbH, Gütersloh, Vācija,
-
UAB Baltik Vairas un UAB Baltic Bicycle Trade, Šiauliai, Lietuva, un Pantherwerke AG un Onyx Cycle GmbH, Löhne, Vācija;
b)
ražotāji eksportētāji ĶTR:
-
Oyama Bicycles (Taicang) Co., Ķīna,
-
Tianjin Golden Wheel Bicycle (Group) Co. Ltd, Ķīna.
(18)
Dempinga un kaitējuma izmeklēšana attiecās uz pārskatīšanas izmeklēšanas periodu. Tendenču pārbaude, ko veica saistībā ar kaitējuma analīzi, aptvēra laikposmu no 2007. gada janvāra līdz PIP beigām (“attiecīgais periods”).
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
(19)
Attiecīgais ražojums ir tas pats ražojums, uz kuru attiecās Regula (EK) Nr. 1524/2000, proti, divriteņi un citi velosipēdi (tostarp kravas trīsriteņi, bet ne vienriteņi), kuri nav motorizēti un kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 8712 00 10, 8712 00 30 un ex 8712 00 80.
(20)
Tāpat kā iepriekšējā izmeklēšanā velosipēdi tika klasificēti šādās kategorijās:
-
(A) ATB (universālie velosipēdi, tostarp 24″ vai 26″ kalnu velosipēdi),
-
(B) 26″ vai 28″ treka/pilsētas/hibrīdu/VTC/tūrisma velosipēdi,
-
(C) 16″ vai 20″ jauniešu (BMX) un bērnu velosipēdi,
-
(D) citi divu un vairāku riteņu velosipēdi (bet ne vienriteņi).
(21)
Visiem iepriekš definētajiem velosipēdu tipiem ir vieni un tie paši fizikālie un tehniskie pamata parametri. Turklāt Savienības tirgū tos pārdod, izmantojot līdzīgus izplatīšanas kanālus - specializētus mazumtirgotājus, sporta preču veikalu tīklus un lielus tirdzniecības centrus. Velosipēdu pamatlietojums ir identisks, tādēļ tie lielā mērā ir savstarpēji aizstājami un dažādu kategoriju modeļi savstarpēji konkurē. Tādēļ tika secināts, ka visas kategorijas ir viens ražojums.
(22)
Izmeklēšanā arī konstatēja, ka velosipēdiem, ko ražo un Savienības tirgū pārdod Savienības ražotāji, velosipēdiem, kurus ražo un pārdod analogās valsts tirgū, un Savienības tirgū importētajiem ĶTR izcelsmes velosipēdiem ir vieni un tie paši fiziskie un tehniskie parametri un pēc pamata lietojuma tie neatšķiras.
(23)
Pēc konstatējumu paziņošanas viena persona apgalvoja, ka starp Ķīnas izcelsmes velosipēdiem un Savienības tirgū ražotiem velosipēdiem konkurence ir neliela vai tās nav. Taču iesniegtajos dokumentos nebija informācijas, kas pamatotu šādu prasību, kā arī šīs prasības pamatojumam netika sniegti dokumentāri pierādījumi. Šajā saistībā ir arī jāatzīmē - kā minēts 26. apsvērumā, Ķīnas ražotāji eksportētāji sadarbojās ļoti maz un tie sniedza ļoti maz informācijas par ražojumiem, ko Ķīnas ražotāji ražo un pārdod Savienības tirgū. Minēto iemeslu dēļ un tādēļ, ka nav drošākas informācijas, prasību noraidīja.
(24)
Tādēļ velosipēdus, ko ražo un Savienības tirgū pārdod Savienības ražošanas nozare, velosipēdus, kurus ražo un pārdod analogās valsts tirgū, un Savienības tirgū importētos ĶTR izcelsmes velosipēdus uzskata par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
C. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
1. Ievadpiezīmes
(25)
Atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam tika pārbaudīts, vai, beidzoties pasākumu termiņam, dempings varētu turpināties vai atsākties.
(26)
Sadarbības līmenis šajā procesā jau pašā sākumā bija ļoti zems. Kā norādīts 14. apsvērumā, tikai trīs ražotāji no Ķīnas iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem un no paša sākuma bija gatavi sadarboties. No šiem trim uzņēmumiem tikai divi atzina, ka PIP eksportējuši attiecīgos ražojumus uz Savienību, un viņu ražojumi kopā veido mazāk nekā 10 % no attiecīgā ražojuma kopējā eksporta apjoma uz Savienību.
(27)
Pārbaudes apmeklējumus veica abos uzņēmumos, kuri eksportēja ražojumus pārdošanai Savienībā. Tomēr vienā no tiem nebija iespējams pārliecināties par anketā norādītās informācijas pareizību, jo uzņēmums nenodrošināja dokumentus iesniegto datu pamatošanai. Otra uzņēmuma sadarbība bija apmierinoša, bet tā eksports uz Savienību PIP veidoja mazāk nekā 5 % no attiecīgā ražojuma kopējā eksporta apjoma no ĶTR uz Savienību.
(28)
Ņemot vērā iepriekš minēto, Ķīnas iestādēm un trim attiecīgajiem uzņēmumiem tika paziņots par to, ka esošo ražotāju eksportētāju zemā sadarbības līmeņa dēļ varētu tikt piemērots pamatregulas 18. pants, un viņiem tika dota iespēja izteikt savas piezīmes. Komisija uz šo paziņojumu nesaņēma nevienu atbildi. Tādējādi turpmākie secinājumi par iespēju, ka dempings turpināsies vai atsāksies, pamatojas uz pieejamo informāciju saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, proti, tirdzniecības statistiku un ieinteresēto personu iesniegumiem, ieskaitot pieprasījumu.
2. Ķīnas importa dempings PIP laikā
2.1. Analogā valsts
(29)
Paziņojumā par procedūras sākšanu par analogo valsti ĶTR normālās vērtības noteikšanai bija paredzēts izmantot Meksiku. Ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt piezīmes par šīs izvēles piemērotību.
(30)
Viena persona izteica piezīmi attiecībā uz Meksikas piemērotību, apgalvojot, ka uz velosipēdu iekšzemes cenām Meksikā nevar paļauties un tās nav piemērotas šīs izmeklēšanas vajadzībām. Kā alternatīva tika ierosināta Indija. Tomēr iebildums nebija sīkāk pamatots un tādēļ tika noraidīts.
(31)
Meksika tika izmantota par analogo valsti jau iepriekš veiktajās izmeklēšanās, un nebija nekādu pierādījumu par izmaiņām apstākļos, kas varētu pamatot valsts maiņu. Attiecīgā ražojuma tirgus struktūra Meksikā, tirgus dalībnieku skaits, iekšzemē esošā konkurence un ražošanas procesa īpatnības apstiprināja to, ka Meksiku vēl aizvien var uzskatīt par piemērotu analogo valsti.
(32)
Trim Meksikas uzņēmumiem tika nosūtītas anketas. No trim uzņēmumiem tikai viens vēlējās sadarboties un iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem.
2.2. Normālā vērtība
(33)
Vidējās normālās vērtības noteikšana pamatojās uz analogās valsts iekšzemē esošajām pārdošanas cenām un vidējo valūtas kursu starp euro un peso PIP, lai iegūtu vidējo svērto ražotāja cenu, izteiktu euro.
2.3. Eksporta cena
(34)
Tā kā tika piemērots 18. pants un nebija citas drošas informācijas, eksporta cenas galvenokārt noteica, pamatojoties uz Eurostat datiem un informāciju, ko sniedza vienīgais eksportētājs no Ķīnas, kurš sadarbojās.
(35)
Iepriekšējā izmeklēšanā tika secināts, ka Eurostat pieejamās cenas nevieš pārliecību analīzes vajadzībām (8). Tomēr, tā kā Ķīnas eksportētāju sadarbība bija zema, Komisija uzskatīja, ka Eurostat pieejamās importa cenas attiecībā uz ĶTR var uzskatīt par informācijas avotu šīs izmeklēšanas vajadzībām. Tomēr Komisija apzinās šīs analīzes trūkumus un to, ka tā var norādīt vienīgi cenu tendences.
(36)
No Eurostat iegūtā eksporta cena ir CIF cena, kas jākoriģē, lai, ņemot vērā jūras kravas pārvadājumu vidējās izmaksas attiecībā uz vienu darījumu, iegūtu EXW līmeni. Jūras kravas pārvadājumu vidējās izmaksas iegūšanai uz vienību - to aprēķināja kā EUR 8,30 - izmantoja atbildi no vienīgā Ķīnas uzņēmuma, kas sadarbojās. Līdzīgi aprēķināja vienīgā sadarbībai piekritušā Ķīnas uzņēmuma EXW cenu eksportam uz Savienību. Tad iegūto vienības cenu izmantoja vidējās svērtās Ķīnas EXW cenas aprēķināšanai.
2.4. Salīdzinājums
(37)
Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 11. punktam Meksikas vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar Ķīnas eksporta cenas vidējo svērto vērtību, par pamatu uzskatot EXW cenu. Tika noteikta vidējā svērtā dempinga starpība.
2.5. Dempinga starpība
(38)
Dempinga aprēķini liecināja par valsts vienoto dempinga starpību, kas pārsniedza 20 %. Tomēr šāds līmenis būtu jāuztver piesardzīgi, jo Eurostat datos nav ņemtas vērā ievērojamas cenu atšķirības, kas saistītas ar attiecīgā ražojuma veidu. Šajā saistībā būtu jāatzīmē, ka saskaņā ar pieprasījumā iesniegto informāciju dempinga starpība bija līmenī, kas pārsniedza 100 %.
3. Importa pārmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā
3.1. Ievadpiezīme
(39)
Iespējamās importa tendences no ĶTR izvērtēja, ņemot vērā gan paredzamās cenas, gan apjomu.
3.2. Ķīnas ražotāju eksportētāju neizmantotā jauda
(40)
Pamatojoties uz pieprasījumā esošo informāciju, Ķīnas velosipēdu ražošanas nozare apjoma ziņā ir lielākā pasaulē. ĶTR ir ražošanas jauda, lai ražotu 100-110 miljonus velosipēdu, un tā ražo aptuveni 80 miljonus velosipēdu gadā. Ķīnas velosipēdu ražošanas nozare ir orientēta uz eksportu - no 80 miljoniem saražoto velosipēdu 25 miljoni tiek ražoti iekšzemes tirgum, bet pārējie 55 miljoni velosipēdu, kas ir 69 % no kopējās produkcijas, ir paredzēti eksportam.
(41)
Aplēstā neizmantotā ražošanas jauda ĶTR ir aptuveni 20-30 miljoni velosipēdu, kas vairāk nekā divas reizes pārsniedz pašlaik Savienībā ražoto apjomu, kā norādīts 66. apsvērumā. Turklāt izmeklēšanā iegūtā informācija liecina par to, ka ĶTR velosipēdu ražošanas jaudu var viegli kāpināt, augoša pieprasījuma gadījumā cita starpā radot jaunas darba vietas.
(42)
Ņemot vērā iepriekš minēto, nevar izslēgt, ka, atceļot antidempinga pasākumus, ĶTR pieejamo neizmantoto ražošanas jaudu varētu izmantot eksporta palielināšanai uz Savienību.
(43)
Pēc konstatējumu paziņošanas viena persona apgalvoja, ka regulā minētajai Ķīnas ražošanas jaudai nav pamatojuma un tā ir vienkārši spekulācija. Šajā saistībā jāatgādina, ka Ķīnas ražotāju eksportētāju sadarbība bija ļoti zema un ka lielā mērā konstatējumi balstījās uz pieejamajiem faktiem. Šajā gadījumā, un kā minēts 40. apsvērumā, tā kā nebija citas ticamākas informācijas, Komisija izmantoja pieprasījumā sniegtos pirmšķietamos pierādījumus. Izmeklēšanā netika iegūta informācija, kas liecinātu, ka šie pirmšķietamie pierādījumi ir neprecīzi. Attiecīgā persona nesniedza ne informāciju, ne pierādījumus, kas liecinātu par būtiski atšķirīgu ĶTR neizmantotās ražošanas jaudas līmeni. Šī prasība tādēļ tika noraidīta.
3.3. Savienības tirgus pievilcība un eksporta cenas uz trešām valstīm
(44)
Eurostat dati un pieprasījumā norādītā informācija liecina par to, ka Ķīnas ražotājiem eksportētājiem Savienība ir pievilcīgs tirgus.
(45)
Informācija par cenām, ko sniedza vienīgais Ķīnas eksportētājuzņēmums, kurš sadarbojās, liecina, ka PIP ražojuma vidējā svērtā EXW eksporta cena uz trešām valstīm bija zemāka par vidējo EXW pārdošanas cenu Savienībā. Ņemot vērā ĶTR esošo ražošanas jaudu un pieprasījumu Savienības tirgū, pastāvētu diezgan liela iespēja, ka pasākumu atcelšanas gadījumā Ķīnas ražotāji nekavējoties palielinātu velosipēdu eksportu uz Savienību. Turklāt līdz galam neizmantotā ražošanas jauda ļauj Ķīnas ražotājiem darboties Eiropas tirgū par ļoti zemām cenām.
3.4. Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību
(46)
Tā kā, pat neskatoties uz spēkā esošajiem pasākumiem, piesardzīgs salīdzinājums, kas pamatojas uz Eurostat skaitļiem un vienīgā Ķīnas eksportētāja, kurš sadarbojas, sniegto informāciju, liecina, ka PIP Ķīnas izcelsmes preču dempinga starpība pārsniedza 20 %, ir ļoti iespējams, ka dempings turpināsies, ja pasākumi tiks atcelti.
(47)
Iepriekš minētā analīze atklāja, ka Ķīnas imports turpina ienākt Savienības tirgū par dempinga cenām. Jo īpaši ņemot vērā līdz galam neizmantoto jaudu, kas pieejama ĶTR un ko vajadzības gadījumā var viegli palielināt, kā arī cenu līmeņu analīzes rezultātus attiecībā uz Savienību un citām trešām valstīm, var secināt, ka pasākumu atcelšanas gadījumā pastāv iespēja, ka dempings turpināsies.
D. STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ
1. Savienības produkcija un Savienības ražošanas nozare
(48)
Šīs izmeklēšanas gaitā tika konstatēts, ka velosipēdus ražo aptuveni 100 Savienības ražotāju, kas pieteicās izmeklēšanas laikā, kā arī citi ražotāji, kurus lielākoties pārstāv attiecīgo valstu apvienības. Tādējādi šie uzņēmumi pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē veido Savienības ražošanas nozari. Turklāt izmeklēšana parādīja, ka par labu nozarei ir noteikta atbrīvojuma shēma, kas aprakstīta 1. apsvērumā.
(49)
Lai noteiktu kopējo Savienības ražošanas līmeni, tika izmantota visa pieejamā informācija, tostarp pieprasījumā sniegtā informācija, dati no Savienības ražotājiem un valstu apvienībām pirms un pēc izmeklēšanas uzsākšanas, kā arī vispārēji statistikas dati par ražošanu.
2. Patēriņš Savienības tirgū
(50)
Savienības ražotāju tirdzniecības apjomi tika izvērtēti, ņemot vērā datus no ražotāju iesniegtajām atbildēm uz atlases anketas jautājumiem un datus, kas uzskaitīti iesniegtajā pieprasījumā. Pieprasījumā esošie dati bija savākti no dažādām velosipēdu ražotāju apvienībām Savienībā.
(51)
Savienības patēriņš tika aplēsts, ņemot vērā visu Savienības ražotāju pārdoto apjomu Savienības tirgū, kas novērtēts 68. apsvērumā, un pieskaitot tam importu no visām valstīm saskaņā ar Eurostat informāciju.
(52)
No 2007. gada līdz PIP Savienības patēriņš samazinājās par 11 % - no 22 912 066 vienībām 2007. gadā līdz 20 336 813 vienībām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Patēriņš jo īpaši samazinājās laikā no 2008. līdz 2009. gadam. Sīkāki, vienībās izteikti, dati sniegti 1. tabulā.
1. tabula - Patēriņš
2007. gads
2008. gads
2009. gads
PIP
Apjoms (vienības)
+ Kopējais imports
10 073 428
10 017 551
8 973 969
9 202 752
+ Savienības tirgū pārdotie ES ražojumi
12 838 638
12 441 446
11 604 072
11 134 061
= Patēriņš
22 912 066
22 458 997
20 578 041
20 336 813
Indekss (2007. gads = 100)
100
98
90
89
3. Ķīnas Tautas Republikas importa par dempinga cenām apjoms un tirgus daļa
(53)
Attiecīgā ražojuma importa apjoms tika noteikts, ņemot vērā statistikas datus, ko sniedz Eurostat. Attiecīgā ražojuma ĶTR importa par dempinga cenu apjoms attiecīgajā periodā ir samazinājies par 38 % - līdz 615 920 vienībām PIP (sk. 2. tabulu). Attiecīgā ražojuma ĶTR importa apjoms attiecīgā perioda sākumā par 26 % pārsniedza to importa apjomu, kas tika konstatēts iepriekšējās izmeklēšanas PIP (no 2003. gada 1. aprīļa līdz 2004. gada 31. martam, proti, 733 901 vienība (9)). Lielākais attiecīgā ražojuma importa samazinājums bija laikā starp 2008. un 2009. gadu, kas atbilst ES patēriņa samazinājumam kopumā (sk. 1. un 2. tabulu).
(54)
Tā kā attiecīgajā periodā imports no ĶTR samazinājās vairāk nekā patēriņš, ĶTR tirgus daļa nedaudz samazinājās, proti, no 4,4 % 2007. gadā līdz 3,1 % pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.
(55)
Izmaiņas ĶTR izcelsmes velosipēdu importā un tirgus daļā attiecīgajā periodā atspoguļotas 2. tabulā.
2. tabula - Imports no ĶTR
2007. gads
2008. gads
2009. gads
PIP
Importa apjoms no attiecīgās valsts (vienības)
986 514
941 522
598 565
615 920
Indekss (2007. gads = 100)
100
95
61
62
Attiecīgās valsts importa tirgus daļa
4,4 %
4,3 %
3,0 %
3,1 %
4. Attiecīgā importa cenas
4.1. Cenu pārmaiņas
(56)
Kā skaidrots 35. apsvērumā, Komisija uzskatīja, ka Eurostat dati par ĶTR importa cenām ir izmantojams informācijas avots šīs izmeklēšanas vajadzībām.
(57)
Saskaņā ar Eurostat datiem vidējās svērtās ĶTR izcelsmes importa cenas, ko turpmāk tekstā norāda indekss, no 2007. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam palielinājās par 125 %. Importa cenas ievērojami pieauga 2009. gadā un pēc tam bija gandrīz stabilas. Sīkāki dati sniegti 3. tabulā.
3. tabula - Attiecīgā importa cenas
2007. gads
2008. gads
2009. gads
PIP
ĶTR
Indekss (2007. gads = 100)
100
128
224
225
4.2. Cenu samazinājums
(58)
Lai noteiktu ĶTR izcelsmes velosipēdu izraisīto cenu samazinājumu, Komisija, veicot analīzi, ņēma vērā informāciju, ko tā izmeklēšanas gaitā saņēma no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, un Eurostat norādītās vidējās cenas. Par Savienības ražošanas nozares attiecīgajām cenām uzskatīja tās, par kurām ražojumu iegādājās neatkarīgi klienti, nepieciešamības gadījumā tās koriģējot līdz EXW līmenim. Salīdzinājums parādīja, ka pēc antidempinga maksājuma atskaitīšanas ĶTR izcelsmes imports izraisīja cenu samazinājumu Savienības nozarē par 53 %.
5. Imports no citām valstīm
(59)
Pamatojoties uz Eurostat datiem, imports no citām trešām valstīm samazinājās no 9 087 000 vienībām 2007. gadā līdz 8 587 000 vienībām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā - kopumā samazinājums bija 6 %. Imports samazinājās vienlaikus ar patēriņa samazinājumu Savienībā (-11 %), bet importa samazināšanās notika lēnāk. Trešo valstu tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās no 40 % līdz 42 %. Tomēr, kā konstatēts 35. un 56. apsvērumā, Eurostat norādītajās cenās nav ņemts vērā no katras valsts importēto ražojumu sortiments, un tāpēc cenu tendenču atspoguļošanai tiek izmantoti tikai indeksi. Tā kā no trešām valstīm importēto ražojumu sortiments nav zināms, nav nozīmes salīdzināt importa cenas ar Savienības ražošanas nozares cenām. Tomēr tika meklēta un iegūta papildu informācija par importu no tām valstīm, no kurām importē lielāko daļu velosipēdu. Sīkāki dati sniegti 4. tabulā.
4. tabula - Imports no citām valstīm
2007. gads
2008. gads
2009. gads
PIP
Visi veidi
Vienības (tūkst.)
Tirgus daļa
Cena EUR par vienību
Vienības (tūkst.)
Tirgus daļa
Cena EUR par vienību
Vienības (tūkst.)
Tirgus daļa
Cena EUR par vienību
Vienības (tūkst.)
Tirgus daļa
Cena EUR par vienību
Taivāna
3 186
14 %
3 428
15 %
2 949
14 %
2 958
15 %
Indekss
100
100
100
108
110
104
93
103
125
93
105
125
Taizeme
1 534
7 %
1 522
7 %
1 384
7 %
1 397
7 %
Indekss
100
100
100
99
101
107
90
100
127
91
103
127
Filipīnas
690
3 %
437
2 %
449
2 %
476
2 %
Indekss
100
100
100
63
65
105
65
73
106
69
78
103
Malaizija
475
2 %
361
2 %
193
1 %
265
1 %
Indekss
100
100
100
76
77
106
41
45
116
56
63
99
Šrilanka
574
3 %
749
3 %
1 017
5 %
1 101
5 %
Indekss
100
100
100
131
133
107
177
197
108
192
216
107
Tunisija
550
2 %
527
2 %
530
3 %
495
2 %
Indekss
100
100
100
96
98
105
96
107
113
90
101
113
Citas valstis
2 078
9 %
2 052
9 %
1 854
9 %
1 895
9 %
Indekss
100
100
100
99
101
110
89
99
131
91
103
127
KOPĀ
9 087
40 %
9 076
40 %
8 375
41 %
8 587
42 %
Indekss
100
100
100
100
102
109
92
103
125
94
106
122
1. Taivāna
(60)
Attiecīgajā periodā importa apjoms no Taivānas samazinājās no 3 158 600 vienībām 2007. gadā līdz 2 958 000 vienībām PIP, un šīs valsts tirgus daļa šajā periodā nedaudz palielinājās no 14 % līdz 15 %. No Taivānas importētie velosipēdi ir paredzēti augstāku cenu tirgus segmentam. Izmeklēšanas gaitā, veicot modeļu salīdzināšanu, apstiprinājās, ka no Taivānas importētie ražojumi - tāpat kā iepriekš veiktās izmeklēšanas periodā - tiek pārdoti par augstāku cenu nekā līdzīgi modeļi, kurus ražo Savienības nozare (10). Turklāt attiecīgajā periodā importa cenām bija tendence palielināties, šim palielinājumam sasniedzot 25 % pārskatīšanas izmeklēšanas periodā salīdzinājumā ar 2007. gadu.
2. Taizeme
(61)
Taizemes imports attiecīgajā periodā ir samazinājies no 1 534 000 vienībām 2007. gadā līdz 1 397 000 vienībām PIP. Importa samazināšanās atbilda patēriņa tendencēm tirgū, tirgus daļai saglabājoties nemainīgai, proti, 7 %. Tomēr no Taizemes importētie velosipēdi atbilst vidējam tirgus segmentam, un izmeklēšana parādīja, ka, modeļus salīdzinot, no Taizemes importētie velosipēdi tiek pārdoti par augstāku cenu nekā līdzīgi modeļi, kurus ražo Savienības nozare. Turklāt attiecīgajā periodā importa cenām bija tendence palielināties, šim palielinājumam sasniedzot 27 % pārskatīšanas izmeklēšanas periodā salīdzinājumā ar 2007. gadu.
3. Šrilanka
(62)
No Šrilankas importēto ražojumu apjoms attiecīgajā periodā pieauga gandrīz divkārt - no 574 000 vienībām 2007. gadā līdz 1 101 000 vienībām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, un tās tirgus daļa attiecīgā perioda beigās sasniedza 5 %. Tomēr viena persona apgalvoja, ka Ķīnas eksportētāji apiet antidempinga maksājumu, veicot pārkraušanu Šrilankā. Šobrīd Komisijas rīcībā nav pietiekamas informācijas, lai izdarītu secinājumus attiecībā uz šo importu. Šajos apstākļos nevar izslēgt iespēju, ka imports, kura reģistrētā izcelsmes valsts ir Šrilanka, rada daļu no Savienības nozarei nodarītā kaitējuma.
(63)
Pēc konstatējumu paziņošanas viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka secinājumi par iespējamo apiešanu caur Šrilanku ir tikai pieņēmumi un ka galīgajos secinājumos apgalvojumi par apiešanu caur Šrilanku nebūtu jāņem vērā. Atbildot uz šo apgalvojumu, būtu jāuzsver - kā skaidri teikts 62. apsvērumā, Komisija šajā jautājumā nav izdarījusi nekādus secinājumus.
6. Saimnieciskais stāvoklis Savienības ražošanas nozarē
6.1. Ievadpiezīmes
(64)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija izvērtēja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kas ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli.
(65)
Kā skaidrots iepriekš, ņemot vērā lielo to Savienības ražotāju skaitu, kas izvirzīja sūdzības, bija jāpiemēro noteikumi par atlasi. Lai veiktu kaitējuma analīzi, tika noteikti šādi kaitējuma rādītāji:
-
makroekonomiskie rādītāji (ražošanas jauda, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, nodarbinātība, ražīgums, izaugsme, dempinga starpību lielums un atlabšana no iepriekšējā dempinga sekām), ko novērtēja Savienības ražošanas līmenī, pamatojoties uz informāciju, kuru ieguva no Savienības valstu ražotāju apvienībām un atsevišķiem uzņēmumiem. Attiecībā uz šiem rādītājiem, ja tas bija iespējams, veica kontrolpārbaudi, salīdzinot tos ar vispārīgo informāciju, kas bija pieejama attiecīgās valsts statistikā,
-
mikroekonomiskie rādītāji (krājumi, pārdošanas cenas, naudas plūsma, rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem, spēja palielināt kapitālu, ieguldījumi un algas), ko novērtēja attiecībā uz atsevišķiem uzņēmumiem, proti, to Savienības ražotāju līmenī, kuri tika iekļauti izlasē.
6.2. Makroekonomiskie rādītāji
a) Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums
(66)
Attiecīgajā periodā ražošanas apjoms Savienības ražošanas nozarē katru gadu nedaudz samazinājās. PIP beigās ražošanas apjoms, salīdzinot ar 2007. gadu, bija samazinājies par 11 % - atbilstīgi patēriņa tendencei. Sīkāki dati norādīti 5. tabulā.
5. tabula - Savienības ražošanas kopapjoms
2007. gads
2008. gads
2009. gads
PIP
Apjoms (vienības)
Ražošana
13 813 966
13 541 244
12 778 305
12 267 037
Indekss (2007. gads = 100)
100
98
93
89
(67)
Ražošanas jauda no 2007. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam mazliet palielinājās (par 2 %). Tā kā ražošana samazinājās, arī jaudas izmantošana no 2007. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam kopumā samazinājās par 13 %, tā rezultātā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tika izmantots 81 % no jaudas. Sīkāki dati sniegti 6. tabulā.
6. tabula - Ražošanas jauda un jaudas izmantojums
2007. gads
2008. gads
2009. gads
PIP
Apjoms (vienības)
Ražošanas jauda
14 785 000
15 804 000
15 660 000
15 118 000
Indekss (2007. gads = 100)
100
107
106
102
Ražošanas jaudas izmantojums
93 %
86 %
82 %
81 %
Indekss (2007. gads = 100)
100
92
87
87
b) Pārdošanas apjoms
(68)
Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū nesaistītiem klientiem laikā no 2007. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam samazinājās par 13 %. Šīs izmaiņas atbilst vispārējai patēriņa samazinājuma tendencei Savienības tirgū. Sīkāki dati sniegti 7. tabulā.
7. tabula - Pārdošanas apjoms nesaistītiem klientiem
2007. gads
2008. gads
2009. gads
PIP
Apjoms (vienības)
12 838 638
12 441 446
11 604 072
11 134 061
Indekss (2007. gads = 100)
100
97
90
87
c) Tirgus daļa
(69)
No 2007. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam Savienības ražošanas nozares tirgus daļa bija nedaudz svārstīga. Kopumā attiecīgajā periodā patēriņš samazinājās par 1,3 procentpunktiem. Sīkāki dati sniegti 8. tabulā.
8. tabula - Savienības tirgus daļa
2007. gads
2008. gads
2009. gads
PIP
Savienības tirgus daļa
56,0 %
55,4 %
56,4 %
54,7 %
Indekss (2007. gads = 100)
100
99
101
98
d) Nodarbinātība un ražīgums
(70)
Attiecīgajā periodā nodarbinātība samazinājās par 9 % - no 14 925 darbiniekiem 2007. gadā līdz 13 646 darbiniekiem pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.
(71)
Ražīgums 2008. gadā salīdzinājumā ar 2007. gadu nedaudz pieauga, bet pēc tam samazinājās. Kopumā attiecīgajā periodā ražīgums nedaudz samazinājās - par 3 %. Sīkāki dati sniegti 9. tabulā.
9. tabula - Nodarbinātība un ražīgums Savienības nozarē kopumā
2007. gads
2008. gads
2009. gads
PIP
Nodarbināto skaits
14 925
14 197
14 147
13 646
Indekss (2007. gads = 100)
100
95
95
91
Ražīgums (vienības gadā)
926
954
903
899
Indekss (2007. gads = 100)
100
103
98
97
e) Izaugsme
(72)
Kopumā būtu jānorāda, ka visu Savienības ražotāju tirgus daļa ir mazliet samazinājusies - par 1,3 procentpunktiem, patēriņa līmenim samazinoties par 11 %, kas skaidri norāda, ka ražotāji nav varējuši attīstīties.
f) Dempinga starpības apmērs
(73)
Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā dempings no ĶTR turpinājās. Kā skaidrots 34. apsvērumā, Ķīnas eksportētāju zemā sadarbības līmeņa dēļ dempinga starpības aprēķins pamatojas uz Eurostat norādītajām cenām. Kā norādīts 35. apsvērumā, Eurostat norādītās vidējās cenas sniedz nepilnīgu informāciju par ražojumu sortimentu, kam ir ievērojama nozīme dempinga starpības aprēķinā; tomēr, ņemot vērā ĶTR esošo neizmantoto ražošanas jaudu, faktiskās dempinga starpības ietekmi uz Savienības nozari nevar uzskatīt par nenozīmīgu.
g) Atgūšanās no iepriekšējā dempinga sekām
(74)
Tika analizēts, vai Savienības ražošanas nozare ir atguvusies no iepriekšējā dempinga sekām. Secināja, ka plānotā Savienības ražošanas nozares atlabšana no iepriekšējā dempinga ietekmes nav notikusi, par ko jo īpaši liecina ilgstoši zemā rentabilitāte un izmantotās jaudas samazināšanās.
6.3. Mikroekonomiskie rādītāji
h) Krājumi
(75)
Viens ražotājs tā uzņēmuma pašreizējās iekšējās struktūras dēļ nevarēja sniegt vienotu informāciju par krājumiem attiecīgajā periodā. Līdz ar to šā uzņēmuma datus, veicot krājumu analīzi par attiecīgo periodu, nevarēja ņemt vērā.
(76)
Velosipēdu krājumi analīzes periodā pieauga no 880 935 vienībām 2007. gadā līdz 1 091 516 vienībām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, pieaugumam sasniedzot 24 %. Sīkāki dati sniegti 10. tabulā.
10. tabula - Krājumi
2007. gads
2008. gads
2009. gads
PIP
Apjoms (vienības)
Krājumi perioda beigās
880 935
1 132 612
818 276
1 091 516
Indekss (2007. gads = 100)
100
129
93
124
i) Pārdošanas cenas un izmaksas
(77)
Savienības ražošanas nozares vidējai EXW pārdošanas cenai, par kuru tā pārdeva ražojumus nesaistītiem klientiem, attiecīgajā periodā bija tendence nedaudz pieaugt. Kopumā Savienības ražošanas nozarē posmā no 2007. gada līdz PIP cenas pieauga par 9 % atbilstīgi ražošanas izmaksu pieaugumam, kā skaidrots 79. apsvērumā.
11. tabula - Vienības cena Savienības tirgū
2007. gads
2008. gads
2009. gads
PIP
Savienības pārdevumu vienības cena (EUR par vienību)
163
170
176
178
Indekss (2007. gads = 100)
100
104
108
109
(78)
Ražošanas izmaksas tika aprēķinātas, ņemot vērā izlasē iekļauto ražotāju visu veidu saražotā līdzīgā ražojuma vidējo svērto vērtību.
(79)
Perioda laikā ražošanas izmaksas palielinājās par 9 %. Šā palielinājuma galvenais iemesls bija izmaiņas sortimentā. Sīkāki dati sniegti 12. tabulā.
12. tabula - Ražotās vienības izmaksas
2007. gads
2008. gads
2009. gads
PIP
Ražotās vienības cena (EUR par vienību)
165
169
180
180
Indekss (2007. gads = 100)
100
102
109
109
(80)
Pēc konstatējumu paziņošanas viena persona apgalvoja, ka ražošanas izmaksu palielināšanās notika laikā, kad būtiski pazeminājās konkrētu izejvielu cenas, proti, tērauda un alumīnija cena, kas varētu liecināt par to, ka nodarītais kaitējums ir pašradīts. Taču šim apgalvojumam nesniedza pietiekamus pierādījumus. Persona sniedza vienīgi datus, kas ļoti vispārīgā veidā norādīja uz alumīnija un tērauda cenu izmaiņām aplūkotajā periodā, bet nenorādīja, kādā mērā šīs izmaiņas būtu ietekmējušas velosipēdu ražošanas kopējās izmaksas. Turklāt šis arguments tika izteikts tikai pēc konstatējumu paziņošanas, t. i., procedūras beigu posmā, un tādēļ to vairs nevarēja pārbaudīt. Tādēļ apgalvojums tiek noraidīts.
j) Rentabilitāte
(81)
Izlasē iekļauto ražotāju kopējā attiecīgā ražojuma ražošanas rentabilitāte attiecīgā perioda pirmajā gadā bija negatīva (- 1,7 %). Savienības ražotāji guva peļņu 2008. gadā. Tomēr 2009. gadā un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ražošanā atkal bija zaudējumi.
(82)
Minētā tendence liecina par nozares nestabilo stāvokli, salīdzinot ar iepriekšējo izmeklēšanu, kad Savienības nozares rentabilitāte pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija 3,6 %.
13. tabula - Rentabilitāte
2007. gads
2008. gads
2009. gads
PIP
Savienības pārdevumu rentabilitāte
-1,7 %
0,6 %
-2,2 %
-1,1 %
Indekss (2007. gads = 100)
- 100
33
- 129
-68
(83)
Pēc konstatējumu paziņošanas tika apgalvots, taču nesniedzot nekādus dokumentārus pierādījumus, ka Savienības ražošanas nozare nav uzlabojusi savu efektivitāti un veiktspēju. Taisni pretēji, izmeklēšanā konstatēts, ka Savienības ražošanas nozare ir veikusi acīmredzamus centienus piemēroties cenu spiedienam, kas rodas no importa par dempinga cenām, pārvietojot ražotnes Savienības teritorijā un tādējādi palielinot izmaksu efektivitāti, kā tas skaidrots 85. apsvērumā. Tādēļ šie apgalvojumi tiek noraidīti.
k) Ienākums no ieguldījumiem
(84)
Attiecīgajā periodā ieguldījumi uzņēmējdarbībā, kas saistīta ar attiecīgo ražojumu, ir ievērojami samazinājušies, t. i., no EUR 21 491 000 2007. gadā līdz EUR 11 738 000 pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. To lielā mērā var skaidrot ar ekonomisko krīzi, kas sākās 2008. gadā un sasniedza savu dziļāko punktu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, kad piekļūt jaunam kapitālam bija jo īpaši grūti un prognozes par pārdošanas apjomiem bija pesimistiskas.
(85)
Būtu jāatzīmē, ka ievērojama ieguldījumu daļa ir veikta ar mērķi palielināt darba ražīgumu ražošanā un nodrošināt jaunāko tehnoloģiju izmantošanu. Šajā procesā attiecīga ražošanas jaudas daļa ir novirzīta no Rietumeiropas valstīm uz Austrumeiropas valstīm, paplašinot ražošanas bāzi tā, lai tā aptvertu gandrīz visas dalībvalstis, un norādot uz Savienības nozares dzīvotspēju un centieniem saglabāt konkurētspēju.
14. tabula - Ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem
2007. gads
2008. gads
2009. gads
PIP
Ieguldījumi EUR (tūkstošos)
21 491
21 743
10 701
11 738
Indekss (2007. gads = 100)
100
101
50
55
Ienākums no ieguldījumiem
-16 %
5 %
-20 %
-10 %
(86)
Viens ražotājs attiecīgā uzņēmuma pašreizējās iekšējās struktūras dēļ nevarēja sniegt vienotu informāciju par to, kāda ir pamatlīdzekļu neto produkcija attiecīgajā periodā, kas tika noteikts ienākuma aprēķina veikšanai no ieguldījumiem. Līdz ar to, analizējot attiecīgajā periodā gūto ienākumu no ieguldījumiem, šā uzņēmuma datus nevarēja ņemt vērā.
(87)
Attiecībā uz ienākumu no ieguldījumiem bija vērojamas tādas pašas tendences kā attiecībā uz peļņu. Izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem 2007. gadā ieguvums no ieguldījumiem bija - 16 %, kas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā mazliet uzlabojās līdz - 10 %.
l) Naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu
(88)
Viens ražotājs uzņēmuma pašreizējās iekšējās struktūras dēļ nevarēja sniegt vienotu informāciju par naudas plūsmu attiecīgajā periodā, liedzot izvērtēt ar velosipēdu ražošanu saistīto naudas plūsmu uzņēmuma darbībā. Līdz ar to šā uzņēmuma sniegtos datus nevarēja ņemt vērā, analizējot naudas plūsmu attiecīgajā periodā.
(89)
Naudas plūsma, kas liecina par nozares spēju pašfinansēt savu darbību, izmeklēšanas periodā bija pozitīva. Tomēr posmā no 2007. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam tā samazinājās aptuveni par 33 %. Sīkāki dati sniegti 15. tabulā.
15. tabula - Naudas plūsma
2007. gads
2008. gads
2009. gads
PIP
Naudas plūsma (tūkstošos EUR)
19 981
20 767
19 261
13 350
Indekss (2007. gads = 100)
100
104
96
67
(90)
Izlasē iekļautie ražotāji piesaista kapitālu vai nu iekšēji, ja tie ir uzņēmumu grupas sastāvā, vai arī ar bankas aizņēmumiem. Citos gadījumos par finansējuma avotu tiek izmantota uzņēmuma naudas plūsma. Nevienam no izlasē iekļautajiem ražotājiem nav bijušas lielas grūtības piesaistīt kapitālu.
m) Algas
(91)
Attiecīgajā periodā darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku palielinājās par 11 %. Tas atspoguļo ražošanas pārorientēšanu uz sarežģītākiem ražojumiem.
16. tabula - Algas
2007. gads
2008. gads
2009. gads
PIP
Algu izmaksas uz darbinieku (EUR)
20 239
20 880
22 499
22 541
Indekss (2007. gads = 100)
100
103
111
111
(92)
Pēc konstatējumu paziņošanas tika apgalvots, ka algas izmaksas uz vienu darbinieku palielinājās, lai gan tajā pašā laikā pieprasījums kritās, kas varētu liecināt par pašradītu kaitējumu. Tiešām, kā norādīts iepriekšējā tabulā, algu izmaksas uz darbinieku attiecīgajā periodā palielinājās par 11 %. Taču, kā skaidrots 70. apsvērumā, darbinieku skaits samazinājās par 9 %. Līdz ar to kopējās algas izmaksas palielinājās tikai par 2 %. Tādēļ konstatēts, ka Savienības ražošanas nozares rentabilitātei kopumā bija ļoti maza ietekme.
7. Secinājums par kaitējumu
(93)
Nav šaubu, ka spēkā esošie antidempinga pasākumi ir pozitīvi ietekmējuši Savienības ražošanas nozares stāvokli. Spēkā esošie pasākumi tik tiešām ir nākuši par labu, ļaujot nozarei stabilizēt tās tirgus daļu. Tomēr ražošanas apjoms Savienībā ir samazinājies, un peļņas norma vēl aizvien nav pietiekama. Turpmākās izaugsmes un peļņas iespējas vājina dempinga importa radītais cenu un apjomu spiediens.
(94)
Kā minēts 53. apsvērumā, importa apjomi no ĶTR posmā no 2007. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam samazinājās. Taču lielākais importa apjoma kritums bija laikā no 2008. līdz 2009. gadam, kad ievērojami paaugstinājās ĶTR importa cenas. Tomēr, kā parādīja izmeklēšana un kā skaidrots 58. apsvērumā, šī cenu palielināšanās joprojām nebija pietiekama, lai ļautu uzlabot nozares stāvokli. Faktiski imports no ĶTR samazināja Savienības ražošanas nozares cenas par 53 %.
(95)
Nav šaubu, ka stāvoklis nozarē ir nestabils, jo tā strādā ar zaudējumiem. Attiecīgajā periodā ir pasliktinājušies gandrīz visi rādītāji, kas norāda uz Savienības ražotāju finansiālajam stāvoklim radīto kaitējumu, - rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem un naudas plūsma. Tāpēc nevar secināt, ka stāvoklis Savienības ražošanas nozarē ir stabils. Turklāt situāciju, iespējams, vēl vairāk pasliktina spiediens, ko rada iespējamais imports, kurš tiek veikts, apejot pasākumus.
(96)
Pamatojoties uz norādīto, ir secināts, ka Savienības ražošanas nozarei kopumā vēl aizvien ir raksturīga ekonomiska nestabilitāte un tai tiek nodarīti būtiski zaudējumi pamatregulas 3. panta nozīmē.
8. Importa par dempinga cenām un citu faktoru ietekme
8.1. Importa par dempinga cenām ietekme
(97)
Līdz ar Savienības patēriņa samazināšanos no Ķīnas importa tirgus daļa arī mazliet samazinājās - no 4,4 % uz 3,1 % (sk. 53. apsvērumu). Kā minēts iepriekš 58. apsvērumā, pamatojoties uz aprēķinu, kurā nav iekļauts antidempinga maksājums, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Ķīnas izcelsmes ražojumu imports samazināja cenas Savienības ražošanas nozarē par 53 %. Jāatgādina, ka maksājuma likme ir 48,5 %. Tātad cenu samazinājuma līmenis, no vienas puses, norāda uz spēkā esošo maksājumu efektivitāti un, no otras puses, uz vajadzību turpināt pasākumus. Šo secinājumu apstiprina fakts, ka konstatētais samazinājums bija tādā pašā līmenī kā laikā, kad tika veikta iepriekšējā pārskatīšana. Tādējādi ĶTR dempinga importa kaitīgā ietekme uz cenām Savienības ražošanas nozarē vēl aizvien ir ievērojama, un, kā iepriekš paskaidrots 58. apsvērumā, ir iespēja, ka tā turpināsies.
8.2. Ekonomiskās krīzes ietekme
(98)
Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā esošo nelabvēlīgo ekonomisko apstākļu dēļ velosipēdu patēriņš samazinājās. Sekojot tendencēm patēriņā, tika sašaurināta ražošana un samazinājās nodarbinātība. Tā kā velosipēdu nozarei nav raksturīgas augstas nemainīgās izmaksas, ražošanas sašaurināšana neietekmēja Savienības velosipēdu ražošanas nozares rentabilitāti.
(99)
Pēc konstatējumu paziņošanas tika apgalvots, ka Savienības ražošanas nozare radīja papildu ražošanas jaudu laikā, kad Savienības patēriņš samazinājās, un tam bija negatīva ietekme uz Savienības ražošanas nozares situāciju. Šis apgalvojums ir pretrunā ar 52. un 67. apsvērumā minētajām patēriņa un jaudas izmaiņām. Patēriņš tiešām galvenokārt samazinājās laikposmā no 2008. līdz 2009. gadam, taču ražošanas jauda jau bija palielināta gadu iepriekš, proti, 2007. un 2008. gadā. Tādēļ apgalvojums tiek noraidīts.
8.3. Imports no citām valstīm
(100)
Kā paskaidrots 59. apsvērumā, samazinoties patēriņam, importa apjomi no citām trešām valstīm samazinājās par 6 %. Citu valstu izcelsmes importa tirgus daļa pieauga no 40 % 2007. gadā līdz 42 % pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Vidējā importa cena no šīm valstīm no 2007. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas periodam palielinājās par 6 %. Galvenās valstis, no kurām attiecīgais ražojums tika importēts, bija Taivāna, Taizeme un Šrilanka.
(101)
Attiecīgajā periodā Taivānas izcelsmes importa tirgus daļa nedaudz palielinājās (no 14 % uz 15 %). Tomēr pieejamā informācija norāda, ka imports no Taivānas godīgi konkurē ar Savienībā ražotajiem velosipēdiem, kā skaidrots 60. apsvērumā.
(102)
No Taizemes importēto ražojumu tirgus daļa attiecīgajā periodā nav mainījusies. Kā skaidrots 61. apsvērumā, pieejamā informācija norāda, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā šos importētos ražojumus pārdeva par cenu, kas konkurēja ar līdzīgu Savienībā ražotu velosipēdu cenu.
(103)
Šrilankas izcelsmes imports attiecīgajā periodā ir palielinājies par 92 %. Tā tirgus daļa pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija 5 %. Tomēr, kā skaidrots 62. apsvērumā, ir saņemts apgalvojums par to, ka no Šrilankas tiek importēti arī Ķīnas izcelsmes velosipēdi.
(104)
Jāsecina, ka lielāko velosipēdu eksportētāju vidū, kas eksportē uz Savienību, imports no Taivānas un Taizemes - galvenokārt cenu līmeņu dēļ (kurš ir līdzīgs vai pat augstāks par cenām Savienības nozarē) - nevarēja negatīvi ietekmēt stāvokli Savienības nozarē. Pretēji tam nevar izslēgt, ka imports, kura reģistrētā izcelsmes valsts ir Šrilanka, rada daļu no Savienības nozarei nodarītā kaitējuma.
8.4. Pasākumu apiešana
(105)
Ir izteikts uz pierādījumiem pamatots apgalvojums, ka Ķīnas eksportētāji pastāvīgi apiet pasākumus, importējot preces caur vairākām valstīm, un šis imports rada kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Ņemot vērā Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (“OLAF”) iepriekš atklātos pierādījumus par pasākumu apiešanu, jo īpaši importējot caur Filipīnām, nevar izslēgt, ka šāda nelikumīga rīcība tirgū vēl aizvien tiek veikta un rada kaitējumu Savienības nozarei.
E. KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA
1. Ievadpiezīmes
(106)
Kā minēts 66. līdz 91. apsvērumā, antidempinga pasākumu ieviešana ļāva Savienības ražošanas nozarei atgūties no nodarītā kaitējuma, taču stāvoklis uzlabojās tikai nedaudz. Attiecīgajā periodā stāvoklis Savienības ražošanas nozarē bija nestabils un viegli ievainojams, vēl aizvien pakļauts ĶTR dempinga importa kaitīgajai ietekmei.
(107)
Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika vērtēts attiecīgās izcelsmes valsts imports, lai noteiktu kaitējuma turpināšanās iespējamību.
2. Ķīnas eksporta apjomi
(108)
Kā minēts 40. apsvērumā, Ķīnas velosipēdu nozare ir orientēta uz eksportu. Ķīnas velosipēdus pārdod svarīgākajos pasaules tirgos, jo īpaši ASV un Japānā, kur tiem ir dominējošs stāvoklis. Kā minēts iepriekšējā izmeklēšanā (11), deviņdesmito gadu beigās Ķīnas ražotājiem eksportētājiem bija vajadzīgs ļoti mazs laiks, lai atkal ievērojami palielinātu savu klātbūtni ASV tirgū pēc divu gadu prombūtnes antidempinga maksājuma ieviešanas dēļ. Ķīnas velosipēdu eksports uz ASV 2009. gadā bija aptuveni 14 055 000 vienības pie 14 888 000 vienību liela kopējā patēriņa.
(109)
Šis stāvoklis liecina par to, ka Ķīnas ražotāji ir spējīgi ātri eksportēt un iekļūt jaunos tirgos, ilgi saglabājot tajos dominējošu stāvokli.
(110)
Pēc konstatējumu paziņošanas viena persona apgalvoja, ka gadījumā, ja pasākumus vairs nepiemērotu, tas būtiski nepalielinātu Ķīnas izcelsmes velosipēdu importu, jo Ķīnas eksportētājiem ir grūtības nodrošināt atbilstību Eiropas velosipēdu drošības standartiem (EN 14764, EN 14765, EN 14766 un EN 14781). Taču šim apgalvojumam nesniedza pietiekamus dokumentārus pierādījumus. Tieši pretēji, izmeklēšanā konstatēts, ka no ĶTR jau tagad importē nozīmīgu daļu velosipēdu un velosipēdu detaļu, kas atbilst nepieciešamajiem drošības standartiem. Tādēļ nav iemeslu uzskatīt, ka Ķīnas ražotāji nav spējīgi nodrošināt atbilstību spēkā esošajiem velosipēdu drošības standartiem. Šis apgalvojums tādēļ tika noraidīts.
3. ĶTR tirgus neizmantotā jauda
(111)
Kā minēts 41. apsvērumā, izmeklēšanas laikā apkopotie dati liecina, ka ĶTR ir pieejama ievērojama neizmantotā jauda. Tika konstatētas skaidras norādes, ka, nepastāvot antidempinga pasākumiem, lielu daļu šīs neizmatotās jaudas varētu izmantot eksporta palielināšanai uz Savienību. Jo īpaši nekas neliecina par to, ka trešo valstu tirgi vai Ķīnas vietējais tirgus varētu uzņemt papildu produkciju no ĶTR.
(112)
Turklāt pēc konstatējumu paziņošanas tika apgalvots, ka Ķīnas darbaspēka izmaksu palielināšanās varētu būtiski ierobežot Ķīnas ražošanas jaudas palielināšanos. Šajā saistībā jāatzīmē - kā tas ir minēts 26. apsvērumā, Ķīnas ražotāju eksportētāju sadarbība bija ļoti zema un skaitļi par darbaspēka izmaksām un jaudu ĶTR netika sniegti. Turklāt attiecīgā persona nesniedza nekādus pierādījumus, kas šo apgalvojumu pamatotu. Tādēļ šī prasība tika noraidīta.
4. Apgalvojumi par pasākumu apiešanu
(113)
Kā skaidrots 105. apsvērumā, ir izteikts uz pierādījumiem pamatots apgalvojums, ka Ķīnas eksportētāji pastāvīgi apiet pasākumus, importējot preces caur vairākām valstīm. To apstiprināja arī OLAF attiecībā uz Filipīnām. Šāda rīcība norāda uz Ķīnas eksportētāju lielo interesi par pievilcīgo Savienības tirgu.
5. Secinājums
(114)
Savienības ražošanas nozari vairākus gadus ir negatīvi ietekmējis Ķīnas imports par dempinga cenām, un pašlaik tās saimnieciskais stāvoklis vēl aizvien ir nestabils.
(115)
Kā konstatēts iepriekš, Savienības ražošanas nozare ir spējusi atgūties no Ķīnas dempinga prakses spēkā esošo antidempinga pasākumu dēļ. Tomēr pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ekonomiskais stāvoklis nozarē bija sarežģīts. Šādā situācijā - ja Savienības nozare tiktu pakļauta palielinātiem attiecīgās valsts importa apjomiem par zemām dempinga cenām, tad pārdošanas apjomi, tirgus daļa, pārdošanas cenas vēl vairāk varētu samazināties un līdz ar to pasliktinātos tās finansiālā situācija.
(116)
Turklāt, kā norādīts iepriekš 58. apsvērumā, ir pausts arī atzinums, ka Ķīnas ražotāju piedāvātā cena, kas vidēji bija par 53 % zemāka par Savienības nozares pārdošanas cenu, var liecināt par to, ka pasākumu atcelšanas gadījumā Ķīnas ražotāji eksportētāji varētu eksportēt attiecīgo ražojumu uz Savienības tirgu par cenām, kas ir ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām.
(117)
Ņemot vērā izmeklēšanas secinājumus, proti, ĶTR pieejamo neizmantoto ražošanas jaudu, uz eksportu orientēto Ķīnas ražošanas nozari un Ķīnas eksportētāju iepriekšējo rīcību ārvalstu tirgos, pasākumu atcelšana norādītu uz iespēju, ka kaitējums turpinātos.
(118)
Visbeidzot, kā minēts 105. un 113. apsvērumā, pasākumu apiešana ļauj pamatoti secināt to, ka kaitējums varētu turpināsies. Tā skaidri pierāda, ka Savienības tirgus joprojām ir pievilcīgs Ķīnas ražotājiem, kas varētu novirzīt lielākus eksporta apjomus uz Savienību, ja antidempinga pasākumi netiktu piemēroti.
F. SAVIENĪBAS INTERESES
1. Ievads
(119)
Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai, neskatoties uz secinājumu par zaudējumus radošo dempingu, tomēr nav pamata viennozīmīgam secinājumam par to, ka antidempinga pasākumu turpināšana pret importu no ĶTR neatbilst Savienības interesēm.
(120)
Būtu jāatgādina, ka iepriekšējās izmeklēšanās uzskatīja, ka pasākumu piemērošana nav vērsta pret Savienības interesēm. Turklāt šī izmeklēšana ir pasākumu pārskatīšana, tāpēc, analizējot stāvokli, kurā antidempinga pasākumi jau bijuši spēkā, var vērtēt, vai spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem ir bijusi nepamatoti nelabvēlīga ietekme uz attiecīgajām personām.
(121)
Atbilstību Savienības interesēm noteica, novērtējot dažādās iesaistīto personu intereses, proti, Savienības ražošanas nozares, importētāju un patērētāju intereses.
2. Savienības ražošanas nozares intereses
(122)
Savienības velosipēdu ražošanas nozare ir pierādījusi, ka tā ir dzīvotspējīga un spēj konkurēt taisnīgos tirgus apstākļos. Tomēr izmeklēšana liecina, ka stāvoklis nozarē vēl aizvien ir vājš un finanšu rezultāts ir tuvu peļņas un zaudējumu slieksnim. Tāpēc Savienības tirgū ir jāsaglabā efektīvi konkurences nosacījumi.
(123)
Turklāt, pieņemot, ka jaunus velosipēdu modeļus galvenokārt izstrādā ražošanas uzņēmumi Savienībā, pārdošanas apjomu un cenu ziņā tie pilnā mērā būtu ieguvēji no attiecīgā lēmuma, ja importa dempinga radītais spiediens pasākumu rezultātā tiktu kontrolēts.
(124)
Tiek uzskatīts, ka pasākumu turpināšana nāktu par labu Savienības ražošanas nozarei, kura šajā gadījumā varētu saglabāt vai varbūt pat palielināt pārdošanas apjomus un, iespējams, paaugstināt pārdošanas cenas, tādējādi gūstot ieņēmumus tādā apmērā, kas ļautu turpināt ieguldījumus jaunajās tehnoloģijās.
(125)
Pretējā gadījumā, ja pasākumi attiecībā uz importu no ĶTR tiks izbeigti, tirdzniecība varētu tikt vēl vairāk izkropļota, neizbēgami apturot Savienības nozares atlabšanu. Ņemot vērā ĶTR pieejamo neizmantoto ražošanas jaudu, kā arī Ķīnas eksportētāju iepriekšējo rīcību ārvalstu tirgos, ir skaidrs, ka, pasākumiem beidzoties, būtu ļoti grūti vai pat neiespējami panākt Savienības nozares atlabšanu vai pat pašreizējā stāvokļa saglabāšanos. Gluži pretēji - tāds stāvoklis Savienības nozarē, kad tā cieš zaudējumus, kļūs vēl sliktāks, izraisot tālāku ražošanas jaudas samazināšanos Savienībā un vairāku ražošanas uzņēmumu slēgšanu. Tāpēc secināms, ka antidempinga pasākumi atbilst Savienības ražošanas nozares interesēm.
(126)
Ņemot vērā secinājumus par situāciju Savienības ražošanas nozarē, kas izklāstīti iepriekš 93. līdz 96. apsvērumā, un atbilstīgi argumentiem, kuri gūti, analizējot kaitējuma atkārtošanās iespējamību, kā paskaidrots 106. līdz 117. apsvērumā, varētu pat uzskatīt, ka antidempinga maksājumu termiņa beigu ievērošanas gadījumā finansiālā situācija Savienības ražošanas nozarē, visticamāk, būtiski pasliktinātos.
3. Lietotāju intereses
(127)
Šo izmeklēšanu atbalsta Eiropas Velobraucēju federācija (EVF), kas ir Eiropas valstu velobraucēju apvienību jumta organizācija.
(128)
EVF apgalvo, ka Eiropa ir moderno velobraukšanas ražojumu vissvarīgākais tirgus ar augstiem kvalitātes un drošības standartiem un ražojumu ieplūšana no ĶTR šos standartus pazeminātu. Turklāt EVF apgalvo, ka velosipēdu ražošanas nozarei Savienības ekonomikā ir milzīgs izaugsmes potenciāls, kuru tā riskē zaudēt, ja antidempinga pasākumu piemērošana tiks izbeigta.
(129)
Jāatgādina, ka iepriekšējās izmeklēšanās tika konstatēts, ka pasākumu ieviešana būtiski neietekmēs lietotājus. Lai gan pasākumi bija spēkā, Savienības importētāji/lietotāji joprojām varēja saņemt materiālu piegādes, tostarp arī no ĶTR. Netika dotas nekādas norādes par to, ka būtu grūti atrast citus piegādes avotus. Tādēļ secināms, ka antidempinga pasākumu saglabāšana, visticamāk, būtiski neietekmēs lietotājus Savienībā.
4. Piegādātāju intereses
(130)
Izmeklēšanas gaitā pieteicās Velosipēdu detaļu ražošanas apvienība (COLIPED). COLIPED apgalvoja, ka Savienībā ir vairāk nekā 300 rūpnīcu, kas piegādā velosipēdu ražotājiem velosipēdu sastāvdaļas, un tajās tiek nodarbināts aptuveni 7 300 cilvēku, un turpmākā piegādātāju nozares eksistence ir nenovēršami atkarīga no velosipēdu ražošanas turpināšanas Eiropā. Šajā saistībā tika secināts, ka pasākumu nepiemērošanas gadījumā varētu nākties slēgt vēl vairākas velosipēdu ražotnes Eiropā, kas izraisītu negatīvas sekas Savienības detaļu ražošanas nozarei un radītu risku nodarbinātībai piegādes nozarē. Tādēļ secināms, ka antidempinga pasākumu noteikšana atbildīs piegādātāju interesēm.
5. Importētāju intereses
(131)
No nesaistītajiem importētājiem tika saņemta tikai viena atbilde uz anketas jautājumiem par importu no ĶTR, bet atbildes uz jautājumiem bija nepilnīgas, un uzņēmums gatavojās pārtraukt darbību, nenorādot iemeslus.
(132)
Pirmām kārtām būtu jānorāda, ka importētāju zemā sadarbības līmeņa dēļ nebija iespējams pilnā mērā pienācīgi izvērtēt iespējamās sekas, ko radītu pasākumu noteikšana vai nenoteikšana. Būtu arī jāatceras, ka antidempinga pasākumu mērķis nav nepieļaut importu, bet gan atjaunot taisnīgu tirdzniecību un nodrošināt to, ka imports netiek veikts par zaudējumus radošām dempinga cenām. Savienības tirgū arī turpmāk tiks atļauts imports par taisnīgu cenu, un, tā kā imports no trešām valstīm turpināsies, ir iespējams, ka importētāju tradicionālā darbība ievērojami necietīs. Tāpat ir skaidrs, ka Savienības ražotājiem ir pietiekama jauda, lai nodrošinātu velosipēdu piegādi iespējama pieprasījuma palielinājuma gadījumā. Turklāt, kā redzams 59. apsvēruma tabulā, imports no citām trešām valstīm norāda, ka šajās valstīs ir būtiska velosipēdu ražošanas jauda. Tāpēc ir maz pamata domāt, ka radīsies velosipēdu deficīts.
(133)
Tā kā arī turpmāk Savienības tirgū tiks atļauts imports par taisnīgu cenu, tradicionālo importētāju darbība droši vien turpināsies arī tad, ja antidempinga pasākumi pret importa dempingu no ĶTR tiks saglabāti. Šo secinājumu vēl vairāk pamato nesaistīto importētāju zemais sadarbības līmenis, kā arī tas, ka izmeklēšanas gaitā nebija iespējams gūt pierādījumus par importētājiem, kas būtu nonākuši īpašās grūtībās pēc pasākumu piemērošanas attiecībā uz ĶTR.
6. Secinājums
(134)
Pasākumu turpmāka piemērošana ĶTR izcelsmes velosipēdu importam nepārprotami atbilst Savienības ražošanas nozares, patērētāju un velosipēdu detaļu piegādātāju interesēm. Tā ļaus Savienības nozarei augt un uzlabos tās stāvokli atjaunotos godīgas konkurences nosacījumos. Turklāt importētāji netiks būtiski skarti, jo tirgū joprojām būs pieejami velosipēdi par taisnīgu cenu. Pretējā gadījumā, ja pasākumi netiks piemēroti, velosipēdu ražotāji Savienībā varētu pārtraukt uzņēmējdarbību, tādējādi apdraudot arī velosipēdu detaļu piegādātāju darbību Savienībā.
(135)
Ņemot vērā iepriekš minēto, secināms, ka nav pārliecinošu iemeslu tam, lai nepiemērotu antidempinga maksājumus ĶTR izcelsmes velosipēdu importam.
G. GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
(136)
Ņemot vērā iepriekš minēto, būtu jāturpina piemērot antidempinga pasākumus attiecībā uz velosipēdiem. Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu termiņa pagarinājumu pasākumiem pēc termiņa beigu pārskata parasti nosaka uz pieciem gadiem, ja vien nav īpaša pamata vai apstākļu, kuru dēļ šis laiks saīsināms.
(137)
Šajā saistībā būtu jāatzīmē, ka šo procedūru raksturo īpaši apstākļi, kas minēti 1. un 48. apsvērumā, kas arī būtu pienācīgi jāatspoguļo, nosakot antidempinga pasākumu piemērošanas ilgumu. Faktiski Savienības nozarei par labu tiek īstenots netipisks pasākumu kopums, kombinējot procentuālo nodokli uz gataviem velosipēdiem ar atbrīvojuma shēmu, kas ļauj nozarei ar noteiktiem nosacījumiem izmantot Ķīnas izcelsmes velosipēdu detaļas bez maksājuma veikšanas par pasākumu apiešanu.
(138)
Šis termiņa beigu pārskats ir apstiprinājis to, ka velosipēdu ražošanas nozare ir sarežģīta un cieši saistīta ar velosipēdu detaļu ražošanas nozari. Tā liecina, ka Savienības velosipēdu ražošanas nozare, kā norādīts 1. apsvērumā, importējot velosipēdu detaļas, plaši izmanto atbrīvojuma shēmu. Tāpēc ir svarīgi, lai pasākumu darbība tiktu regulāri pārbaudīta. Ņemot vērā iepriekš minēto, tika apsvērts, vai pasākumus būtu jānosaka uz trim gadiem.
(139)
Pēc konstatējumu paziņošanas vairāki Savienības ražotāji un to asociācijas apgalvoja, ka pasākumi būtu jāpagarina uz pieciem gadiem. Personas galvenokārt apgalvoja, ka velosipēdu ražotāji ir gatavi veikt ieguldījumus velosipēdu detaļu ražošanā, lai mazinātu savu atkarību no Ķīnas velosipēdu detaļu importa, bet trīs gadu periods nav pietiekams, lai no šiem ieguldījumiem gūtu pozitīvus ienākumus.
(140)
Šajā saistībā arguments, ka vairākas personas ir veikušas vai ir paredzējušas veikt ieguldījumus velosipēdu vai velosipēdu daļu nozarē, nav būtisks, termiņa beigu pārskatā novērtējot antidempinga pasākumu nepieciešamību un ilgumu. Termiņa beigu pārskats var pamatoties vienīgi uz noteiktību, ka pasākumu termiņa beigas varētu radīt dempinga un kaitējumu turpināšanos vai atkārtošanos.
(141)
Kā jau skaidrots 137. apsvērumā, jāatgādina, ka kopš sākotnējo pasākumu noteikšanas 1993. gadā un to paplašināšanas uz velosipēdu detaļām 1997. gadā velosipēdu ražošanas situācija Savienībā ir būtiski mainījusies, jo ir piešķirti vairāk nekā 250 atbrīvojumi. Turklāt velosipēdiem uzliktie pasākumi ir tieši saistīti ar paplašinātajiem pasākumiem uz velosipēdu detaļām un izveidoto atbrīvojumu shēmas sistēmu. Ņemot vērā iepriekš minēto, joprojām piemērojams secinājums, ka pasākumi būtu jāpārskata, kā minēts 138. apsvērumā. Šajā saistībā Padome atzīmē, ka Komisijai ir iespēja uzsāk ex officio starpposma pārskatīšanu attiecībā uz dempingu, kaitējumu un atbrīvojumu shēmas aspektiem saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu.
(142)
Ņemot vērā iepriekš minēto un tā kā jebkurā gadījumā pasākumu ilguma jautājums būs svarīgs visās pārskatīšanās, šajā termiņa beigu pārskatā ir pāragri vērtēt, vai ir īpašs pamatojums vai apstākļi, kas pamato noteikt citu laikposmu nekā normālais piecu gadu periods, kā noteikts pamatregulas 11. panta 2. punktā. Tādēļ uzskata, ka pasākumi būtu jāpagarina uz pieciem gadiem. Tas neskar faktu, ka pašreizējo antidempinga pasākumu termiņu atkarībā no konstatējumiem var pārskatīt turpmākā pilnā starpposma pārskatīšanā, ja tāda ir.
H. NOBEIGUMA NOTEIKUMI
(143)
Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem bija iecerēts ieteikt pašreizējo pasākumu saglabāšanu. Personām arī bija dots laiks, kurā pēc šīs informācijas saņemšanas tās varēja iesniegt komentārus. Ja iesniegtā informācija un komentāri bija pamatoti, tos attiecīgi ņēma vērā.
(144)
No iepriekš minētā secināms, ka antidempinga maksājumu piemērošana būtu jāturpina piecus gadus,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz tādu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes divriteņu un citu velosipēdu importu (tostarp kravas trīsriteņu, bet ne vienriteņu), kuri nav motorizēti un kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 8712 00 10 (Taric kods 8712001090), 8712 00 30 un ex 8712 00 80 (Taric kods 8712008090).
2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama Savienības brīvas robežpiegādes neto cenai pirms muitas nodokļa nomaksas par 1. punktā aprakstīto ražojumu, ir 48,5 %.
3. Piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem, ja nav noteikts citādi.
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Luksemburgā, 2011. gada 3. oktobrī