ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 14. prosince 2010
o režimu podpory C 38/05 (ex NN 52/04) Německa ve prospěch skupiny Biria
(oznámeno pod číslem K(2010) 8289)
(Pouze německé znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/471/EU)
EVROPSKÁ KOMISE
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
po výzvě adresované zúčastněným stranám, aby se k věci vyjádřily v souladu s výše uvedenými články (2), a se zřetelem k jejich vyjádřením,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
1.1 Řízení před Komisí
(1)
Ve dnech 23. ledna 2002 a 20. srpna 2002 obdržela Komise stížnost týkající se státní podpory ve formě státních záruk ve prospěch skupiny Biria.
(2)
Německo v korespondenci s Komisí sdělilo Komisi dopisem ze dne 24. ledna 2003, zaevidovaným 28. ledna 2003, že odstoupilo od zamýšleného poskytnutí záruky, které bylo podmíněné schválením ze strany Komise. Stěžovatel o tom byl informován dopisem ze dne 17. února 2003.
(3)
Dopisem ze dne 1. července 2003, zaevidovaným dne 9. července 2003, a dopisem ze dne 8. srpna 2003, zaevidovaným dne 5. září 2003, poskytl stěžovatel další informace o jiné státní záruce ve prospěch skupiny Biria, a také o podílu veřejných subjektů na podnicích skupiny.
(4)
Komise si dopisem ze dne 9. září 2003 vyžádala další informace, které Německo poskytlo v dopise ze dne 14. října 2003, zaevidovaném dne 16. října 2003. Komise dne 9. prosince 2003 požádala o další informace, které Německo poskytlo dopisem ze dne 19. března 2004, zaevidovaným téhož dne.
(5)
Dne 18. října 2004 vydala Komise příkaz k poskytnutí informací, neboť měla pochybnosti, zda opatření podpory ve prospěch skupiny Biria odpovídala režimu, na jehož základě byla údajně poskytnuta. V odpovědi na příkaz o poskytnutí informací sdělilo Německo další informace v dopise ze dne 31. ledna 2005, který byl zaevidován téhož dne.
(6)
Komise dne 20. října 2005 zahájila formální vyšetřovací řízení ohledně tří údajných státních podpor. Ve stejném rozhodnutí konstatovala, že několik dalších údajně protiprávně poskytnutých podpor buď nepředstavuje žádnou podporu, nebo byly poskytnuty na základě schválených opatření podpor a v souladu s nimi. Příslušné rozhodnutí Komise bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (3). Komise vyzvala všechny zúčastněné strany, aby se k možným opatřením podpor vyjádřily. Svá stanoviska sdělili: jeden účastník, který nechce být jmenován, dopisem ze dne 27. ledna 2006, zaevidovaným dne 30. ledna 2006, dále společnosti Prophete GmbH & Co KG, Rheda-Wiedenbrück a Pantherwerke AG, Löhne v dopisech ze dne 6. února, zaevidovaných téhož dne, a společnost Vaterland-Werke GmbH & Co. KG, Neuenrade dopisem ze dne 6. února 2006, zaevidovaným téhož dne, a dopisem ze dne 27. února 2006, zaevidovaným téhož dne.
(7)
Tato stanoviska byla předložena Německu v dopisech ze dne 6. února 2006 a 2. března 2006. Německo odpovědělo dopisem ze dne 5. dubna 2006, zaevidovaným dne 7. dubna 2006, a dopisem ze dne 12. května 2006, zaevidovaným téhož dne.
(8)
Německo sdělilo své stanovisko k zahájení formálního vyšetřovacího řízení dopisem ze dne 23. ledna 2006, zaevidovaným téhož dne.
(9)
Komise si dopisem ze dne 6. února 2006 vyžádala doplňující informace, které Německo poskytlo v dopise ze dne 5. dubna 2006, zaevidovaném dne 7. dubna 2006. Komise požádala další žádostí o informace dne 19. července 2006 o dodatečné údaje, Německo na tuto žádost odpovědělo dopisem ze dne 25. září 2006, zaevidovaným dne 26. září 2006.
(10)
Dne 24. ledna 2007 vydala Komise rozhodnutí (4) podle čl. 7 odst. 5 a čl. 14 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (5).
1.2 Soudní řízení
(11)
Dne 5. dubna 2007 podal Svobodný stát Sasko žalobu proti rozhodnutí Komise týkající se opatření 2 a 3 (věc T-102/07). Další žaloba byla podána dne 16. dubna 2007 společností MB Immobilien Verwaltungs GmbH und MB System GmbH & Co. KG, u níž se jedná o právní nástupkyni příjemkyně, jíž bylo rozhodnutí určeno (T-120/07). Poslední uvedená žaloba se týkala všech tří opatření, které byly předmětem rozhodnutí. Obě věci byly spojeny rozhodnutím předsedy ze dne 24. listopadu 2008.
(12)
Rozhodnutím ze dne 3. března 2010 prohlásil soud rozhodnutí Komise ze dne 24. ledna 2007 za neplatné.
(13)
Žaloby (které se z velké části překrývaly) zahrnovaly zejména následující žalobní důvody. Žalobci zaprvé namítali, že Komise došla neoprávněně k závěru, že opatření 2 a 3 nespadají pod schválený německý režim podpory. Zadruhé bylo hodnocení skutkového stavu ze strany Komise, týkající se klasifikace příjemce jakožto podniku v obtížích, chybné. Za třetí namítali žalobci chyby v odůvodnění v rozhodnutí Komise ohledně výše prvku podpory.
(14)
Soud potvrdil rozhodnutí Komise ohledně závěru, že opatření 2 a 3 nespadají pod schválený režim podpory. Soud kromě toho potvrdil zařazení příjemce jako „podniku v obtížích“ na základě definice v pokynech pro podporu na záchranu a restrukturalizaci z roku 1999 (6) (dále „pokyny pro záchranu a restrukturalizaci 1999“). Prohlásil rozhodnutí za neplatné pouze kvůli chybějícímu odůvodnění prémií za riziko použitých pro výpočet prvku podpory. Soud došel zejména k závěru, že při výpočtu prvku podpory úvěru, který je poskytován podniku v obtížích, není dostačující pouhý odkaz na oznámení Komise o metodě stanovování referenčních úrokových sazeb a diskontních sazeb z roku 1997 (7) (dále „sdělení o referenčních sazbách z roku 1997“) pro odůvodnění použití různých prémií za riziko.
(15)
Tímto rozhodnutím je proto prováděno rozhodnutí soudu podle čl. 266 odst. 1 SFEU a podrobněji vysvětlen výpočet prvku podpory provedený Komisí u uvedeného opatření. Toto rozhodnutí nemění nic na posouzení podpory provedené Komisí v rozhodnutí ze dne 24. ledna 2007; to platí zejména pro ty prvky, které již byly přezkoumány soudem.
1.3 Řízení po soudním rozhodnutí
(16)
Po soudním rozhodnutí podali příjemci dne 7. června 2010 další stanovisko, které bylo zaevidováno téhož dne. Toto stanovisko bylo zasláno Německu dne 16. června 2010. Odpověď Německa na stanovisko příjemců byla Komisi doručena dne 12. července 2010, evidovaným téhož dne.
(17)
Komise dne 19. srpna 2010 předala Německu žádost o informace, které Německo poskytlo dopisem ze dne 14. září 2010, zaevidovaným téhož dne.
II. POPIS
2.1 Příjemce podpory
(18)
Skupina Biria působila do 7. listopadu 2005 v oblasti výroby a odbytu jízdních kol. Mateřská společnost skupiny, která tehdy používala název Biria AG, měla sídlo v Neukirchu, Sasko, což je podporovaná oblast podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU (8).
(19)
V roce 2003 skupina docílila obratu 93,2 mil. EUR (2002: 83,8 mil. EUR) a dosáhla zisku ve výši 3,7 mil. EUR (2002: ztráty ve výši 5,8 mil. EUR). Skupina v roce 2003 měla 415 zaměstnanců (2002: 490 zaměstnanců) a lze ji tak považovat za velký podnik.
(20)
Mateřská společnost vznikla v roce 2003 spojením (starého podniku) Biria AG s jednou z jeho dceřiných společností, Sachsen Zweirad GmbH. Zároveň se změnil název podniku Sachsen Zweirad GmbH na Biria GmbH. V dubnu 2005 byla společnost Biria GmbH přeměněna na společnost Biria AG. V roce 2003 dosáhla společnost Biria GmbH obratu 55,7 mil. EUR a zisku ve výši 3,6 mil. EUR. Jediným vlastníkem společnosti Biria AG je pan Mehdi Biria. Mateřská společnost je dále označována jako „Biria“.
(21)
Kromě mateřské společnosti jsou nejdůležitějšími společnostmi skupiny Bike System GmbH & Co Thüringer Zweiradwerk KG („Bike Systems“), tento podnik patří ke společnosti Biria přes dceřinou společnost Bike Systems Betriebs- und Beteiligungsgesellschaft mbH („BSBG“), a společnost Checker Pig GmbH.
(22)
Společnost Bike Systems má sídlo v Nordhausenu, Durynsko, což je podporovaná oblast podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU. V roce 2003 dosáhla společnost Bike Systems obratu 6,1 mil. EUR a zaznamenala ztrátu ve výši 0,6 mil. EUR. Měla 157 zaměstnanců. Bike Systems vyrábí výlučně jízdní kola pro mateřskou společnost BSBG (dohoda o smluvní výrobě). BSBG je odpovědná za odbyt jízdních kol.
(23)
Společnost Checker Pig GmbH má sídlo v Drážďanech, Sasko, což je podporovaná oblast podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU. V roce 2003 dosáhla společnost Checker Pig GmbH obratu 6,9 mil. EUR a zaznamenala ztrátu ve výši 0,4 mil. EUR. Podnik měl 43 zaměstnanců.
(24)
Dne 7. listopadu 2005 prodala společnosti Biria většinu svých aktiv dvěma podnikům skupiny Lone Star, tedy soukromému investičnímu fondu. Nemovitosti zůstávají ve vlastnictví společnosti Biria a budou touto společností pronajímány skupině Lone Star. Prodejní cena aktiv činila 11,5 mil. EUR. Externí znalec ocenil uvedená aktiva na 10,7 mil. EUR.
(25)
Podle informací Německa proběhl prodej po otevřeném, transparentním a bezpodmínečném nabídkovém řízení. Nabídkové řízení bylo zveřejněno na internetu a v několika tištěných médiích. Účast nového investora mohla mít podobu nákupu aktiv, odkoupení celého majetku „en bloc“ nebo nákupu podílů. Skupina Lone Star nakonec převzala aktiva prostřednictvím nákupu aktiv.
(26)
Podle informací Německa byl prodej podniku zahájen již před rozhodnutím Komise ze dne 20. října 2005 o zahájení formálního vyšetřovacího řízení. První lhůta pro podání nabídek uplynula 4. října 2005.
(27)
Současný právní nástupce společnosti Biria AG (nové) je společnost MB Immobilien Verwaltungs GmbH (dále „MB Immobilien“); právní nástupce společnosti Bike Systems je společnost MB System GmbH und Co. KG (dále „MB System“). Společnost MB Immobilien se od července 2008 nachází v likvidaci.
(28)
V rámci tohoto rozhodnutí jsou s výjimkou mateřské společnosti Biria používány názvy, které podniky užívaly v okamžiku poskytnutí opatření.
2.2 Finanční opatření
(29)
Opatření 1: V březnu 2001 vložila společnost gbb Beteiligungs AG (dále „gbb“) tichý vklad do společnosti Bike Systems ve výši 2 070 732 EUR s dobou trvání do konce roku 2010. Společnost gbb byla tehdy 100 % dceřinou společností společnosti DtA-Beteiligungs-Holding AG, která byla sama 100 % dceřinou společností společnosti Deutschen Ausgleichsbank, rozvojové banky německého spolkového státu, jež byla založena zákonem jakožto veřejnoprávní korporace.
(30)
Společnost gbb Beteiligungs AG existovala již v době trvání bývalé Německé demokratické republiky jakožto státní banka pro zemědělský sektor. Smlouvou o sjednocení se z ní v roce 1990 stala Berliner Genossenschaftsbank, veřejnoprávní korporace pod dohledem spolkového ministerstva financí. V roce 1991 byl její název změněn na gbb Beteiligungsholding a v roce 1997 byla přeměněna na akciovou společnost. V důsledku toho již nebyla ve vlastnictví spolkové vlády, nýbrž se z ní stala dceřiná společnost společnosti Deutsche Ausgleichsbank. Od založení společnosti gbb vykonávala veřejná správa na tento podnik silný vliv. Po celou dobu, kdy byla veřejnoprávní korporací, byla pod přímým dohledem příslušného ministerstva a členy její dozorčí rady byli zástupci příslušných úřadů. Po přeměně na akciovou společnost a začlenění do společnosti Deutsche Ausgleichsbank podléhala kontrole, kterou nad společností Deutsche Ausgleichsbank vykonávaly státní orgány (viz další body odůvodnění níže).
(31)
Jakožto veřejnoprávní korporace byla Deutsche Ausgleichsbank pod dohledem Spolkového ministerstva vnitra. Kromě toho byla většina členů její dozorčí rady zástupci spolkových a zemských ministerstev a členové spolkového sněmu.
(32)
Podle § 4 odst. 1 zákona o Deutsche Ausgleichsbank je činnost banky omezena na financování opatření, která slouží k podpoře malých a středních podniků a svobodných povolání, životního prostředí, sociální politiky a začlenění osob, které byly vyhnány během druhé světové války.
(33)
Ustanovení § 4 odst. 4 zákona o Deutsche Ausgleichsbank stanoví možnost, že banka může nabývat podíly v jiných podnicích, pokud s tím souhlasí dozorčí rada a ministerstvo pověřené dohledem nad bankou.
(34)
Podíl ve společnosti Bike Systems je uveden ve výročních zprávách Deutsche Ausgleichsbank z let 2001 a 2002, neboť podíl odpovídající tichému vkladu činil 20 % a tudíž překračoval hranici pro podávání zpráv. V roce 2001 drželo gbb podíly o velikosti minimálně 20 % celkem v 18 podnicích.
(35)
V roce 2003 se na základě spolkového zákona spojila Deutsche Ausgleichsbank se společností Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW).
(36)
Jak Deutsche Ausgleichsbank, tak i KfW jsou takzvané rozvojové instituce, tj. banky, které jsou ve své činnosti omezeny na podporu regionálních, ekonomických a sociálně-politických opatření. V rámci účelových opatření, která Německo akceptovalo ve věci E10/2000 (9), byly činnosti rozvojových institucí omezeny na určité netržní oblasti, mj. na správu programů na podporu malých a středních podniků.
(37)
Podle Německa se účast ggb na společnosti Bike Systems uskutečnila za tržních podmínek a tudíž nepředstavovala státní podporu.
(38)
Opatření 2: Dne 20. března 2003 poskytla spolková země Sasko 80 % ručení na provozní úvěr ve výši 5,6 milionů EUR ve prospěch společnosti Sachsen Zweirad GmbH se splatností původně do konce roku 2008. Ručení bylo v lednu 2004 vráceno a nahrazeno ručením ve prospěch společnosti Biria GmbH (viz opatření 3). Ručení bylo uděleno na základě směrnice o ručení spolkové země Sasko, tedy režimu podpor (10) schváleného Komisí.
(39)
Opatření 3: Dne 9. prosince 2003 poskytla spolková země Sasko 80 % ručení na provozní úvěr ve výši 24 875 000 EUR ve prospěch společnosti Biria GmbH (později Biria AG) na financování plánovaného zvýšení obratu a na restrukturalizaci financování této skupiny. Úvěry o trvání do 31. prosince 2011 sestávají z 8 mil. EUR na splacení půjček provozních prostředků, ze 7,45 mil. EUR jako kontokorentního rámce a z částky 9,425 mil. EUR na financování sezónních potřeb. Ručení bylo poskytnuto na základě směrnice o ručení spolkové země Sasko, tedy režimu podpor schváleného Komisí. Ručení bylo uděleno za předpokladu, že ručení udělené společnosti Sachsen Zweirad GmbH bude vráceno (opatření 2). Ručení se proto stalo účinným až 5. ledna 2004, když bylo ručení udělené společnosti Sachsen Zweirad vráceno.
III. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(40)
Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, neboť měla pochybnosti ohledně tvrzení Německa, že byl vklad tichého společníka uskutečněn za tržních podmínek. Podle názoru Komise byla společnost Bike Systems přijetím plánu k řešení platební neschopnosti právě z této platební neschopnosti vyvedena, takže budoucí vývoj společnosti byl nejistý. Proto měla být společnost v tehdejším okamžiku považována za podnik v obtížích. Komise pochybovala o tom, že odměna s ohledem na riziko byla přiměřená a že vklad tichého společníka proběhl za tržních podmínek. Pokud jde o případné použití ustanovení o výjimkách podle čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU, neměla Komise informace o tom, že byly splněny podmínky pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999.
(41)
Dalším důvodem pro zahájení formálního vyšetřovacího řízení byl předběžný závěr Komise, že nebyly splněny podmínky schváleného režimu podpor, na jehož základě byla ručení ve prospěch společnostem Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH údajně udělena, a proto se na tato ručení tento režim podpor nevztahuje. Podle názoru Komise se u společností Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH jednalo v okamžiku poskytnutí ručení o podniky v obtížích. Neboť se u společností Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH kromě toho jednalo o velké podniky, měla být ručení také podle tohoto režimu podpor jednotlivě oznámena Komisi. S ohledem na případné použití ustanovení o výjimkách v čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU Komise pochybuje, že byly splněny podmínky pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999.
IV. STANOVISKA ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(42)
Komise obdržela stanoviska jednoho účastníka, který nechce být jmenován, podniků Prophete GmbH & Co. KG a Pantherwerke AG a společnosti Vaterland-Werke GmbH & Co. KG.
4.1. Stanovisko konkurenta, který chce zůstat anonymní
(43)
Ve svém stanovisku k zahájení formálního vyšetřovacího řízení konkurent, který chce zůstat anonymní, uvádí, že společnost Biria AG mohla díky státnímu ručení ve výši 24,5 mil. EUR prodávat jízdní kola odběratelům konkurenta za ceny nižší, než jsou výrobní náklady, ačkoliv konkurent má nejefektivnější výrobu v Německu.
(44)
Společnost Biria AG dále mohla v roce 2003 vykázat zisky jen proto, že se finanční instituce vzdaly svých nároků ve výši 8,567 mil. EUR. V následujících letech 2004 a 2005 zaznamenala Biria AG opět ztráty.
(45)
Konkurent rovněž upozorňuje na to, že společnost Biria byla prodejem majetku prodána skupině Lone Star. Přitom se banka Sachsen LB a společnost Mittelständische Beteiligungsgesellschaft zřejmě vzdaly velké části svých pohledávek. Nová společnost Biria GmbH, která patří do skupiny Lone Star, převzala veškerá aktiva bývalé společnosti Biria AG.
4.2 Prophete GmbH & Co. KG a Pantherwerke AG
(46)
Ve svém stanovisku k zahájení formálního vyšetřovacího řízení podniky Prophete GmbH & Co. KG a Pantherwerke AG (dále jen „Prophete a Pantherwerke“) tvrdí, že Biria může díky státním podporám prodávat své výrobky za ceny, které by za obvyklých tržních podmínek nebyly udržitelné. Oba podniky jsou konkurenty společnosti Biria, a tím se jich podpora bezprostředně dotýká.
(47)
Skupina Biria je největším výrobcem jízdních kol v Německu a ročně vyrobí přibližně 700 000 jízdních kol. Podniky skupiny Biria jsou na trhu s jízdními koly zastoupeny ve dvou segmentech, v segmentu nespecializovaného obchodu a v segmentu specializovaného velkoobchodu.
(48)
Do segmentu nespecializovaného obchodu spadá veškerý maloobchod prostřednictvím větších maloobchodních řetězců a zásilkový obchod. Jízdní kola v tomto segmentu stojí obvykle 100 až 199 EUR. Podle odhadů podniků Prophete a Pantherwerke se na tomto trhu prodá asi 1,5 milionu jízdních kol a Biria tak v tomto segmentu se svými 650 000 prodanými jízdními koly dosahuje podílu přibližně 50 %.
(49)
Podle podniků Prophete a Pantherwerke má skupina Biria rovněž ve specializovaném velkoobchodu dominantní postavení. Tento segment trhu vykazuje objem 150 000 až 200 000 jízdních kol. Ve specializovaném velkoobchodu mohou ceny dosahovat až 400 EUR. Podnik Pantherwerke je v tomto segmentu přímým konkurentem skupiny Biria.
(50)
Podniky Prophete a Pantherwerke již několik let konstatují, že cenové nabídky skupiny Biria jsou vždy nižší než cenové nabídky jiných výrobců. Tento rozdíl nelze ekonomicky vysvětlit, neboť skupina Biria sice na základě svého dominantního tržního postavení dosahuje vyššího objemu nákupu, což se ovšem neodráží v příznivějších podmínkách. Podniky Prophete a Pantherwerke se domnívají, že podnik díky nízkým prodejním cenám skupiny Biria utrpěl v posledních letech značné ztráty.
(51)
Pokud jde o vklad tichého společníka, Prophete a Pantherwerke pochybují, že by soukromý vkladatel s ohledem na hospodářskou situaci podniku Bike Systems v březnu 2001 na takovou účast přistoupil.
(52)
Poskytnutí obou ručení ve prospěch společností Sachsen Zweirad GmbH a Biria v letech 2003 a 2004 považují podniky Prophete a Pantherwerke za neslučitelné s právními předpisy Evropské unie o státních podporách. Podniky Prophete a Pantherwerke se domnívají, že se příjemci podpory v době poskytnutí ručení nacházeli v obtížích. Nový podnik Biria je třeba považovat za právního nástupce obou bývalých podniků, ze kterých vzešel. Z počáteční rozvahy nově vytvořeného podniku tedy nelze nic vyvozovat.
(53)
Poskytnutím obou ručení byla porušena zásada „jednou a dost“, neboť obchodní činnost podniků skupiny Biria se mohla opakovaně udržet pouze díky státní podpoře.
(54)
Nebyla přijata žádná kompenzační opatření k vyrovnání nepříznivých dopadů na konkurenty. Nedošlo k omezení účasti skupiny Biria na trhu. Naopak, koncepcí této skupiny je dále rozšířit svou obchodní činnost prostřednictvím agresivní cenové politiky. Na svých internetových stránkách Biria oznámila, že v roce 2005 chce prodat 850 000 jízdních kol, a tak ve srovnání s rokem 2004 dále zvyšovat svůj odbyt. Prophete a Pantherwerke dále poukazují na tiskovou zprávu, podle které vlastník společnosti Biria AG prodal podnik soukromému investičnímu fondu Lone Star.
4.3 Vaterland-Werke GmbH & Co. KG
(55)
Ve svém stanovisku k zahájení formálního vyšetřovacího řízení podnik Vaterland-Werke GmbH & Co. KG (dále „Vaterland-Werke“) uvádí, že skupina Biria je s výrobou 700 000 až 800 000 jízdních kol ročně největším výrobcem v Německu. Srovnatelného objemu dosahuje pouze podnik MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke s roční výrobou 700 000 jízdních kol; ostatní výrobci vyrábějí pouze 250 000 až 400 000 jízdních kol.
(56)
Oba podniky Vaterland-Werke a Biria jsou zastoupeny v tržním segmentu nespecializovaného obchodu, který zahrnuje také větší maloobchodní řetězce a velké zásilkové obchody. V tomto segmentu vládne silná konkurence a Biria je známá svým agresivním soutěžním chováním s cenami nižšími, než jsou výrobní náklady. Takové chování je možné pouze s pomocí vnějších finančních zdrojů, v případě společnosti Biria díky státním podporám. Tím je ohrožena existence všech malých konkurentů, kteří nejsou podporováni ze státních zdrojů. Tato situace se zejména dotýká podniku Vaterland-Werke a volné kapacity nemohou být pokryty jinými zakázkami. Jelikož trh vykazuje nadbytek kapacit, bylo by každé rozšíření kapacit výrobce za pomoci státních podpor na úkor jiných konkurentů.
(57)
Pokud jde o vklad tichého společníka, Vaterland-Werke pochybuje, že by soukromý vkladatel s ohledem na hospodářskou situaci podniku Bike Systems v březnu 2001 na takovou účast přistoupil.
(58)
Poskytnutí obou ručení ve prospěch společností Sachsen Zweirad GmbH a Biria v letech 2003 a 2004 považuje podnik Vaterland-Werke za neslučitelné s pravidly Evropské unie o státních podporách. Podnik Vaterland-Werke se domnívá, že se příjemci podpory v době poskytnutí ručení nacházeli v obtížích. Nový podnik Biria je třeba považovat za právního nástupce obou bývalých podniků, ze kterých vzešel. Ze zahajovací rozvahy nově vytvořeného podniku tedy nelze nic vyvozovati.
(59)
Poskytnutím obou ručení byla porušena zásada „jednou a dost“, neboť obchodní činnost podniků skupiny Biria se mohla opakovaně udržet pouze díky státní podpoře.
(60)
Nebyla přijata žádná kompensační opatření k vyrovnání nepříznivých dopadů na konkurenty. Nedošlo k omezení účasti skupiny Biria na trhu. Naopak, plánem této skupiny je dále rozšířit svou obchodní činnost prostřednictvím agresivní cenové politiky. Na svých internetových stránkách Biria oznámila, že v roce 2005 chce prodat 850 000 jízdních kol, a tak ve srovnání s rokem 2004 dále zvyšovat odbyt jízdních kol. Podnik Vaterland-Werke dále poukazuje na tiskovou zprávu, podle které vlastník společnosti Biria AG prodal podnik soukromému investičnímu fondu Lone Star.
4.4 Příjemci
(61)
Ve svém stanovisku ze dne 7. června 2010 podali příjemci po zrušení původního rozhodnutí soudem další informace.
(62)
Zastávali zejména názor, že Komise musí při hodnocení tichého vkladu společnosti gbb do společnosti Bike Systems (opatření 1) zohlednit existenci tzv. doporučujícího dopisu, který byl vydán společností Biria GmbH. Tato společnost Biria GmbH je jinou právnickou osobou než právnická osoba vzniklá spojením společností Biria AG (původní) a Sachsen-Zweirad GmbH, která je uvedena v bodě 20. Společnost Biria GmbH, která vydala doporučující dopis ve prospěch společnosti Bike Systems, je právním předchůdcem společnosti Biria AG (původní).
V. STANOVISKO NĚMECKA
(63)
Ve svém stanovisku k zahájení formálního vyšetřovacího řízení zastává Německo názor, že tichý vklad společností gbb proběhl za tržních podmínek. Německo souhlasí s Komisí, že s tichým vkladem je spojeno větší riziko než s obvyklou půjčkou. Podmínky tichého vkladu jsou však uzpůsobeny tak, aby byla dodržena ustanovení sdělení o referenčních sazbách z roku 1997. Podle tohoto sdělení je referenční sazbou minimální sazba, která může být ve zvláštních rizikových případech zvýšena. V tomto případě může prémie činit 400 bazických bodů a více.
(64)
Odměna za vklad tichého společníka činí podle údajů Německa 12,25 % (8,75 % pevná částka a 3,5 % variabilní částka závisející na zisku). Výše odměny by tak byla o 600 bazických bodů vyšší než referenční sazba Komise, která činí 6,33 %. Tím společnost ggb zohlednila, že podnik procházel obdobím restrukturalizace a že riziko tiché účasti proto bylo zvýšené z důvodu změny orientace podniku a chybějícího zajištění. Toto zvýšené riziko bylo zohledněno dodatečnou prémií ve výši 200 bazických bodů.
(65)
Rozhodnutí o vkladu tichého společníka bylo přijato na základě prognózy, podle které se měl obrat podniku zvýšit z 0,89 mil. EUR v roce 2001 na 3,38 mil. EUR v roce 2003. Německo tak dospělo k závěru, že dohodnutá odměna za vklad tichého společníka ve výši 12,25 % přiměřeně odrážela dané riziko. Německo se domnívá, že skutečnost, že část odměny je variabilní, není podstatná, neboť je v případě vkladů tichých společníků obvyklá a odpovídá chování investora v podmínkách tržní ekonomiky.
(66)
K ručením ve prospěch společnosti Sachsen Zweirad GmbH Německo uvádí, že se podnik v okamžiku jejich udělení nenacházel v obtížích a ani ve smyslu pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999 nevykazoval žádné znaky typické pro podnik v obtížích. Mimo jiné podnik roku 2003 (do spojení se společností Biria v říjnu) disponoval kladným vlastním kapitálem ve výši 404 mil. EUR a dosáhl zisku ve výši 2,1 mil. EUR. Hospodářská situace podniku se v roce 2003 oproti rokům 2001/2002 zlepšila díky konsolidačním snahám zahájeným koncem roku 2002 a příznivější situaci na trhu.
(67)
Likvidita podniku sice byla složitá, avšak ne „vážná“. Nebezpečí, že by soukromé finanční instituce neprodloužily své úvěry, nehrozilo. Ani vysoké úrokové platby by nevedly k problémům s likviditou, jak tvrdila Komise.
(68)
K ručení udělené společnosti Biria GmbH (později Biria AG) Německo uvádí, že byla poskytnuta na základě nové koncepce skupiny Biria, která předpokládala efektivnější organizaci skupiny a soustředění nákupu, odpovědnosti za výrobu a odbyt do společnosti Biria GmbH. Vedle finančních potřeb na zvýšení obratu zahrnoval plán také reorganizaci celkového financování skupiny.
(69)
Německo se domnívá, že se v případě společnosti Biria GmbH (později Biria AG) v době udělení ručení nejednalo o podnik v obtížích. V této souvislosti je třeba rozlišovat mezi starou a novou společností Biria AG. Nový podnik by bylo možné posuzovat jako podnik v obtížích pouze v případě, kdyby zdědil nesnáze starého podniku (pokud by starý podnik byl v obtížích). To ovšem nebyl případ nové společnosti Biria AG. Nová Biria AG vznikla spojením staré společnosti Biria AG a podniku Sachsen Zweirad GmbH. Podnik Sachsen Zweirad GmbH, který v žádném případě nebyl v obtížích, měl v tomto spojení ekonomickou převahu. Proto nelze automaticky vycházet z toho, že nová Biria AG byla v obtížích. I kdyby byla stará Biria AG v obtížích, spojení s podnikem Sachsen Zweirad GmbH by znamenalo, že nová Biria AG by se automaticky v obtížích nenacházela.
(70)
Německo dále poukazuje na to, že k odstoupení jedné soukromé finanční instituce od financování podniku došlo z důvodu změny strategické orientace banky v důsledku fúze. Obě zbývající finanční instituce ukončily svou účast ve stejné době jako tato soukromá banka. Tato skutečnost ovšem nemůže být vykládána jako projev ztráty důvěry, neboť jedna z finančních institucí dále spolufinancovala dva samostatné projekty.
(71)
Německo zdůrazňuje, že účelem spojení podniku Sachsen Zweirad GmbH se společností Biria AG také nebylo obejít pravidla pro státní podporu a zařazení podniku mezi podniky v obtížích, nýbrž bylo důsledkem nové koncepce skupiny podniků.
(72)
Ve svém stanovisku ke stanovisku konkurenta, který chtěl zůstat anonymní, Německo uvádí, že údaje k struktuře nákladů tohoto konkurenta a podniku Biria nejsou srovnatelné. Obrat konkurenta vzrostl, zatímco odbyt skupiny Biria se klesl. Zároveň se snížil EBITDA (hospodářský výsledek konkurenta před odečtením úroků, daní a odpisů), zatímco hospodářský výsledek skupiny Biria zůstal konstantní. Z toho vyplývá, že Biria neprodává za dumpingové ceny, spíše uvedený konkurent vedl agresivnější cenovou politiku než skupina Biria.
(73)
Hospodářská újma, kterou konkurent údajně utrpěl chováním skupiny Biria, nebyla podložena žádnými skutečnostmi, ani nebyla jednoznačně prokázána. Kromě toho je na konkurenčním trhu obvyklé cenové podbízení mezi konkurenty.
(74)
Ohledně prodeje aktiv skupiny Biria skupině Lone Star, který daný konkurent zmiňuje, předložilo Německo podrobnosti o průběhu prodeje i o vyrovnání pohledávek soukromých a veřejných věřitelů.
(75)
Ve svém stanovisku ke stanoviskům podniků Prophete, Pantherwerke a Vaterland-Werke Německo upozorňuje, že trh s jízdními koly je rozčleněn na tři segmenty, a ne pouze na dva, jak tvrdí tyto podniky. Tyto tři segmenty tvoří specializovaný obchod, zásilkový obchod a samoobslužný obchod. Biria má v zásilkovém obchodu silné postavení, avšak ani ne tak díky agresivní cenové politice, jako spíše díky včasným dodávkám. V segmentu samoobslužného obchodu je však hlavním dodavatelem společnost MIFA AG, zatímco podíl společnosti Biria je nižší než 10 %.
(76)
Německo odmítá tvrzení podniku Vaterland-Werke, že společnost Biria hodlá rozšířit svou obchodní činnost prostřednictvím agresivní cenové politiky, a odkazuje na údaje, které již byly předloženy během řízení. Německo prohlašuje, že společnost Biria AG v roce 2003 vyrobila 670 000 jízdních kol a od té doby se výroba snižuje.
VI. POSOUZENÍ PODPORY
(77)
Podle čl. 107 odst. 1 SFEU „podpory poskytované v jakékoli formě státy nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem“. Podle konstantní judikatury Soudního dvora Evropské unie je kritérium narušení obchodu splněno tehdy, pokud zvýhodněný podnik vykonává hospodářskou činnost, která je předmětem obchodu mezi členskými státy.
(78)
Aby mohla přezkoumat existenci státní podpory, stanoví Komise nejprve relevantní podnik. Poté zkoumá zvlášť u každého opatření, zda jsou splněny podmínky čl. 107 odst. 1 SFEU. Následně je vypočítán prvek podpory a zkoumána slučitelnost opatření s vnitřním trhem.
6.1 Příjemce podpory
(79)
Podpory byly poskytnuty společnostem Sachsen Zweirad GmbH a Biria, jakož i podniku Bike Systems, dceřiné společnosti podniku Biria. Dne 7. listopadu 2005 prodala společnosti Biria většinu svých aktiv dvěma podnikům skupiny Lone Star, tedy soukromému investičnímu fondu. Komise zjistila, že podle předložených informací prodeji předcházelo otevřené, transparentní a bezpodmínečné nabídkové řízení. Německo uvádí, že prodejní cena aktiv byla znalcem vyčíslena na 10,7 mil. EUR. Cena 11,5 mil. EUR zaplacená skupinou Lone Star tak byla vyšší než odhadní cena.
(80)
Komise na základě dostupných informací dospěla k závěru, že neexistují žádné důkazy, že by byla skupina Lone Star podporami nějakým způsobem zvýhodněna a že by byla nepřímým nebo přímým příjemcem podpor poskytnutých společnostem Biria a Bike Systems.
6.2 Opatření č. 1: Tichý vklad poskytnutý údajně za tržních podmínek
(81)
Tichý vklad (opatření 1) vložila banka ggb. Podle údajů Německa se byla tato účast získána v rámci samostatného programu gbb, takže neplyne ze státních prostředků. Jak bylo vysvětleno již v rozhodnutí o zahájení řízení, bere Komise na vědomí, že gbb v okamžiku nabytí účasti byla 100 % dceřinou společností Deutsche Ausgleichsbank, která byla ze 100 % vlastněna Spolkovou republikou Německo. Gbb je proto podnikem veřejného práva. Podle ustálené judikatury Soudního dvora se u prostředků podniků veřejného práva jedná vždy o státní prostředky (11).
(82)
Z toho pro Komisi nutně plyne, že toto opatření je přičitatelné státu. V tomto ohledu rozhodl soudní dvůr ve věci C - 482/99 (Stardust) následujícím způsobem (body 53-56):
„53.
Není možné tedy požadovat, aby na základě přesného pokynu bylo prokázáno, že úřady konkrétně přiměly podnik veřejného práva, aby provedl dané opatření podpory. Zaprvé existuje s ohledem na úzké vazby mezi státem a podniky veřejného práva skutečné nebezpečí, že státní podpory budou poskytovány skrze tyto podniky způsobem málo transparentním a takovým, při kterém budou porušována úprava státní podpory obsažená v této smlouvě.
54.
Za druhé je obecně s ohledem právě na privilegované vztahy mezi státem a podnikem veřejného práva pro třetí osoby velmi těžké v konkrétním případě prokázat, že opatření podpory takového podniku bylo provedeno skutečně na pokyn úřadů.
55.
Z těchto důvodů vyplývá, že přičitatelnost opatření podpory podniku veřejného práva státu může být vyvozena ze souboru nepřímých důkazů, které plynou z okolností konkrétního případu a ze souvislostí, za nichž bylo toto opatření učiněno. Soudní dvůr již vzal v úvahu, že dotyčný subjekt by vytýkané rozhodnutí nemohl učinit, aniž by vzalo v úvahu požadavky veřejných orgánů (zejména rozsudek Van der Kooy a další/Komise, bod 37) nebo že kromě organizačních svazků spojujících veřejné podniky se státem musely tyto podniky, jejichž prostřednictvím byly podpory přiděleny, přihlížet ke směrnicím vydaných orgánem nazvaným comitato interministeriale per la programmazione economica (CIPE) (zmiňované rozsudky ze dne 21. března 1991 ve věci Itálie v. Komise, C-303/88, body 11 a 12, a rovněž ve věci Itálie v. Komise, C-305/89, body 13 a 14).
56.
Další nepřímé důkazy jsou rovněž relevantní, aby bylo možné usuzovat na přičitatelnost opatření podpory veřejného podniku státu, jako je zejm. jeho začlenění do struktur veřejné správy, druh jeho činnosti a jejího výkonu na trhu za normálních podmínek konkurence se soukromými účastníky trhu, právní status podnikatele, tedy zda se řídí veřejným právem nebo obecným společenským právem, intensita veřejnoprávního dohledu na řízení podnikatelské činnosti nebo jakýkoliv další nepřímý důkaz, který v konkrétním případě poukazuje na účast orgánů nebo na nepravděpodobnost neúčasti na přijetí opatření, přičemž je třeba vzít v úvahu též jeho rozsah, obsah nebo její podmínky.“
(83)
V daném případě Komise našla takové nepřímé důkazy, které připouštějí závěr, že rozhodnutí gbb je přičitatelné státu.
(84)
Tak byla gbb pověřená spolkovou vládou úkoly v oblasti hospodářské podpory a odpovědná např. za konsolidační a růstový fond ve východním Německu, který měl za úkol poskytovat základní kapitál malým a středním podnikům ve východním Německu pro posílení jejich objemu vlastního kapitálu.
(85)
Zadruhé došla Komise k závěru, že historie gbb poukazuje na silnou úlohu státu při jejích rozhodnutích. Jako korporace veřejného práva byla nejprve pod dohledem příslušného ministerstva a většina členů její dozorčí rady byli zástupci příslušných úřadů. Od doby, kdy je akciovou společností, podléhá její mateřská společnost, Deutsche Ausgleichsbank, dohledu příslušného ministerstva a v její dozorčí radě dominují zástupci úřadů.
(86)
Zatřetí došla Komise k závěru, že mateřská společnost, Deutsche Ausgleichsbank v okamžiku rozhodnutí o účasti korporací veřejného práva podléhala dohledu ministerstva vnitra a její dozorčí rada se z většiny skládala ze zástupců spolkových a zemských ministerstev, jakož i spolkových poslanců. Společnost Deutsche Ausgleichsbank nesmí bez předchozího svolení ministerstva pověřeného dohledem a dozorčí rady nabývat účasti na jiných podnicích. Proto stát kontroloval podnikatelská rozhodnutí gbb skrze její mateřskou společnost také po její přeměně z korporace veřejného práva na akciovou společnost.
(87)
Za čtvrté došla Komise k závěru, že Německo v roce 2002 akceptovalo účelová opatření s ohledem na německé rozvojové banky (12). Tato účelová opatření platí i pro Deutsche Ausgleichsbank. Podle účelových opatřeních musejí činnosti společnosti Deutsche Ausgleichsbank zůstat omezeny na podporu strukturálních, hospodářských a sociálně-politických opatření a veřejných úkolů jejích veřejnoprávních vlastníků v souladu s veřejným pověřením. Komise zastává proto stanovisko, že Deutsche Ausgleichsbank se tím stává součástí veřejné správy a tím jsou všechna její jednání přičitatelná státu.
(88)
Za páté Komise došla k závěru, že podle všeho, že tichý vklad spadá pod rozvojový úkol „Financování malých a středního podniků“ (13).
(89)
Komise proto dospěla k závěru, že toto opatření je přičitatelné státu.
(90)
Podle Německa proběhl vklad tichého společníka gbb do podniku Bike Systems (opatření 1) za tržních podmínek. Riziko tichého vkladu odpovídá riziku podřízené půjčky, a proto je třeba považovat tyto půjčky za půjčky s vysokým rizikem. V případě insolvence nebo likvidace se vklad tichého společníka vrací až poté, co jsou vyrovnány všechny ostatní závazky. Riziko spojené s vkladem tichého společníka tak je vyšší než riziko běžné bankovní půjčky na investice, která je obvykle zajištěna v souladu s podmínkami stanovenými bankou. Průměrná výše úrokových sazeb běžných na trhu pro středně- a dlouhodobé úvěry běžným způsobem zajištěné činila v okamžiku poskytnutí opatření 6,33 %. Odměna za takový vklad by proto měla podstatně převyšovat tuto úrokovou sazbu.
(91)
Za tichou účast byla dohodnuta pevná odměna ve výši 8,75 % a variabilní odměna, závislá na dosažení zisku, ve výši 3,5 % (14). Dohodnutá odměna tak převyšuje uvedenou referenční sazbu.
(92)
Ovšem je třeba upozornit, že tento závěr předpokládá, že Bike Systems je schopen obnovit svoji rentabilitu; podnik Bike Systems ovšem byl v této době teprve přijetím plánu k řešení insolvence z této vyveden. Jeho budoucí vývoj byl nejistý, neboť došlo pouze k omezené restrukturalizaci. Podle rozvahy za rok 2001 podnik v tomto roce stále ještě vykazoval ztrátu. Vlastní kapitál zůstával nadále záporný, což ovšem díky skrytým rezervám nevyvolalo insolvenci. Na základě toho je třeba podnik Bike Systems v uvedené době považovat ze podnik v obtížích.
(93)
Komise došla s ohledem na doporučující dopis (viz bod 62) k závěru, že tyto informace nebyly v okamžiku prvního rozhodnutí k dispozici. Znění doporučujícího dopisu bylo doručeno teprve během soudního řízení.
(94)
Podle doporučujícího dopisu ze dne 6. března 2001 bere Biria GmbH vklad tichého společníka na vědomí a zavazuje se, že během jeho trvání bude podnik Bike Systems tak řízen a financován, aby dostál svým závazkům z tohoto vkladu.
(95)
K tomu uvádí Komise následující.
(96)
Pokud jde o finanční sílu mateřské společnosti, Německo se vyjádřilo, že společnost Biria GmbH nevykazovala v roce 2001 žádný významný obrat a byla činná pouze jako distributor pro ostatní členy podnikové skupiny (15). Pokud jde o její finanční výkonnost (16), docílila společnost v roce 1999 po odečtení daní skromného zisku ve výši 205 000 DEM a v roce 2000 čistou ztrátu ve výši 473 000 DEM.
(97)
Kvůli utrpěným ztrátám podniku byl vlastní kapitál v roce 1999 negativní. V roce 2000 byl vlastní kapitál pozitivní, což však nebylo způsobeno výkonem podniku, nýbrž převodem zisku od dceřiné společnosti Sachsen Zweirad (17). Komise došla k závěru, že doporučující dopis nebyl vystaven podnikem stejné skupiny, který by se nacházel v solidní finanční situaci, nýbrž mateřskou společností, která měla ještě horší hospodářské výsledky.
(98)
Z těchto důvodků dochází Komise k závěru, že společnost Biria GmbH - bez ohledu na skutečnost, že by formálně mohla být označena jako podnik v obtížích ve smyslu pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999 - by byla schopna plnit možné nároky z tzv. doporučujícího dopisu týkajícího se vkladu tichého společníka ve výši více než 2 mil. EUR. Jak bylo již uvedeno, je nutné vycházet z toho, že účetní hospodářský výsledek v roce 2000 (před vystavením doporučujícího dopisu) byl skutečně založen pouze na převodu zisku dceřiných společností a ne na výkonnosti podniku a že výše jeho vlastního kapitálu by bez tohoto převodu zisku byla negativní (včetně základního kapitálu a jiných forem kapitálu jako rezervy nebo likvidní prostředky v bilanci). Je proto diskutabilní, jak by společnost Biria GmbH bývala mohla zabránit možné insolvenci společnosti Bike Systems. V důsledku této skutečnosti je Komise toho názoru, že daný doporučující dopis nemá žádnou skutečnou ekonomickou hodnotu, která by mohla kompensovat obtíže společnosti Bike Systems a proto nepředstavuje žádnou ocenitelnou záruku, díky níž by se snížila odměna, kterou by tržní investor požadoval za vklad tichého společníka.
(99)
Komise proto dochází k závěru, že odměna nebyla přiměřená riziku a že vklad tichého společníka neproběhl za tržních podmínek. Tento vklad poskytl společnosti Bike Systems výhodu, kterou by na trhu nezískala.
(100)
Jak podnik Bike Systems, tak společnosti Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH vyrábějí jízdní kola. Jelikož se s tímto výrobkem obchoduje v mezinárodním měřítku, mohou opatření narušovat hospodářskou soutěž a narušit obchod mezi členskými státy.
6.3 Opatření č. 2 a 3: Podpory, které byly údajně v souladu se schválenými režimy podpor
(101)
Ručení ve prospěch společnosti Sachsen Zweirad GmbH na provozní úvěr ve výši 5,6 mil. EUR (opatření 2) a ručení ve prospěch společnosti Biria na provozní úvěr ve výši 24,875 mil. EUR (opatření 3) byla poskytnuta na základě režimu o ručení Svobodného státu Sasko (18). Podle tohoto schváleného režimu podpor jsou přípustná ručení na úvěry vyšší než 5 mil. DEM (2,6 mil. EUR) zdravým podnikům na financování nových investic a ve zvláštních případech na dodatečné financování investic a provozního kapitálu Ve výjimečných případech může být povoleno financování reorganizace a restrukturalizace. Nicméně poskytnutí ručení na restrukturalizaci velkého podniku je třeba oznámit Komisi jednotlivě.
(102)
Podle Německa byly podmínky režimu splněny a ručení jsou tudíž v souladu s režimem. Německo se domnívá, že společnosti Sachsen Zweirad GmbH a Biria v okamžiku udělení ručení nebyly v obtížích. Ručení byla udělena na zajištění půjček na provozní kapitál, což je podle režimu podpor přípustné.
(103)
Komise nesouhlasí se slučitelností ručení s režimem podpor, na jehož základě byly údajně uděleny. Jak bude ještě podrobněji vysvětleno, Komise se oproti názoru Německa domnívá, že se v případě společnosti Sachsen Zweirad GmbH v okamžiku poskytnutí ručení v březnu 2003 jednalo o podnik v obtížích a že rovněž Biria GmbH byla v době poskytnutí ručení v prosinci 2003 podnikem v obtížích. Nicméně poskytnutí ručení na restrukturalizaci podniku v obtížích je třeba oznámit Komisi jednotlivě.
(104)
Podle názoru Německa podnik Sachsen Zweirad GmbH nevykazoval ve smyslu pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999 žádné znaky typické pro podnik v obtížích. Komise zdůrazňuje, že znaky typické pro podnik v obtížích uvedené v bodě 6 pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999 mají pouze nabízet vodítka, kdy je možné podnik považovat za podnik v obtížích, nelze je však považovat za podmínky, které musejí být splněny kumulativně. U společnosti Sachsen Zweirad GmbH v roce 2001 představoval hospodářský výsledek za běžnou činnost ztrátu ve výši 1 274 000 EUR a v roce 2002 ztrátu ve výši 733 000 EUR. Tyto ztráty převzala podle smlouvy o převodu zisku mateřská společnost Biria. Obrat se v roce 2002 ve srovnání s rokem 2001 snížil.
(105)
Podle výroční zprávy 2002 čelil podnik Sachsen Zweirad GmbH problémům s likviditou. Ve výroční zprávě se výslovně uvádí, že situace podniku Sachsen Zweirad GmbH ohledně likvidity byla napjatá kvůli vysokým výdajům na předběžné financování zásob a díky růstu v rámci skupiny. Podle výroční zprávy mohlo být přežití podniku zajištěno pouze tehdy, pokud by banky byly ochotny zachovat nebo restrukturalizovat stávající úvěrové linky.
(106)
Nebezpečí, že by soukromé finanční instituce neprodloužily své úvěry, podle Německa nikdy nehrozilo. To ovšem nemění nic na zjištění, že situace podniku v oblasti likvidity byla napjatá. Podle výroční zprávy měla většina úvěrů dobu zbývající do jejich splatnosti kratší než pět let, což pro financování obchodní činnosti není v žádném případě optimální a pro podnik se tím zvyšují rizika. Krátká splatnost úvěrů mimoto vedla k vysokým úrokovým platbám (ačkoliv se v roce 2002 ve srovnání s rokem 2001 mírně snížily), které dále zatížily likviditu podniku.
(107)
Komise proto dospěla k závěru, že je třeba podnik Sachsen Zweirad GmbH v okamžiku poskytnutí ručení považovat za podnik v obtížích a dané ručení považovat za ručení na restrukturalizaci. Jelikož je třeba poskytnutí takového ručení velkým podnikům oznámit Komisi jednotlivě, nebyly splněny podmínky schváleného režimu podpor, na jehož základě bylo ručení údajně poskytnuto, a proto ručení nespadalo do tohoto režimu podpor.
(108)
Společnost Biria vznikla s účinností od 1. října 2003 sloučením (staré) společnosti Biria AG s dceřinou společností Sachsen Zweirad GmbH.
(109)
Podle Německa je nutné jasně odlišovat společnost Biria od (staré) společnosti Biria AG a podniku Sachsen Zweirad GmbH, neboť sloučením vznikl nový podnik. Proto musí být otázka, zda byl tento podnik v okamžiku poskytnutí ručení dne 9. prosince 2004 v obtížích, posouzena na základě zahajovací rozvahy nově sloučeného podniku. Zahajovací rozvaha prý ukazuje, že společnost Biria GmbH údajně nemůže být považována za podnik v obtížích.
(110)
Komise s touto argumentací nesouhlasí. Nově sloučený podnik Biria GmbH nelze oddělit od bývalých společností Biria AG a Sachsen Zweirad GmbH, neboť vznikl jejich sloučením. Na druhé straně by bylo snadné obejít klasifikaci podniku v obtížích sloučením hospodářských subjektů nebo založením nových podniků. Bývalá Biria AG zaznamenala roku 2002 rovněž ztráty a měla stejně jako podnik Sachsen Zweirad GmbH problémy s likviditou. Biria GmbH převzala všechny dluhy a závazky (staré) společnosti Biria AG a podniku Sachsen Zweirad GmbH. Kromě toho vlastní Biria GmbH stejná aktiva a vykonává stejnou činnost jako (stará) Biria AG a Sachsen Zweirad GmbH. Komise se proto domnívá, že Biria GmbH převzala obtíže (staré) společnosti Biria AG a podniku Sachsen Zweirad GmbH.
(111)
Společnost Sachsen Zweirad GmbH měla podle Německa při sloučení hospodářskou převahu. Společnost Sachsen Zweirad GmbH údajně nebyla v obtížích, a proto nelze automaticky předpokládat, že by nová společnost Biria AG byla v obtížích. Komise se oproti Německu nicméně domnívá, že společnost Sachsen Zweirad GmbH byla v obtížích. Nová společnost Biria AG tedy „zdědila“ nesnáze podniku Sachsen Zweirad GmbH.
(112)
Podle výroční zprávy za rok 2003 pokračovala v roce 2003 restrukturalizace a reorganizace skupiny Biria. Tento proces byl zahájen již v roce 2002 a zahrnoval rovněž reorganizaci financování skupiny. Na základě ručení spolkové země Sasko na půjčku ve výši 24,875 milionu EUR vypracovala skupina Biria novou koncepci střednědobého financování svých činností. Nová koncepce financování předpokládala rovněž značné přizpůsobení úrokových sazeb, a tím snížení vysoké úrokové zátěže.
(113)
Zároveň bylo reorganizováno sdružení bank: tři banky byly ochotné vzdát se pohledávek ve výši 8 567 000 EUR, což zřejmě představovalo výrazně více než 50 % jejich pohledávek, pokud za to budou okamžitě vyrovnány zbývající pohledávky. Proto půjčka, která je kryta 80 % ručením opatření 3, sestává z 8 mil. EUR na půjčku na provozní kapitál, ze 7,45 milionu EUR jako kontokorentního rámce a z obnosu ve výši 9,425 milionu EUR na financování sezónních potřeb.
(114)
Společnost Biria tedy měla v okamžiku poskytnutí ručení značné problémy s likviditou, a proto byla podnikem v obtížích. Toto hodnocení dokazuje skutečnost, že tři banky odstoupily od financování činností společnosti Biria a dokonce byly ochotné vzdát se velké části svých pohledávek, pokud budou zbývající pohledávky bezodkladně splaceny. Toto opatření ukazuje, že banky vážně pochybovaly o tom, že Biria bude schopná splatit své dluhy a že je možné ji považovat za rentabilní podnik.
(115)
Německo namítá, že banky odstoupily od financování pouze z důvodu změny orientace své obchodní strategie. Komise zjistila, že se banky vzdaly přibližně 50 % svých nesplacených pohledávek. Toto je i v případě odstoupení bank z důvodu změny obchodní strategie znakem toho, že úvěrové instituce považovaly splacení celé půjčky za velmi nepravděpodobné.
(116)
Komise proto dospěla k závěru, že podnik Biria je třeba v okamžiku poskytnutí ručení považovat za podnik v obtížích a dané ručení považovat za ručení na restrukturalizaci. Jelikož je třeba poskytnutí takového ručení velkým podnikům oznámit Komisi jednotlivě a Biria byla v okamžiku rozhodnutí o schválení velkým podnikem, nebyly splněny podmínky schváleného režimu podpor, na jehož základě bylo ručení údajně poskytnuto, a proto ručení nespadalo do tohoto režimu podpor.
(117)
Ručení označená jako opatření 2 a 3 poskytla spolková země Sasko, pocházejí tedy ze státních prostředků a je tudíž třeba je přičíst státu.
(118)
Dále musí opatření oprávněnému zajistit výhodu. Komise je toho názoru, že obě uvedená ručení zajistila společnostem Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH (nyní Biria AG) neoprávněnou výhodu.
(119)
Z důvodů uvedených v bodech 2.2 a 3.2 sdělení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk (19) (dále jen „sdělení o zárukách“) plyne pro dlužníka výhoda, když za záruku nemusí platit tržní cenu. V určitých případech by dlužník jakožto podnik ve finančních obtížích nenašel žádnou finanční instituci, který by byl ochoten mu poskytnou úvěr bez státní záruky.
(120)
V daném případě byly poskytnuty záruky za úvěr pro podnik v obtížích, přičemž pro ručitele (stát) nebyla sjednána tržní odměna.
(121)
V bodě 3.2 sdělení o zárukách uvádí Komise následující čtyři podmínky, které musejí být kumulativně splněny, aby se vyloučila existence státní podpory ve formě záruky:
1.
dlužník nemá finanční potíže;
2.
rozsah poskytnuté záruky lze náležitě změřit;
3.
záruka nepokrývá více než 80 % nesplacené půjčky;
4.
za záruku se platí běžná tržní cena.
(122)
Za použití těchto podmínek na daný případ došla Komise k závěru, že se v případě společností Sachsen Zweirad GmbH a Biria v okamžiku poskytnutí ručení jednalo o podniky v obtížích.
(123)
Za ručení nebyla placena žádná odměna, přičemž byla poskytnuta za úvěr pro podnik v obtížích. Již sama skutečnost, že za ručení nebyla placena žádná tržní cena nasvědčuje tomu, že společnostem Sachsen Zweirad GmbH resp. Biria byla těmito opatřeními poskytnuta výhoda. Ručení, za která se neplatí tržní prémie, se v komerčním bankovnictví nevyskytují. To platí tím spíše, pokud se jedná o ručení pro podniky v obtížích, které svoje úvěry případně nebudou moci splatit.
(124)
Z logiky sdělení o zárukách proto plyne, že se u tohoto ručení jedná o státní podporu.
(125)
Komise proto došla k závěru, že ručení zajistila společnostem Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH (nyní Biria AG) výhodu, neboť ani jedna společnost by na trhu tato ručení za stejných podmínek nezískala.
(126)
Ze stejných důvodu, které jsou uvedeny v bodě 100, jsou opatření 2 a 3 způsobilá narušit hospodářskou soutěž a ovlivňovat obchod.
6.4 Závěr o existenci podpory
(127)
Komise proto dospěla k závěru, že vklad tichého společníka a obě ručení představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU a že obě ručení nebyla poskytnuta v souladu se schváleným režimem podpor. Opatření 1, 2 a 3 tedy představují novou podporu, a musí proto být odpovídajícím způsobem hodnocena.
6.5 Výpočet prvku podpory
(128)
Podle bodu 4.1 sdělení o zárukách se vychází z toho, že individuální záruka nebo systém záruk obsahuje státní podporu, pokud není v souladu s principem investora v tržním hospodářství. Prvek státní podpory je pak třeba kvantifikovat, aby se mohlo ověřit, zda podpora splňuje podmínky zvláštní výjimky pro státní podporu. Komise proto musí nejprve prvek státní podpory kvantifikovat, než může posoudit její slučitelnost.
(129)
Ve sdělení o zárukách Komise stanovila všeobecné zásady pro výpočet prvku státní podpory.
(130)
Podle názoru Komise může státní záruka v zásadě představovat státní podporu až do celkové výše úvěru, který je zaručen, pokud by oprávněný sám nebyl schopen získat přístup k finančním trhům (viz body 2.2 a 4.1 písm. a) sdělení o zárukách).
(131)
Pravidla pro výpočet prvku státní podpory jsou stanovena v bodech 4.1 (Obecně), 4.2 (Prvek podpory v individuálních zárukách) a 4.4 (Prvek podpory v systémech záruk) sdělení o zárukách. Komise dále používá tyto pravidla na daný případ.
(132)
Podle bodu 4.2 sdělení o zárukách, je třeba, pokud není možno pro srovnání použít tržní odměnu, porovnat celkové tržní finanční náklady půjčky s ručením a bez ručení (tj. úroková sazba pro podobnou půjčku bez záruky musí být srovnávána s úrokovou sazbou plus odměnou za záruku za půjčku se státní zárukou).
(133)
V mnoha případech není takováto tržní úroková sazba k dispozici. Komise proto ve svých sděleních vypracovala metodu ke stanovení referenčních a diskontních sazeb, která může být použita jako náhradní veličina za tržní úrokovou sazbu, a to z důvodů uvedených v bodě 4.2 sdělení o zárukách.
(134)
Podle oznámení o referenčních úrokových sazbách z roku 1997 stanoví Komise referenční úrokové sazby, které by měly odrážet průměrnou výši tržních úrokových sazeb pro běžným způsobem zajištěné středně- a dlouhodobé půjčky. V oznámení o referenčních úrokových sazbách z roku 1997 se dále upozorňuje na to, že referenční úroková sazba je minimální sazbou, kterou je možné zvýšit ve zvláštních rizikových situacích (například podnik v obtížích nebo není-li poskytnuta záruka obvykle požadovaná bankami). V takových případech může přirážka činit 400 a více bazických bodů. V oznámení o referenčních úrokových sazbách z roku 1997 se nevysvětluje, jestli je možné sčítat rizikové prémie zohledňující různá rizika. Kumulace není vyloučená, avšak Komise musí ve svém rozhodnutí odůvodnit metodu použitou pro kumulaci různých prémií za riziko a vycházet při tom z analýzy metod používaných na finančních trzích (20).
(135)
V roce 2004 vypracovala společnost Deloitte&Touche Wirtschaftsprüfungsgesellschaft GmbH studii (dále jen „studie“) pro generální ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise. V této studii (21) byly na základě empirických průzkumů vykazovány mj. prémie za riziko, které byly používány na trhu pro podniky v různých rizikových kategoriích a u transakcí s různými zajištěními. Ze studie jednoznačně plyne, že kombinace různých rizikových aspektů (úvěruschopnost dlužníka, zajištění) se odráží v různých přirážkách k bazické úrokové sazbě.
(136)
Na základě této studie Komise dále zpřesnila svoji metodu výpočtu prvku podpory u úvěrů ve Sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb (22) (dále jen „Sdělení o referenčních sazbách 2008“). Sdělení o referenčních sazbách 2008 přebírá přístup použitý ve studii: k bazické úrokové sazbě se podle úvěruschopnosti podniku a nabízených zajištění použijí přirážky.
(137)
Komise dále zastává názor, že stanovování prvku státní podpory v posuzovaných opatřeních je spojeno s konceptem státní podpory. Podle judikatury Soudního dvora je nesporné, že otázku, zda se jedná u podpory o státní podporu ve smyslu smlouvy, je nutné posuzovat na základě objektivních skutečností, které je třeba posuzovat k okamžiku přijetí rozhodnutí Komise (23).
(138)
Komise je dále toho názoru, že sdělení o referenčních sazbách 2008 je přiměřeným východiskem pro výpočet prvku podpory; a proto bude dále posuzovat prvek podpory dotčených opatření na základě tohoto sdělení.
(139)
Komise se domnívá, že prvek podpory vkladu tichého společníka vyplývá z rozdílu mezi odměnou, kterou by podnik Bike Systems musel za vklad tichého společníka zaplatit za tržních podmínek, a skutečně vyplacenou odměnou. Prvek podpory může činit až 100 % vkladu tichého společníka, neboť se podnik Bike Systems nacházel v okamžiku poskytnutí vkladu v obtížích a riziko spojené s tímto vkladem bylo příliš vysoké, tento vklad by tudíž tržně jednajícím investorem nebyl možná vůbec proveden (24).
(140)
Podle názoru Komise vklad tichého společníka není půjčka, lze jej však srovnávat s půjčkou s vysokým rizikem, neboť je v případě insolvence podřízena všem ostatním pohledávkám včetně podřízených půjček.
(141)
Jak bylo vysvětleno v bodě 92, musí být situace podniku Bike Systems, který právě odvrátil insolvenční řízení, podle názoru Komise považována za nejistou. Jeho budoucí vývoj byl nejistý, neboť došlo pouze k omezené restrukturalizaci. Jak již bylo řečeno v bodě 92, je třeba podnik považovat za podnik v obtížích. Navíc nebyla předložena žádná zajištění, což zvyšuje riziko neplacení. Proto je Komise názoru, že záruku je třeba klasifikovat jako transakci s „nízkým“ zajištěním ve smyslu sdělení o referenčních sazbách 2008. Kromě chybějících zajištění je vklad tichého společníka v případě insolvence podřízen všem ostatním půjčkám, což riziko nezaplacení dále zvyšuje. Podle názoru Komise musí být posledně uvedená okolnost hodnocena jako dodatečný rizikový faktor ke skutečnosti, že chybí dostatečné zajištění, neboť nízké zajištění zvyšuje riziko, že nárok věřitele nebude moci být v případě insolvence dlužníka v rámci zpeněžení zajištění přímo uspokojen, zatímco podřízenost nároku znamená, že věřitel může v případě insolvence dlužníka uspokojit svoje nároky až po ostatních věřitelích a proto pravděpodobně nic nezíská.
(142)
Podle názoru Komise musí být společnost Bike Systems, která se v okamžiku poskytnutí opatření nacházela v obtížích, zařazena do ratingové kategorie „špatný“. Ve sdělení o referenčních sazbách 2008 se stanoví, že pro podnik této ratingové kategorie s nízkým zajištěním by musela být zapotřebí přirážka až 1 000 bazických bodů, aby byla vyloučena existence podpory. Podle názoru Komise je s ohledem na chybějící zajištění, jakož i nízkého pořadí vkladu tichého společníka přirážka 1 000 bazických bodů odůvodněna.
(143)
Tudíž prvek podpory vkladu tichého společníka plyne z rozdílu mezi referenční úrokovou sazbou plus 1 000 bazických bodů a odměnou, která se za tento vklad měla platit.
(144)
Podle názoru Komise může být dále při výpočtu prvku podpory variabilní část odměny ve výši 3,5 % zohledněna jen částečně, neboť závisela na zisku. Situace podniku však byla špatná a vyhlídky na zisk nejisté. Komise se proto domnívá, že by variabilní část odměny měla být zohledněna pouze z poloviny, tj. ve výši 1,75 %. Při výpočtu prvku podpory by tak skutečnou odměnou měla být pevná sazba ve výši 8,75 %, ke které se přičte polovina variabilní části odměny ve výši 3,5 %, což odpovídá celkové odměně ve výši 10,5 %. Prvek podpory proto odpovídá rozdílu mezi referenční sazbou s navýšením o 1 000 bazických bodů a skutečnou odměnou ve výši 10,5 %.
(145)
Díky ručením uvedeným v opatření 2 a 3 získaly podniky Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH pro své půjčky lepší finanční podmínky, než je jinak na finančních trzích obvyklé. Prvek podpory ručení uvedeného v opatření 2 a ručení uvedeného v opatření 3 odpovídá rozdílu mezi úrokem, který by společnosti Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH musely zaplatit z půjčky za tržních podmínek (tj. bez ručení), a úrokem, s jakým byla půjčka s ručením skutečně poskytnuta. Tento rozdíl by mohl odpovídat prémii, kterou by za tato ručení požadoval tržně jednající ručitel. Jelikož byly společnosti Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH v době, kdy byla poskytnuta ručení a odpovídající půjčky, v obtížích, může prvek podpory činit dokonce až 100 % daných ručení, neboť žádný investor by tyto půjčky bez ručení neposkytl (25).
(146)
S půjčkou a ručením pro podnik Sachsen Zweirad GmbH bylo spojeno další riziko, neboť nabídnuté zajištění bylo podle názoru Komise velmi nízké. Ručení za půjčku pro podnik Sachsen Zweirad GmbH bylo zajištěno pouze společným a nerozdílným ručením podniků ve skupině. Ekonomická hodnota takového vlastního ručení dlužníka je velmi nízká. Proto je Komise názoru, že ručení je třeba hodnotit jako transakci s „nízkým“ zajištěním ve smyslu sdělení o referenčních sazbách 2008.
(147)
V případě půjčky a ručení pro podnik Biria GmbH mělo poskytnuté zajištění vyšší ekonomickou hodnotu než poskytnutá zajištění u ručení pro podnik Sachsen Zweirad GmbH. Přesto byla tato zajištění stále ještě nižší než zajištění obvykle požadovaná. Ručení pro společnost Biria GmbH je zajištěna hypotékou, která je první v pořadí, na majetek podniku Bike Systems ve výši 15 milionů EUR. Hypotéka je však podřízená jiné půjčce o velikosti 2 mil. EUR. Tato hypotéka, která byla první v pořadí, pokrývala tudíž pouze více než 50 % celkové půjčky. Nelze však usuzovat, jak vysoká by byla řádná likvidační hodnota hypotéky. Další zajištění - hypotéky, postoupení pohledávek, převod zboží, které je ve vlastnictví podniků skupiny a společné a nerozdílné ručení vlastníka společnosti Biria GmbH - měly jen nízkou ekonomickou hodnotu. I přes poskytnutá zajištění je proto Komise názoru, že ručení je třeba hodnotit jako transakci s „nízkým“ zajištěním ve smyslu sdělení o referenčních sazbách 2008.
(148)
Jak je uvedeno výše, byly společnosti Biria GmbH a Sachsen Zweirad GmbH v okamžiku poskytnutí ručení v obtížích, takže spadají do kategorie „špatného“ úvěrového ratingu. Podle sdělení o referenčních sazbách 2008 může příslušná přirážka činit v případě nízkého zajištění až 1 000 bazických bodů, pokud má být vyloučena existence státní podpory. Podle názoru Komise je v případě společnosti Sachsen Zweirad GmbH s ohledem na nízké zajištění odůvodněna přirážka o výši 800 bazických bodů. Společnost Biria GmbH nabídla nepatrně lepší zajištění. Proto je odůvodněna přirážka o 700 bazických bodů. Nižší přirážka u obou podniků ve srovnání s vkladem tichého společníka je odůvodněna nižším pořadím tohoto vkladu.
(149)
Prvek podpory u ručení za podnik Sachsen Zweirad GmbH (opatření 2) vyplývá z rozdílu mezi referenční úrokovou sazbou plus 800 bazických bodů a celkovými náklady na financování (úroková sazba půjčky plus případné prémie za ručení), za nichž byla poskytnuta zajištěná půjčka.
(150)
Prvek podpory u ručení za Biria GmbH (opatření 3) plyne obdobně z rozdílu mezi referenční úrokovou sazbou plus 700 bazických bodů a celkovými náklady na financování (úroková sazba půjčky plus případné prémie za ručení), za nichž byla poskytnuta zajištěná půjčka.
6.6 Výjimky podle čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU
(151)
V čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU jsou stanoveny výjimky z obecného zákazu státních podpor v odst. 1 uvedeného článku.
(152)
Výjimky uvedené v čl. 107 odst. 2 SFEU nejsou v tomto případě použitelné, neboť nejsou poskytovány ani podpory sociální povahy ani jednotlivým spotřebitelům; nejsou též určeny k náhradě škod způsobených přírodními pohromami nebo jinými mimořádnými událostmi ani nejsou poskytovány hospodářství určitých oblastí Spolkové republiky Německo postižených rozdělením Německa.
(153)
Rovněž není možné použít ustanovení o výjimkách podle čl. 107 odst. 3 písm. b) a d) SFEU. Týkají se podpory významných projektů společného evropského zájmu, jakož i podpory určené na pomoc kultuře a zachování kulturního dědictví.
(154)
Zbývají tudíž ustanovení o výjimkách podle čl. 107 odst. 3 písm. a) a c) SFEU a pokyny Společenství na nich založené.
(155)
Nejprve Komise zjistila, že společnost Bike System má sídlo v oblasti, která je podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU způsobilá pro regionální podporu. Německo i přes pochyby vyjádřené Komisí při zahájení formálního vyšetřovacího řízení nepředalo žádné informace, že by byly splněny podmínky pro poskytnutí regionální podpory stanovené v Pokynech k vnitrostátní regionální podpoře (26).
(156)
Další ustanovení o výjimkách jsou obsaženy v pokynech Společenství. Jelikož byla podpora poskytnuta v březnu 2001, jsou použitelné pokyny pro záchranu a restrukturalizaci 1999. Komise nemá žádné informace o tom, že podpora může být na základě těchto pokynů považována za slučitelnou se SFEU. Poskytnutí podpory na restrukturalizaci závisí podle pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999 na vypracování realistického plánu restrukturalizace, přičemž je třeba se vyhnout neúměrnému narušení hospodářské soutěže a omezit podporu na minimum. Německo navzdory pochybnostem, které Komise vyjádřila při zahájení řízení, nepředložilo žádné informace, podle kterých by tyto podmínky byly splněny. Komise proto dospěla k závěru, že podmínky pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999 nejsou splněny.
(157)
Komise se domnívá, že pro toto opatření nelze použít žádné další pokyny a nařízení, které platí pro mj. podpory v oblasti výzkumu a vývoje, životního prostředí, malých a středních podniků, zaměstnanosti a vzdělávání nebo rizikového kapitálu. Jelikož opatření neodpovídá žádnému cíli společného zájmu, představuje podpora provozní podporu, která není slučitelná se SFEU.
(158)
Komise zjistila, že společnosti Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH sídlí v oblasti podporované podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU. Výjimky uvedené v tomto písmenu a ustanovení o regionálních podporách podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU nelze použít, neboť podniky Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH byly v obtížích a cílem podpor nebyl hospodářský rozvoj určité oblasti.
(159)
Komise došla k závěru, že by mohly být použitelné pouze pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích. Jelikož byla podpora poskytnuta v březnu 2003 a prosinci 2003, jsou použitelné pokyny pro záchranu a restrukturalizaci z roku 1999.
(160)
Poskytnutí podpory je závislé na provádění restrukturalizačního plánu, jehož doba trvání musí být co nejomezenější a který během přiměřené doby na základě realistických předpokladů ohledně budoucích provozních podmínek obnoví dlouhodobou rentabilitu podniku. Německo navzdory pochybnostem, které Komise vyjádřila při zahájení řízení, nepředložilo žádné informace, podle nichž by byla tato ručení poskytnuta na základě realistického plánu restrukturalizace, který by obnovil rentabilitu skupiny.
(161)
Dále musejí být přijata opatření, která by co možná nejvíce zmírnila nepříznivé dopady podpory na konkurenty. To většinou znamená omezení přítomnosti podniků na příslušném trhu nebo trzích po ukončení období restrukturalizace. Komise nemá k dispozici žádné údaje k relevantnímu trhu a podílu skupiny Biria na tomto relevantním trhu. Dále nemá žádné informace o případných vyrovnávacích opatřeních, která by omezovala přítomnost podniku na trhu. Naopak se zdá, že skupina Biria převzetím podniků Checker Pig a Bike Systems v roce 2001 expandovala.
(162)
Výše podpory musí být podle pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999 omezená na minimum nezbytné na restrukturalizaci při zohlednění dostupných finančních prostředků podniku a jeho společníků. Příjemce podpory dále musí z vlastních zdrojů nebo z vnějších zdrojů získaných za tržních podmínek významným dílem přispět k plánu restrukturalizace. Jelikož podpora nebyla poskytnuta na základě plánu restrukturalizace, nemá Komise k dispozici žádné informace o výši příspěvku příjemce podpory a o tom, zda byla podpora omezena na minimum.
(163)
Podle pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999 smí být podpory na restrukturalizaci poskytnuty pouze jednou. Pokud dotyčný podnik obdržel již v minulosti podporu na restrukturalizaci a období restrukturalizace bylo ukončeno před méně než deseti lety, povoluje Komise obvykle další podporu na restrukturalizaci pouze za mimořádných a nepředvídatelných okolností.
(164)
Společnost Sachsen Zweirad GmbH obdržela na základě schváleného režimu podpor v dubnu 1996 a v březnu 1998 podporu na restrukturalizaci ve formě veřejné majetkové účasti v celkové výši 1 278 200 EUR. Jelikož od ukončení období restrukturalizace společnosti Sachsen Zweirad GmbH uplynulo méně než deset let a Komisi nejsou známy žádné mimořádné a nepředvídatelné okolnosti, nebyla při poskytnutí obou ručení dodržena zásada „jednou a dost“.
(165)
Komise proto dospěla k závěru, že podmínky pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999 nejsou splněny.
(166)
Komise se dále domnívá, že pro opatření 2 a 3 nelze použít žádné další pokyny a nařízení Společenství, které platí pro podpory např. v oblasti výzkumu a vývoje, životního prostředí, malých a středních podniků, zaměstnanosti a vzdělávání nebo rizikového kapitálu. Jelikož opatření neodpovídají žádnému cíli společného zájmu, představují podpory provozní podpory, které nejsou slučitelné se SFEU.
VII. ZÁVĚR
(167)
Komise proto dospěla k závěru, že vklad banky gbb v podniku Bike Systems ve výši 1 070 732 EUR, 80 % ručení za půjčku pro podnik Sachsen Zweirad GmbH ve výši 5,6 milionu EUR a 80 % ručení za půjčku pro podnik Biria GmbH (později Biria AG) ve výši 24 875 000 EUR představují státní podpory, a tudíž nesplňují podmínky slučitelnosti s vnitřním trhem.
(168)
Podle čl. 14 odst. 1 nařízení (ES) č. 659/1999 má Komise v zásadě povinnost nařídit, aby příjemce podpory takovou podporu neslučitelnou s vnitřním trhem navrátil,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Státní podpora Německa ve prospěch podniků Bike Systems GmbH & Co. Thüringer Zweiradwerk KG (nyní MB System), Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH (později Biria AG a nyní MB Immobilien) není slučitelná s vnitřním trhem. Podpora zahrnovala následující opatření:
a)
opatření 1: vklad tichého společníka ve výši 2 070 732 EUR poskytnutý společnosti Bike Systems GmbH & Co. Thüringer Zweiradwerk KG (nyní MB System). Prvek podpory odpovídá rozdílu mezi referenční sazbou navýšenou o 1 000 bazických bodů a odměnou za vklad tichého společníka (pevná sazba plus 50 % variabilní části odměny);
b)
opatření 2: ručení ve výši 4 480 000 EUR ve prospěch společnosti Sachsen Zweirad GmbH (později Biria AG, nyní MB Immobilien). Prvek podpory odpovídá rozdílu mezi referenční sazbou s navýšením o 800 bazických bodů a celkovými náklady na financování (úrok za půjčku plus případné prémie za ručení), s jakým byla zaručená půjčka poskytnuta;
c)
opatření 3: ručení ve výši 19 900 000 EUR ve prospěch společnosti Biria GmbH (později Biria AG, nyní MB Immobilien). Prvek podpory odpovídá rozdílu mezi referenční sazbou s navýšením o 700 bazických bodů a celkovými náklady na financování (úrok za půjčku plus případné prémie za ručení), s jakým byla zaručená půjčka poskytnuta.
Článek 2
1. Německo vyžádá podporu uvedenou v článku 1 od příjemce zpět.
2. Navrácení podpor bude neprodleně vyžádáno postupem daným vnitrostátními procesními předpisy, za podmínky, že tento postup umožní okamžitý a skutečný výkon rozhodnutí.
3. Částky, které mají být navráceny, zahrnují úroky za období ode dne, kdy byly dány příjemci k dispozici, do dne skutečného navrácení.
4. Výše úroků bude vypočtena jako složený úrok podle kapitoly V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (27).
5. Německo s účinkem ode dne zveřejnění tohoto rozhodnutí zruší všechny neprovedené platby podpory uvedené v článku 1.
Článek 3
1. Podpora uvedená v článku 1 bude neprodleně a skutečně žádána zpět.
2. Německo zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno během čtyř měsíců ode dne jeho zveřejnění.
Článek 4
1. Do dvou měsíců od zveřejnění tohoto rozhodnutí předá Německo Komisi tyto informace:
a)
celkovou částku (jistina a úroky), kterou má příjemce vrátit;
b)
podrobný popis již přijatých a plánovaných opatření k dosažení souladu s tímto rozhodnutím;
c)
doklady z nichž vyplývá, že příjemci bylo nařízeno podporu vrátit.
2. Německo bude Komisi informovat o opatřeních k provedení tohoto rozhodnutí, a to až do dokončení navrácení podpory uvedené v článku 1. Na žádost Komise předloží Německo neprodleně informace o opatřeních, která byla přijata nebo která jsou zamýšlena, za účelem provedení tohoto rozhodnutí. Německo poskytne rovněž podrobné informace o částkách podpory a úroků, které již příjemce navrátil.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.
V Bruselu dne 14. prosince 2010.
KOMISIJAS LĒMUMS
(2010. gada 14. decembris)
par valsts atbalstu C 38/05 (ex NN 52/04), ko Vācija piešķīra Biria grupai
(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 8289)
(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2011/471/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu (1),
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
pēc tam, kad ieinteresētās personas ir aicinātas iesniegt savas piezīmes saskaņā ar iepriekš minētajiem pantiem (2), un ņemot vērā šīs piezīmes,
tā kā:
I. PROCEDŪRA
1.1. Procedūra Komisijā
(1)
Komisija 2002. gada 23. janvārī un 2002. gada 20. augustā saņēma sūdzību par valsts atbalstu par labu Biria grupai valsts galvojuma veidā.
(2)
Pēc Vācijas un Komisijas sarakstes Vācija 2003. gada 24. janvāra vēstulē, kas reģistrēta 2003. gada 28. janvārī, informēja Komisiju, ka plānotais galvojums, kuram bija nepieciešama Komisijas piekrišana, ir atsaukts. Par to 2003. gada 17. februāra vēstulē informēja sūdzības iesniedzēju.
(3)
Ar 2003. gada 1. jūlija vēstuli, kas reģistrēta 2003. gada 9. jūlijā, un 2003. gada 8. augusta vēstuli, kas reģistrēta 2003. gada 5. septembrī, sūdzības iesniedzējs informēja par citu valsts galvojumu Biria grupas labā, kā arī par to, ka valstij pieder daļas minētās grupas uzņēmumos.
(4)
Komisija 2003. gada 9. septembra vēstulē pieprasīja paskaidrojumus, kurus Vācija iesniedza 2003. gada 14. oktobra vēstulē, kas reģistrēta 2003. gada 16. oktobrī. Komisija 2003. gada 9. decembrī pieprasīja turpmākus paskaidrojumus, kurus Vācija iesniedza 2004. gada 19. marta vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā.
(5)
Komisija 2004. gada 18. oktobrī izdeva rīkojumu sniegt informāciju, jo tai bija šaubas par to, vai atbalsta pasākumi par labu Biria grupai atbilda noteikumiem, uz kuru pamata tie it kā tika veikti. Atbildot uz rīkojumu sniegt informāciju, Vācija 2005. gada 31. janvāra vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā, iesniedza turpmāku informāciju.
(6)
Komisija 2005. gada 20. oktobrī uzsāka trīs iespējamo valsts atbalstu formālās izmeklēšanas procedūru. Tajā pašā lēmumā Komisija konstatēja, ka vairāki citi šķietami prettiesiski veiktie valsts atbalsta pasākumi vai nu nav uzskatāmi par valsts atbalstu, vai arī ir veikti, pamatojoties uz apstiprinātiem valsts atbalsta piešķiršanas noteikumiem. Minētais Komisijas lēmums ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (3). Komisija aicināja visas ieinteresētās personas izteikt piezīmes par iespējamiem valsts atbalsta pasākumiem. Piezīmes tika saņemtas no šādām ieinteresētajām personām: ar 2006. gada 27. janvāra vēstuli, kas reģistrēta 2006. gada 30. janvārī, saņemtas piezīmes no ieinteresētās personas, kas vēlējās palikt anonīma; ar 2007. gada 6. februāra vēstulēm, kas reģistrētas tajā pašā dienā, saņemtas piezīmes no Prophete GmbH & Co KG, Rheda-Wiedenbrück, un Pantherwerke AG, Löhne; ar 2006. gada 6. februāra vēstuli, kas reģistrēta tajā pašā dienā, un ar 2006. gada 27. februāra vēstuli, kas reģistrēta tajā pašā dienā, saņemtas piezīmes no Vaterland-Verke GmbH & Co KG, Neuenrade.
(7)
Vācijai šīs piezīmes nosūtīja ar 2006. gada 6. februāra un 2006. gada 2. marta vēstulēm. Vācija sniedza atbildi 2006. gada 5. aprīļa vēstulē, kas reģistrēta 2006. gada 7. aprīlī, un 2006. gada 12. maija vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā.
(8)
Savas piezīmes par formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu Vācija iesniedza 2006. gada 23. janvāra vēstulē, kas reģistrēta tajā pašā dienā.
(9)
Komisija 2006. gada 6. februāra vēstulē pieprasīja papildu informāciju, kuru Vācija sniedza 2006. gada 5. aprīļa vēstulē, kas reģistrēta 2006. gada 7. aprīlī. Komisija 2006. gada 19. jūlijā nosūtīja vēl vienu papildu informācijas pieprasījumu, uz kuru Vācija sniedza atbildi 2006. gada 25. septembra vēstulē, kas reģistrēta 2006. gada 26. septembrī.
(10)
Komisija 2007. gada 24. janvārī pieņēma lēmumu (4) saskaņā ar 7. panta 5. punktu un 14. panta 1. punktu Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (5).
1.2. Procedūra Vispārējā tiesā
(11)
Saksijas federālā zeme 2007. gada 5. aprīlī iesniedza sūdzību pret Komisijas lēmumu attiecībā uz 2. un 3. pasākumu (lieta T-102/07). 2007. gada 16. aprīlī vēl vienu sūdzību iesniedza MB Immobilien Verwaltungs GmbH un MB System GmbH & Co. KG, kas ir atbalsta saņēmēju, kuriem lēmums bija adresēts, tiesību pārņēmēji (T-120/07). Šī otrā sūdzība attiecās uz visiem trim pasākumiem, kas bija lēmuma priekšmets. Ar 2008. gada 24. novembra lēmumu Vispārējās tiesas priekšsēdētājs apvienoja abas lietas.
(12)
Vispārējā tiesa ar 2010. gada 3. marta spriedumu atcēla Komisijas 2007. gada 24. janvāra lēmumu.
(13)
Sūdzības (kuras lielā mērā atkārtojas) pamatā aptvēra šādus argumentus. Pirmkārt, sūdzības iesniedzēji kritizēja, ka Komisija nepamatoti secināja, ka uz 2. un 3. pasākumu neattiecas apstiprinātā Vācijas valsts atbalsta shēma. Otrkārt, Komisijas veiktais novērtējums, saskaņā ar kuru atbalsta saņēmēji uzskatāmi par grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, ir kļūdains. Treškārt, sūdzības iesniedzēji kritizēja kļūdu Komisijas lēmuma pamatojumā attiecībā uz atbalsta elementa apmēru.
(14)
Vispārējā tiesa apstiprināja Komisijas lēmumu attiecībā uz secinājumu, ka uz 2. un 3. pasākumu neattiecas apstiprinātā valsts atbalsta shēma. Turklāt Vispārējā tiesa apstiprināja Komisijas veikto novērtējumu, saskaņā ar kuru atbalsta saņēmēji ir “grūtībās nonākuši uzņēmumi” atbilstoši definīcijai, kas iekļauta Kopienas 1999. gada pamatnostādnēs par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (6) (turpmāk “1999. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes”). Vispārējā tiesa atcēla lēmumu vienīgi tādēļ, ka trūka pamatojums riska prēmijām, kas izmantotas valsts atbalsta elementa aprēķināšanai. Vispārējā tiesa jo īpaši konstatēja, ka, aprēķinot valsts atbalsta elementu aizdevumā, kuru piešķir grūtībās nonākušam uzņēmumam, nepietiek ar vienkāršu atsauci uz Komisijas 1997. gada paziņojumu par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodi (7) (turpmāk “1997. gada paziņojums par atsauces likmi”), lai pamatotu dažādo riska prēmiju izmantošanu.
(15)
Tāpēc saskaņā ar LESD 266. panta 1. punktu ar šo lēmumu tiek īstenots Vispārējās tiesas spriedums un sīkāk izskaidrota metode, ko Komisija izmantoja, lai aprēķinātu valsts atbalsta elementu apskatāmajā pasākumā. Šis lēmums neko nemaina valsts atbalsta novērtējumā, kuru Komisija veica 2007. gada 24. janvāra lēmuma ietvaros. Tas jo īpaši attiecas uz aspektiem, kurus Vispārējā tiesa jau izvērtēja.
1.3. Procedūra pēc Vispārējās tiesas sprieduma
(16)
Pēc Vispārējās tiesas sprieduma ieinteresētās personas 2010. gada 7. jūnijā iesniedza papildu piezīmes, kas reģistrētas tajā pašā dienā. Šīs piezīmes nosūtīja Vācijai 2010. gada 16. jūnijā. Vācijas atbilde uz ieinteresēto personu piezīmēm tika nosūtīta Komisijai 2010. gada 12. jūlijā un reģistrēta tajā pašā dienā.
(17)
Komisija 2010. gada 19. augustā nosūtīja Vācijai informācijas pieprasījumu, uz ko Vācija atbildēja ar 2010. gada 14. septembra vēstuli, kas reģistrēta tajā pašā dienā.
II. APRAKSTS
2.1. Atbalsta saņēmējs
(18)
Biria grupa līdz 2005. gada 7. novembrim ražoja un tirgoja velosipēdus. Grupas mātesuzņēmums, kura nosaukums toreiz bija Biria AG, atradās Neikirhā, Saksijā, kas ir reģions, kam ir tiesības saņemt atbalstu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu (8).
(19)
Grupas apgrozījums 2003. gadā bija 93,2 miljoni euro (2002. gadā - 83,8 miljoni euro) un tās peļņa bija 3,7 miljoni euro (2002. gadā - 5,8 miljonu euro zaudējumi). Grupai 2003. gadā bija 415 darbinieki (2002. gadā - 490 darbinieki), tādējādi tā ir liels uzņēmums.
(20)
Mātesuzņēmumu nodibināja 2003. gadā, apvienojot iepriekšējo Biria AG ar vienu no meitasuzņēmumiem - Sachsen Zweirad GmbH. Vienlaikus uzņēmuma nosaukumu mainīja no Sachsen Zweirad GmbH uz Biria GmbH. 2005. gada aprīlī Biria GmbH pārveidoja par Biria AG. 2003. gadā Biria GmbH apgrozījums bija 55,7 miljoni euro un peļņa sasniedza 3,6 miljonus euro. Biria AG vienīgais īpašnieks ir Mehdi Biria kungs. Mātesuzņēmums turpmāk tekstā tiek saukts par Biria.
(21)
Papildus mātesuzņēmumam nozīmīgākie grupas uzņēmumi ir Bike Systems GmbH & Co Thüringer Zweiradwerk KG (turpmāk - Bike Systems), kas pieder Biria grupai caur Biria meitasuzņēmumu Bike Systems Betriebs- und Beteiligungsgesellschaft mbH (turpmāk - BSBG), kā arī Checker Pig GmbH.
(22)
Bike Systems atrodas Nordhauzenā, Tīringenē, kas ir reģions, kam ir tiesības saņemt atbalstu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu. 2003. gadā Bike Systems apgrozījums bija 6,1 miljons euro un zaudējumi sasniedza 0,6 miljonus euro. Uzņēmumā strādāja 157 darbinieki. Bike Systems ražo velosipēdus tikai mātesuzņēmumam BSBG (Lohnherstellungsvertrag). BSBG ir atbildīgs par velosipēdu pārdošanu.
(23)
Checker Pig GmbH atrodas Drēzdenē, Saksijā, kas ir reģions, kam ir tiesības saņemt atbalstu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu. 2003. gadā Checker Pig GmbH apgrozījums bija 6,9 miljoni euro un zaudējumi sasniedza 0,4 miljonus euro. Uzņēmumā strādāja 43 darbinieki.
(24)
Biria2005. gada 7. novembrī pārdeva lielāko daļu savu aktīvu diviem Lone Star - privāta ieguldījumu fonda - grupas uzņēmumiem. Nekustamie īpašumi paliek Biria īpašumā, kas tos iznomā Lone Star grupai. Aktīvu pārdošanas cena bija 11,5 miljoni euro. Pārdoto aktīvu tirgus vērtība saskaņā ar ārēja eksperta novērtējumu bija 10,7 miljoni euro.
(25)
Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju pārdošanu veica atklātas, pārredzamas un neierobežotas izsoles veidā. Izsoli izsludināja internetā un vairākos drukātos plašsaziņas līdzekļos. Jauna investora piesaistīšanai tika piedāvātas vairākas iespējas: atsevišķu aktīvu iegāde (Asset-Deal), visu aktīvu iegāde vienotā blokā vai akciju iegāde. Lone Star izvēlējās aktīvu pārņemšanu Asset Deal piedāvājuma ietvaros.
(26)
Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju uzņēmuma pārdošanas process tika uzsākts pirms Komisijas 2005. gada 20. oktobra lēmuma par formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu. 2005. gada 4. oktobrī beidzās pirmais piedāvājumu iesniegšanas termiņš.
(27)
Pašreizējais Biria AG tiesību pārņēmējs ir uzņēmums MB Immobilien Verwaltungs GmbH (turpmāk MB Immobilien); Bike Systems tiesību pārņēmējs ir MB System GmbH und Co. KG (turpmāk MB System). Kopš 2008. gada jūlija MB Immobilien atrodas likvidācijas procesā.
(28)
Izņemot mātesuzņēmumu Biria, šajā lēmumā tiek izmantoti uzņēmumu nosaukumi, kuri šiem uzņēmumiem bija pasākuma veikšanas brīdī.
2.2. Finansiālie pasākumi
(29)
1. pasākums: 2001. gada martā gbb Beteiligungs AG (turpmāk gbb) ieguldīja Bike Systems kapitāla daļās bez balsstiesībām (stille Einlage) EUR 2 070 732, ieguldījuma termiņš bija līdz 2010. gada beigām. Toreiz gbb bija uzņēmuma DtA-Beteiligungs-Holding AG 100 % meitasuzņēmums, savukārt DtA-Beteiligungs-Holding AG bija uzņēmuma Deutsche Ausgleichsbank (valsts attīstības bankas) 100 % meitasuzņēmums; Deutsche Ausgleichsbank tika izveidota kā publisko tiesību subjekts uz īpaša likuma pamata.
(30)
gbb Beteiligungs AG pastāvēja jau bijušās Vācijas Demokrātiskās Republikas laikā kā valsts banka lauksaimniecības nozarē. Uz Apvienošanās līguma pamata to 1990. gadā pārveidoja par Berliner Genossenschaftsbank - publisko tiesību subjektu Federālās Finanšu ministrijas uzraudzībā. 1991. gadā nosaukums tika nomainīts uz gbb Beteiligungsholding, un 1997. gadā to pārveidoja par akciju sabiedrību. Tādējādi tā vairs neatradās Federālās valdības īpašumā, bet kļuva par Deutsche Ausgleichsbank meitasuzņēmumu. Kopš gbb dibināšanas valsts pārvaldei bija spēcīga ietekme uz uzņēmumu. Laikā, kad gbb bija publisko tiesību subjekts, tas atradās tiešā atbildīgās ministrijas uzraudzībā, un uzņēmuma uzraudzības padomē bija iestāžu pārstāvji. Pēc pārveidošanas akciju sabiedrībā un iekļaušanas bankā Deutsche Ausgleichsbank uzņēmums gbb tika pakļauts kontrolei, ko valsts iestādes īstenoja pār Deutsche Ausgleichsbank (skatīt turpmākos apsvērumus).
(31)
Deutsche Ausgleichsbank kā publisko tiesību subjekts atradās Federālās Iekšlietu ministrijas uzraudzībā. Turklāt Deutsche Ausgleichsbank uzraudzības padomes vairākumu veidoja Federālās valdības un federālo zemju valdību pārstāvji un Bundestāga locekļi.
(32)
Saskaņā ar Likuma par Deutsche Ausgleichsbank 4. panta 1. punktu bankas darbība aprobežojas ar tādu pasākumu finansēšanu, kas kalpo mazu un vidēju uzņēmumu, brīvo profesiju, vides aizsardzības un sociālās politikas atbalstam un Otrā Pasaules karā pārvietoto personu integrācijai.
(33)
Likuma par Deutsche Ausgleichsbank 4. panta 4. punktā ir paredzēta iespēja, ka banka iegādājas kapitāla daļas citos uzņēmumos, ja tam piekrīt uzraudzības padome un par bankas uzraudzību atbildīgā ministrija.
(34)
Kapitāla daļas uzņēmumā Bike Systems ir minētas Deutsche Ausgleichsbank 2001. un 2002. gada pārskatos, jo šīs kapitāla daļas (kas atbilda kapitāla daļām bez balsstiesībām) sasniedza 20 % un tādējādi pārsniedza ar ziņošanas pienākumu saistīto robežvērtību. 2001. gadā gbb piederēja 18 uzņēmumos kapitāla daļas vismaz 20 % apmērā.
(35)
Uz Federāla likuma pamata Deutsche Ausgleichsbank 2003. gadā apvienojās ar Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW).
(36)
Gan Deutsche Ausgleichsbank, gan KfW ir tā sauktās attīstības iestādes (Förderinstitute), t. i., bankas, kas savā darbībā aprobežojas ar reģionālu, saimniecisku un sociālpolitisku pasākumu veicināšanu. To atbilstošo pasākumu ietvaros, kuriem Vācija piekrita valsts atbalsta lietā E 10/2000 (9), attīstības iestāžu darbība tika ierobežota, attiecinot to uz konkrētām nekomerciālām jomām, tostarp mazu un vidēju uzņēmumu veicināšanas programmu pārvaldību.
(37)
Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju gbb ieguldījums uzņēmumā Bike Systems notika atbilstīgi tirgus nosacījumiem un tādējādi nebija uzskatāms par valsts atbalstu.
(38)
2. pasākums: 2003. gada 20. martā Saksijas federālā zeme piešķīra Sachsen Zweirad GmbH galvojumu 80 % apmērā 5,6 miljonu euro apgrozāmo līdzekļu kredītam; kredīta sākotnējais termiņš bija līdz 2008. gada beigām. 2004. gada janvārī galvojumu anulēja un aizvietoja ar jaunu galvojumu par labu Biria GmbH (skatīt 3. pasākumu). Galvojumu piešķīra, balstoties uz Saksijas federālās zemes Galvojumu piešķiršanas noteikumiem, kas ir Komisijas apstiprināta atbalsta shēma (10).
(39)
3. pasākums: 2003. gada 9. decembrī Saksijas federālā zeme piešķīra Biria GmbH (vēlāk Biria AG) galvojumu 80 % apmērā apgrozāmo līdzekļu kredītiem EUR 24 875 000 apmērā; kredīti bija paredzēti apgrozījuma palielināšanas finansēšanai un grupas finanšu koncepcijas pārstrukturēšanai. Kredītus, kuru termiņš ir 2011. gada 31. decembris, veido vairākas daļas: aizdevums apgrozāmo līdzekļu parādu dzēšanai (8 miljoni euro), norēķinu konta kredītlīnija (Kontokorrentlinie, 7,45 miljoni euro) un kredītlīnija sezonas izdevumu segšanai (9,425 miljoni euro). Galvojumu piešķīra, balstoties uz Saksijas federālās zemes Galvojumu piešķiršanas noteikumiem, kas ir Komisijas apstiprināta atbalsta shēma. Galvojumu piešķīra ar nosacījumu, ka uzņēmumam Sachsen Zweirad GmbH (2. pasākums) piešķirtais galvojums tiks anulēts. Tādējādi galvojums stājās spēkā tikai 2004. gada 5. janvārī, kad uzņēmumam Sachsen Zweirad piešķirtais galvojums bija anulēts.
III. FORMĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAS IEMESLI
(40)
Formālā izmeklēšanas procedūra tika uzsākta, jo Komisijai bija šaubas par Vācijas apgalvojumu, ka ieguldījums kapitāla daļās bez balsstiesībām notika atbilstoši tirgus nosacījumiem. Pēc Komisijas uzskata Bike Systems nākotnes izredzes bija neskaidras, jo īsi pēc sanācijas plāna apstiprināšanas bija izbeigts pret uzņēmumu ierosinātais maksātnespējas process. Tādējādi tobrīd tas bija jāuzskata par grūtībās nonākušu uzņēmumu. Komisija apšaubīja, ka ieguvums bija riskam atbilstošs un ka ieguldījums kapitāla daļās bez balsstiesībām notika atbilstoši tirgus nosacījumiem. Attiecībā uz LESD 107. panta 2. un 3. punkta izņēmuma noteikumu iespējamu piemērošanu Komisijai nebija informācijas par to, ka būtu izpildīti nosacījumi, kas izklāstīti 1999. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēs.
(41)
Vēl viens iemesls formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanai bija sākotnējais Komisijas secinājums, ka apstiprināto valsts atbalsta piešķiršanas noteikumu nosacījumi, uz kuru pamata uzņēmumiem Sachsen Zweirad GmbH un Biria GmbH it kā tika piešķirti galvojumi, nebija izpildīti un tādējādi šie atbalsta piešķiršanas noteikumi galvojumiem nebija piemērojami. Pēc Komisijas uzskata Sachsen Zweirad GmbH un Biria GmbH galvojumu piešķiršanas brīdī bija grūtībās nonākuši uzņēmumi. Turklāt, tā kā Sachsen Zweirad GmbH un Biria GmbH ir lieli uzņēmi, arī saskaņā ar šiem valsts atbalsta piešķiršanas noteikumiem Komisiju vajadzēja informēt atsevišķi par katru galvojumu. Attiecībā uz LESD 107. panta 2. un 3. punkta izņēmuma noteikumu iespējamu piemērošanu Komisija apšaubīja, ka būtu izpildīti nosacījumi, kas izklāstīti 1999. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēs.
IV. IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES
(42)
Komisija saņēma piezīmes no ieinteresētās personas, kura vēlējās palikt anonīma, kā arī no uzņēmumiem Prophete GmbH & Co. KG, Pantherwerke AG un Vaterland-Verke GmbH & Co. KG.
4.1. Anonīmā konkurenta piezīmes
(43)
Savās piezīmēs par formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu konkurents, kas vēlējās palikt anonīms, norāda, ka, pateicoties 24,5 miljonu euro valsts galvojumam, Biria AG varēja minētā konkurenta pircējiem piedāvāt velosipēdus par cenu, kas ir zemāka par ražošanas izmaksām, neraugoties uz to, ka šim konkurentam ir ekonomiski visizdevīgākā ražotne Vācijā.
(44)
Turklāt Biria AG 2003. gadā varēja uzrādīt peļņu tikai tāpēc, ka kredītiestādes atteicās no prasībām 8,567 miljonu euro apmērā. Nākamajos gados - 2004. un 2005. gadā - Biria AG atkal cieta zaudējumus.
(45)
Konkurents norāda arī uz to, ka Biria aktīvu atsavināšanas darījuma (Asset-Deal) rezultātā tika pārdota Lone Star. Šajā saistībā Sachsen-LB un Mittelständische Beteiligungsgesellschaft Sachsen, iespējams, atteicās no lielas daļas savu prasījumu. Jaunā Biria GmbH, kas pieder Lone Star grupai, pārņēma visus kādreizējās Biria AG aktīvus.
4.2. Prophete GmbH & Co. KG un Pantherwerke AG
(46)
Savās piezīmēs par formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu Prophete GmbH & Co. KG un Pantherwerke AG (turpmāk - Prophete un Pantherwerke) paskaidro, ka Biria, pateicoties valsts atbalstam, spēj pārdot savus ražojumus par tādām cenām, kas normālos tirgus apstākļos nebūtu iespējamas. Abi uzņēmumi ir Biria konkurenti, un tādējādi valsts atbalsts tos tieši ietekmē.
(47)
Biria grupa ir Vācijas lielākais velosipēdu ražotājs, kas gadā ražo apmēram 700 000 velosipēdu. Biria grupas uzņēmumi ir pārstāvēti divos velosipēdu tirgus segmentos: nespecializētajā tirdzniecībā un specializētajā vairumtirdzniecībā.
(48)
Nespecializētās tirdzniecības segmentā ietilpst visa mazumtirdzniecība lielākajos mazumtirdzniecības veikalos un piegādes tirdzniecība ar katalogu starpniecību. Velosipēdi šajā tirgus segmentā paraksti maksā no EUR 100 līdz EUR 199. Saskaņā ar Prophete un Pantherwerke aplēsēm šajā tirgus segmentā tiek pārdoti aptuveni 1,5 miljoni velosipēdu, un Biria ar 650 000 pārdotu velosipēdu ieņem apmēram 50 % no šā tirgus segmenta.
(49)
Saskaņā ar Prophete un Pantherwerke sniegto informāciju arī specializētajā vairumtirdzniecībā Biria grupa ieņem dominējošu stāvokli. Tirdzniecības apgrozījums šajā tirgus segmentā ir no 150 000 līdz 200 000 velosipēdu. Specializētajā vairumtirdzniecībā cenas var sasniegt EUR 400. Pantherwerke šajā segmentā ir Biria tiešais konkurents.
(50)
Prophete un Pantherwerke jau vairākus gadus ir konstatējis, ka Biria grupas piedāvātās cenas pastāvīgi ir zemākas nekā citiem ražotajiem. Šo atšķirību nevar izskaidrot ekonomiski, jo, kaut arī Biria grupai tirgū dominējošā stāvokļa dēļ ir lielāks iepirkšanas apjoms, tas nerada izdevīgākus nosacījumus. Prophete und Pantherwerke uzskata, ka zemo pārdošanas cenu dēļ Biria grupa pēdējos gados cieta ievērojamus zaudējumus.
(51)
Attiecībā uz ieguldījumu kapitāla daļās bez balsstiesībām Prophete un Pantherwerke apšauba, ka privāts ieguldītājs, ņemot vērā Bike Systems ekonomisko stāvokli 2001. gada martā, būtu veicis šādu ieguldījumu.
(52)
Abu galvojumu piešķiršanu par labu Sachsen Zweirad GmbH un Biria 2003. un 2004. gadā Prophete un Pantherwerke uzskata par nesaderīgu ar Eiropas Savienības valsts atbalsta noteikumiem. Prophete und Pantherwerke uzskata, ka atbalstu saņēmušie uzņēmumi galvojumu piešķiršanas brīdī bija nonākuši grūtībās. Jaunizveidotais Biria uzņēmums ir uzskatāms par abu iepriekšējo uzņēmumu, no kuriem tas tika izveidots, tiesisko pēcteci. Jaunizveidotā uzņēmuma sākotnējā bilance nav ticama.
(53)
Piešķirot abus galvojumus, ir pārkāpts valsts atbalsta vienreizējas piešķiršanas princips, jo Biria grupas uzņēmumi varēja turpināt savu uzņēmējdarbību tikai ar atkārtota valsts atbalsta palīdzību.
(54)
Netika veikti nekādi kompensācijas pasākumi, lai izlīdzinātu uz konkurentiem atstāto nelabvēlīgo ietekmi. Nesekoja arī nekādi Biria grupas tirgus daļu ierobežojoši pasākumi. Tieši pretēji, grupas plāns ir vēl vairāk palielināt uzņēmējdarbības apjomu, īstenojot agresīvu cenu politiku. Savā tīmekļa vietnē Biria paziņoja, ka salīdzinājumā ar 2004. gadu uzņēmums grib 2005. gadā vēl vairāk palielināt apgrozījumu, pārdodot 850 000 velosipēdu. Turklāt Prophete und Pantherwerke norāda uz paziņojumu presei, saskaņā ar kuru Biria AG īpašnieks ir pārdevis uzņēmumu privāta kapitāla fondam Lone Star.
4.3. Vaterland-Werke GmbH & Co. KG
(55)
Savās piezīmēs par formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu Vaterland-Werke GmbH & Co. KG (turpmāk Vaterland-Werke) norāda, ka Biria grupa, ņemot vērā ražošanas apjomu, kas sasniedz 700 000 līdz 800 000 velosipēdu gadā, ir Vācijas lielākais velosipēdu ražotājs. Līdzvērtīgs apjoms ir tikai uzņēmumam MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke, kas ražo 700 000 velosipēdus gadā. Pārējie ražotāji ražo tikai 250 000 līdz 400 000 velosipēdu gadā.
(56)
Vaterland-Werke un Biria darbojas nespecializētas tirdzniecības tirgus segmentā, kurā ietilpst arī lielākās mazumtirdzniecības veikalu ķēdes un lielie uzņēmumi, kas nodarbojas ar preču piegādi pēc katalogiem. Šajā segmentā valda ļoti aktīva konkurence un Biria izceļas ar savu agresīvo konkurences politiku, piedāvājot cenas, kas ir zemākas par ražošanas izmaksām. Šāda rīcība ir iespējama tikai tad, ja pastāv ārēji finanšu līdzekļu avoti, Biria gadījumā tie ir valsts atbalsta veidā. Tas apdraud visu mazo konkurentu eksistenci, kuri valsts atbalstu nesaņem. Vaterland-Werke ir īpaši apdraudēts, un brīvo ražošanas jaudu nav iespējams aizpildīt ar citiem pasūtījumiem. Tā kā tirgū ir novērojama pārprodukcija, viena ražotāja jaudas palielinājums ar valsts subsīdiju palīdzību rada grūtības pārējiem konkurentiem.
(57)
Attiecībā uz ieguldījumu kapitāla daļās bez balsstiesībām Vaterland-Werke apšauba, ka privāts ieguldītājs, ņemot vērā Bike Systems ekonomisko stāvokli 2001. gada martā, būtu veicis šādu ieguldījumu.
(58)
Abu galvojumu piešķiršanu par labu Sachsen Zweirad GmbH un Biria 2003. un 2004. gadā Vaterland-Werke uzskata par nesaderīgu ar Eiropas Savienības valsts atbalsta noteikumiem. Atbalstu saņēmušie uzņēmumi galvojumu piešķiršanas brīdī atradās grūtībās. Jaunizveidotais Biria uzņēmums ir uzskatāms par abu iepriekšējo uzņēmumu, no kuriem tas tika izveidots, tiesisko pēcteci. Jaunizveidotā uzņēmuma sākotnējā bilance nav ticama.
(59)
Piešķirot abus galvojumus, ir pārkāpts valsts atbalsta vienreizējas piešķiršanas princips, jo Biria grupas uzņēmumi varēja turpināt savu uzņēmējdarbību tikai ar atkārtota valsts atbalsta palīdzību.
(60)
Netika veikti nekādi kompensācijas pasākumi, lai izlīdzinātu uz konkurentiem atstāto nelabvēlīgo ietekmi. Nesekoja arī nekādi Biria grupas tirgus daļu ierobežojoši pasākumi. Tieši pretēji, grupas plāns ir vēl vairāk palielināt uzņēmējdarbības apjomu, īstenojot agresīvu cenu politiku. Savā tīmekļa vietnē Biria paziņoja, ka salīdzinājumā ar 2004. gadu uzņēmums grib 2005. gadā vēl vairāk palielināt apgrozījumu, pārdodot 850 000 velosipēdu. Turklāt Vaterland-Werke norāda uz kādu paziņojumu presei, saskaņā ar kuru Biria AG īpašnieks ir pārdevis uzņēmumu privāta kapitāla fondam Lone Star.
4.4. Atbalsta saņēmēji
(61)
Pēc tam, kad Vispārējā tiesa atcēla sākotnējo lēmumu, atbalsta saņēmēji ar savām 2010. gada 7. jūnija piezīmēm iesniedza papildu informāciju.
(62)
Tie jo īpaši apgalvoja, ka Komisijai, novērtējot gbb veikto ieguldījumu uzņēmuma Bike Systems kapitāla daļās bez balsstiesībām (1. pasākums), ir jāņem vērā tā sauktā nodomu vēstule (Patronatserklärung), kuru izsniedza Biria GmbH. Šī Biria GmbH nav tā pati juridiskā persona, kas tika izveidota iepriekšējās Biria AG un Sachsen Zweirad GmbH apvienošanās rezultātā un ir pieminēta 20. apsvērumā. Biria GmbH, kas izsniedza nodomu vēstuli par labu Bike Systems, ir iepriekšējās Biria AG tiesiskais priekštecis.
V. VĀCIJAS PIEZĪMES
(63)
Savās piezīmēs par formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu Vācija norādīja, ka ieguldījums kapitāla daļās bez balsstiesībām notika saskaņā ar tirgus nosacījumiem. Vācija piekrīt Komisijai, ka ieguldījums kapitāla daļās bez balsstiesībām ir riskantāks par parastu aizdevumu. Taču ieguldījuma nosacījumi ir izstrādāti atbilstoši noteikumiem, kas izklāstīti 1997. gada Paziņojumā par atsauces likmi. Saskaņā ar šo paziņojumu atsauces likme ir minimālā likme, ko drīkst palielināt īpaša riska gadījumos. Šādos gadījumos palielinājums var sasniegt 400 vai vairāk bāzes punktu.
(64)
Atlīdzība par ieguldījumu kapitāla daļās bez balsstiesībām saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju ir 12,25 % (8,75 % nemainīga likme un 3,5 % mainīga likme atkarībā no peļņas). Tādējādi likme ir par 600 bāzes punktiem lielāka nekā Komisijas noteiktā 6,33 % atsauces likme. Līdz ar to gbb ir ņēmis vērā, ka uzņēmums pārstrukturējas un ka risks, ieguldot kapitāla daļās bez balsstiesībām, ir paaugstināts, jo īpaši ņemot vērā uzņēmuma jauno ievirzi un trūkstošo nodrošinājumu. Atbilstoši riskam likme ir papildus paaugstināta par 200 bāzes punktiem.
(65)
Turklāt lēmums ieguldīt kapitāla daļās bez balsstiesībām ir pieņemts, balstoties uz prognozi, ka uzņēmuma apgrozījums pieaugs no 0,89 miljoniem euro 2001. gadā līdz 3,38 miljoniem euro 2003. gadā. Tāpēc Vācija secina, ka 12,25 % lielā atlīdzība par ieguldījumu kapitāla daļās bez balsstiesībām ir atbilstoša ieguldījuma riskam. Pēc Vācijas uzskata faktam, ka daļa atlīdzības ir mainīga, nav nozīmes, jo ieguldījumos bez balsstiesībām tā ir pieņemts un tas atbilst tāda ieguldītāja rīcībai, kas darbojas tirgus ekonomikas apstākļos.
(66)
Attiecībā uz galvojumu par labu Sachsen Zweirad GmbH Vācija norāda, ka galvojuma piešķiršanas brīdī uzņēmums neatradās grūtībās un neuzrādīja nekādas grūtībās esoša uzņēmuma pazīmes 1999. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu izpratnē. Cita starpā uzņēmuma pašu kapitāls 2003. gadā (pirms apvienošanās ar Biria tā paša gada oktobrī) bija 404 miljoni euro un peļņa - 2,1 miljons euro. Pateicoties 2002. gada beigās uzsāktajam konsolidācijas procesam un labākiem tirgus apstākļiem, uzņēmuma ekonomiskā situācija 2003. gadā salīdzinājumā ar 2001. un 2002. gadu uzlabojās.
(67)
Uzņēmuma likviditātes situācija bija sarežģīta, taču tā nebija “nopietna”. Nepastāvēja risks, ka privātās kredītiestādes varētu nepagarināt izsniegto kredītu termiņus. Arī augstie procentu maksājumi nebūtu radījuši Komisijas norādītās likviditātes problēmas.
(68)
Attiecībā uz galvojumu Biria GmbH (vēlāk Biria AG) labā Vācija norāda, ka to piešķīra, balstoties uz Biria grupas jauno ievirzi, kas paredzēja racionalizēt grupas organizāciju un koncentrēt iepirkšanu, ražošanas pienākumus un izplatīšanu Biria GmbH rokās. Uzņēmuma jaunā koncepcija paredzēja ne tikai nepieciešamību pēc papildus finansiālajiem līdzekļiem apgrozījuma palielināšanai, bet arī vispārēju grupas finansējuma reorganizāciju.
(69)
Pēc Vācijas uzskata Biria GmbH (vēlāk Biria AG) galvojuma piešķiršanas brīdī neatradās grūtībās. Šajā saistībā ir jānošķir vecā un jaunā Biria AG. Jaunais uzņēmums būtu uzskatāms par grūtībās nonākušu, ja tas būtu pārņēmis vecā uzņēmuma grūtības (ja vecais uzņēmums vispār būtu atradies grūtībās). Taču jaunās Biria AG gadījumā tas tā nenotika. Jauno Biria AG nodibināja, apvienojot veco Biria AG un Sachsen Zweirad GmbH. Sachsen Zweirad GmbH, kas nekādā gadījumā neatradās grūtībās, bija saimnieciski dominējošais uzņēmums apvienošanās procesā. Tāpēc nevar automātiski pieņemt, ka jaunā Biria AG atradās grūtībās. Pat tad, ja vecā Biria AG būtu atradusies grūtībās, apvienošanās ar Sachsen Zweirad GmbH rezultātā jaunā Biria AG nebūtu automātiski atradusies grūtībās.
(70)
Turklāt Vācija norāda, ka vienas privātās kredītiestādes finansējuma atsaukšana bija saistīta ar šīs bankas stratēģijas maiņu apvienošanās rezultātā. Vienlaicīgi ar minēto privāto banku sadarbību ar uzņēmumu pārtrauca arī abas pārējās kredītiestādes. Taču to nevar uzskatīt par pazīmi, kas liecinātu par uzticības zudumu, jo viena no abām kredītiestādēm turpināja finansēt divus atsevišķus projektus.
(71)
Vācija norāda, ka Sachsen Zweirad GmbH un Biria AG apvienošanās nekalpoja valsts atbalsta piešķiršanas noteikumu apiešanai un nebija domāta, lai izvairītos no tā, ka uzņēmumu ieskaita grūtībās nonākušu uzņēmumu kategorijā. Apvienošanās bija uzņēmumu grupas jaunās koncepcijas rezultāts.
(72)
Atbildot uz anonīmā konkurenta piezīmēm, Vācija norāda, ka dati par šā konkurenta un Biria ražošanas izmaksām nav salīdzināmi. Konkurenta apgrozījums ir palielinājies, bet Biria noiets ir samazinājies. Konkurenta EBITDA (peļņa pirms procentu, nodokļu nomaksas un izdevumu norakstīšanas) tajā pašā laikā ir samazinājusies, bet Biria grupai palikusi nemainīga. No tā var secināt, ka Biria nepārdod savus ražojumus par dempinga cenām un konkurenta cenu politika ir vēl agresīvāka nekā Biria grupai.
(73)
Konkurenta saimnieciskā stāvokļa pasliktināšanās, kas it kā notikusi Biria grupas dēļ, nav pierādīta ar konkrētiem faktiem, un to cēloņsakarība nav atspoguļota. Turklāt tirgū, kur valda konkurence, ir parasts, ka konkurents piedāvā zemākas cenas.
(74)
Attiecībā uz konkurenta minēto Biria grupas aktīvu pārdošanu Lone Star grupai Vācija sniedza sīku informāciju gan par paša pārdošanas procesa, gan arī par privāto un publisko kreditoru prasījumu apmierināšanas gaitu.
(75)
Atbildot uz Prophete, Pantherwerke un Vaterland-Werke piezīmēm, Vācija norāda, ka velosipēdu tirgus ir sadalīts trīs un nevis divos segmentos, kā to apgalvoja šie uzņēmumi. Šie trīs segmenti ir specializētā tirdzniecība, piegādes tirdzniecība pēc katalogiem un pašapkalpošanās servisi (SB-Fläche). Piegādes tirdzniecībā ar katalogu starpniecību Biria ir spēcīga pozīcija, taču galvenokārt nevis agresīvas cenu politikas dēļ, bet gan pateicoties precīziem un savlaicīgiem piegādes termiņiem. Savukārt pašapkalpošanās tirgus segmentā vadošais piegādātājs ir MIFA AG, bet Biria tirgus daļa ir mazāk nekā 10 %.
(76)
Vācija noraida Vaterland-Werke pausto apgalvojumu, ka Biria plāno paplašināt uzņēmējdarbību ar agresīvas cenu politikas palīdzību, un norāda uz izmeklēšanas procesa gaitā jau sniegto informāciju. Vācija paskaidro, ka Biria AG 2003. gadā saražoja 670 000 velosipēdu un ražošanas apjoms kopš tā laika samazinās.
VI. ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS
(77)
LESD 107. panta 1. punktā ir noteikts, ka ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. Saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas praksi tirdzniecība starp dalībvalstīm ir uzskatāma par iespaidotu, ja atbalstu saņemošais uzņēmums darbojas jomā, kas ietver tirdzniecību starp dalībvalstīm.
(78)
Lai novērtētu valsts atbalsta esamību, Komisija vispirms nosaka konkrēto uzņēmumu. Tad tā atsevišķi pārbauda katru pasākumu, lai noteiktu, vai ir izpildīti LESD 107. panta 1. punktā minētie nosacījumi. Pēc tam tiek aprēķināts valsts atbalsta elements un pārbaudīts pasākuma saderīgums ar iekšējo tirgu.
6.1. Atbalsta saņēmējs
(79)
Valsts atbalsts tika piešķirts Sachsen Zweirad GmbH un Biria, kā arī Bike Systems, kas ir Biria meitasuzņēmums. Biria2005. gada 7. novembrī pārdeva lielāko daļu savu aktīvu diviem Lone Star - privāta ieguldījumu fonda - grupas uzņēmumiem. Komisija konstatē, ka saskaņā ar sniegto informāciju pirms pārdošanas tika izsludināta atklāta, pārskatāma un neierobežota izsole. Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju eksperts novērtēja pārdodamos aktīvus par 10,7 miljoniem euro. Tādējādi Lone Star samaksātā cena 11,5 miljoni euro bija augstāka nekā eksperta novērtējums.
(80)
Balstoties uz iesniegto informāciju, Komisija secina, ka nekas nenorāda uz to, ka Lone Star grupa būtu guvusi kādu labumu no valsts atbalsta un tieši vai netieši būtu kļuvusi par uzņēmumiem Biria un Bike Systems piešķirtā valsts atbalsta saņēmēju.
6.2. 1. pasākums. Šķietami saskaņā ar tirgus nosacījumiem veiktais ieguldījums kapitāla daļās bez balsstiesībām
(81)
Ieguldījumu kapitāla daļās bez balsstiesībām (1. pasākums) veica gbb. Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju gbb ieguldījumu veica savas programmas ietvaros, tādējādi ieguldījuma veikšanai netika izmantoti valsts līdzekļi. Kā lēmumā par formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu jau norādīts, Komisija pieņem zināšanai, ka uzņēmums gbb ieguldījuma veikšanas brīdī bija uzņēmuma Deutsche Ausgleichsbank 100 % meitasuzņēmums, savukārt Deutsche Ausgleichsbank atradās pilnīgā Vācijas Federatīvās Republikas īpašumā. Tāpēc gbb ir publisko tiesību reglamentēts uzņēmums. Saskaņā ar iedibināto Tiesas praksi publisku uzņēmumu līdzekļi vienmēr ir valsts līdzekļi (11).
(82)
Tāpēc Komisija viennozīmīgi nonāk pie slēdziena, ka šis pasākums ir attiecināms uz valsti. Šajā saistībā Tiesa argumentēja lietā C-482/99 (Stardust) šādi (53.-56. punkts):
“53.
Šajā saistībā nevar pieprasīt, ka uz precīza norādījuma pamata tiek pierādīts, ka iestādes ir konkrēti izdevušas norādījumu publiskajam uzņēmumam veikt attiecīgos valsts atbalsta pasākumus. Pirmkārt, ņemot vērā ciešās valsts un publisko uzņēmumu attiecības, pastāv reāls risks, ka ar šo uzņēmumu starpniecību valsts atbalstu piešķir nepārredzamā veidā un neievērojot Līgumā paredzētos noteikumus par valsts atbalstu.
54.
Otrkārt, tieši tādēļ, ka starp valsti un publisku uzņēmumu pastāv priviliģētas attiecības, ieinteresētai personai parasti būs ļoti grūti konkrētajā gadījumā pierādīt, ka atbalsta pasākumi par labu šādam uzņēmumam patiešām tika pieņemti pēc iestāžu norādījuma.
55.
Tāpēc jākonstatē, ka publiska uzņēmuma veiktā atbalsta pasākuma attiecināmību uz valsti var secināt no vairākām norādēm, kas izriet no konkrētā gadījuma apstākļiem un konteksta, kādā šis pasākums ir veikts. Šajā saistībā Tiesa jau ir ņēmusi vērā to, ka attiecīgā struktūra nevarēja pieņemt apstrīdēto lēmumu, neņemot vērā valsts iestāžu prasības (skatīt jo īpaši spriedumu Van der Kooy u. c. pret Komisiju, 37. punkts), vai ka papildus organizatoriski juridiskiem faktoriem, kas saistīja publiskos uzņēmumus ar valsti, šiem uzņēmumiem, ar kuru starpniecību atbalstu piešķīra, bija jāņem vērā Comitato Interministeriale per la Programmazione Economica (CIPE) vadlīnijas (1991. gada 21. marta spriedumi lietā C-303/88, Itālija pret Komisiju, 11. un 12. punkts, un lietā C-305/89, Itālija pret Komisiju, 13. un 14. punkts).
56.
Ir iespējamas arī citas norādes, pēc kurām var secināt publiska uzņēmuma veiktā atbalsta pasākuma attiecināmību uz valsti, proti, jo īpaši šā uzņēmuma integrācija valsts pārvaldes struktūrās, tā darbības veids un darbības īstenošana tirgū parastos konkurences apstākļos ar privātiem tirgus dalībniekiem, uzņēmuma juridiskais statuss - vai uz to attiecas publiskās tiesības vai vispārējas komerctiesības, valsts iestāžu pārraudzības pakāpe uzņēmuma pārvaldībā vai jebkura cita norāde, kas konkrētajā gadījumā liecina par iestāžu līdzdalību vai par līdzdalības trūkuma neiespējamību pasākuma pieņemšanā, ņemot vērā arī šā pasākuma apmēru, saturu vai nosacījumus.”
(83)
Komisija šajā lietā ir atradusi šādas norādes, kas ļauj secināt, ka uzņēmuma gbb lēmums ir attiecināms uz valsti.
(84)
Vācijas valdība bija uzticējusi uzņēmumam gbb uzdevumus attīstības jomā, tas bija, piemēram, atbildīgs par Austrumvācijas Konsolidācijas un attīstības fondu (Konsolidierungs- und Wachstumsfonds Ostdeutschland), kura uzdevums bija piešķirt pašu kapitālu Austrumvācijas maziem un vidējiem uzņēmumiem, lai stiprinātu šo uzņēmumu kapitāla bāzi.
(85)
Otrkārt, Komisija konstatē, ka gbb vēsture norāda uz spēcīgu valsts iesaistīšanos uzņēmuma lēmumos. Kā publisko tiesību subjekts tas vispirms atradās atbildīgās ministrijas uzraudzībā, un tā uzraudzības padomes vairākumu veidoja iestāžu pārstāvji. Kopš uzņēmuma pārveides par akciju sabiedrību tā mātesuzņēmums Deutsche Ausgleichsbank atrodas atbildīgās ministrijas uzraudzībā, un tā uzraudzības padomes vairākumu veido iestāžu pārstāvji.
(86)
Treškārt, Komisija konstatē, ka mātesuzņēmums Deutsche Ausgleichsbank brīdī, kad tika pieņemts lēmums par ieguldījuma veikšanu, bija publisko tiesību subjekts, kas atradās Federālās Iekšlietu ministrijas uzraudzībā un kura uzraudzības padomes vairākumu veidoja Federālās valdības un federālo zemju valdību pārstāvji un Bundestāga locekļi. Deutsche Ausgleichsbank nedrīkst iegādāties citu uzņēmumu kapitāla daļas bez ministrijas, kam uzticēta uzņēmuma uzraudzība, un uzraudzības padomes iepriekšējas piekrišanas. Tāpēc valsts kontrolēja ar mātesuzņēmuma starpniecību gbb uzņēmējdarbības lēmumus arī pēc tam, kad gbb no publisko tiesību subjekta tika pārveidots par akciju sabiedrību.
(87)
Ceturtkārt, Komisija konstatē, ka Vācija 2002. gadā piekrita atbilstošiem pasākumiem attiecībā uz Vācijas attīstības bankām (12). Šie atbilstošie pasākumi attiecas arī uz Deutsche Ausgleichsbank. Kā atbilstošajos pasākumos ir noteikts, Deutsche Ausgleichsbank darbībai ir jāaprobežojas ar struktūrpolitisku, saimniecisku un sociālpolitisku pasākumu veicināšanu un publiskiem uzdevumiem, kas bankas sabiedriskajiem īpašniekiem jāveic saskaņā ar valsts mandātu. Tāpēc Komisija uzskata, ka tā rezultātā Deutsche Ausgleichsbank kļūst par valsts pārvaldes daļu un tādējādi visas Deutsche Ausgleichsbank darbības ir attiecināmas uz valsti.
(88)
Piektkārt, Komisija konstatē, ka uz ieguldījumu kapitāla daļās bez balsstiesībām, šķiet, attiecas attīstības uzdevums “mazu un vidēju uzņēmumu finansēšana” (13).
(89)
Tāpēc Komisija secina, ka šis pasākums ir attiecināms uz valsti.
(90)
Pēc Vācijas uzskata, gbb veica ieguldījumu Bike Systems kapitāla daļās bez balsstiesībām (1. pasākums) saskaņā ar tirgus nosacījumiem. Ieguldījums kapitāla daļās bez balsstiesībām riska ziņā atbilst zemākā līmeņa aizdevumam un tādējādi ir uzskatāms par augsta riska aizdevumu. Maksātnespējas vai likvidācijas procesa gadījumā ieguldījums kapitāla daļās bez balsstiesībām tiek atmaksāts pats pēdējais pēc tam, kad ir apmierināti visi pārējie prasījumi. Tādējādi risks, kas saistīts ar ieguldījumu kapitāla daļās bez balsstiesībām, ir lielāks nekā ieguldījuma veikšanai paredzēta parasta bankas aizdevuma risks, ko parasti nodrošina saskaņā ar bankas nosacījumiem. Vidējā procentu likme, ko tirgū piemēro vidēja termiņa un ilgtermiņa aizdevumiem, kas nodrošināti ar standarta garantijām, pasākuma piešķiršanas brīdī bija 6,33 %. Atlīdzībai par šādu ieguldījumu tādējādi vajadzētu ievērojami pārsniegt šo procentu likmi.
(91)
Atlīdzībai par ieguldījumu tika noteikta nemainīga likme 8,75 % apmērā un mainīga, no peļņas atkarīga likme 3,5 % apmērā (14). Vienošanās rezultātā noteiktā atlīdzības likme tādējādi pārsniedz minēto atsauces likmi.
(92)
Tomēr jānorāda, ka šā secinājuma pamatā ir pieņēmums, ka Bike Systems var atgūt savu rentabilitāti. Taču pret Bike Systems tikko bija izbeigts maksātnespējas process un apstiprināts sanācijas plāns. Uzņēmuma nākotnes perspektīvas bija neskaidras, jo bija veikta tikai ierobežota ražošanas pārstrukturēšana. Saskaņā ar 2001. gada bilanci uzņēmums šajā gadā joprojām strādāja ar zaudējumiem. Pašu kapitāls vēl joprojām bija negatīvs, kaut arī, pateicoties slēptajām rezervēm, maksātnespējas process netika uzsākts. Tādējādi Bike Systems toreizējā laikposmā ir jāuzskata par grūtībās nonākušu uzņēmumu.
(93)
Attiecībā uz nodomu vēstuli (skatīt 62. apsvērumu) Komisija vispirms konstatē, ka pirmā lēmuma pieņemšanas brīdī šī informācija nebija pieejama. Nodomu vēstules teksts tika iesniegts tikai tiesvedības laikā.
(94)
Saskaņā ar 2001. gada 6. marta nodomu vēstuli Biria GmbH pieņem zināšanai ieguldījumu kapitāla daļās bez balsstiesībām un apņemas nodrošināt, ka šā ieguldījuma derīguma laikā Bike Systems tiks vadīts un finansēts tādā veidā, lai uzņēmums varētu izpildīt savas saistības, kas izriet no ieguldījuma kapitāla daļās bez balsstiesībām.
(95)
Komisija šajā saistībā izsaka šādus apsvērumus.
(96)
Attiecībā uz mātesuzņēmuma (kas izsniedza nodomu vēstuli) finansiālo stāvokli Vācija norādīja, ka Biria GmbH apgrozījums 2001. gadā bija nenozīmīgs, proti, uzņēmums darbojās tikai kā izplatītājs citiem uzņēmumu grupas dalībniekiem (15). Attiecībā uz finansiālajiem darbības rādītājiem (16) ir minams, ka uzņēmums 1999. gadā guva nelielu peļņu pēc nodokļiem (DEM 205 000) un 2000. gadā cieta neto zaudējumus DEM 473 000 apmērā.
(97)
Ciesto zaudējumu rezultātā uzņēmuma pašu kapitāls 1999. gadā bija negatīvs. 2000. gadā tas kļuva pozitīvs, taču iemesls tam nebija uzņēmuma darbība, bet gan peļņas pārvedums no meitasuzņēmuma Sachsen Zweirad (17). Komisija konstatē, ka nodomu vēstuli neizsniedza kāds tās pašas grupas uzņēmums, kas atradās labā finansiālā stāvoklī, bet gan mātesuzņēmums, kura stāvoklis bija sliktāks.
(98)
Tāpēc Komisija secina, ka Biria GmbH (neraugoties uz to, vai uzņēmumu formāli var uzskatīt par grūtībās nonākušu uzņēmumu 1999. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu izpratnē) spētu segt iespējamās prasības, kas izriet no nodomu vēstules par ieguldījumu kapitāla daļās bez balsstiesībām vairāk nekā divu miljonu euro apmērā. Kā jau pieminēts, ir jānorāda, ka iegrāmatotie ieņēmumi 2000. gadā (pirms nodomu vēstules izsniegšanas) patiešām ir attiecināmi vienīgi uz peļņas pārvedumu no meitasuzņēmuma un nevis uz uzņēmuma saimniecisko darbību un ka bez šā peļņas pārveduma uzņēmuma pašu kapitāls būtu bijis negatīvs (tostarp parakstītais kapitāls un citi kapitāla veidi, piemēram, rezerves vai skaidrā nauda bilancē). Tāpēc ir apšaubāms, kā Biria GmbH būtu varējusi novērst Bike Systems iespējamo maksātnespēju. Rezultātā Komisija uzskata, ka šai nodomu vēstulei nav nekādas faktiskas saimnieciskas vērtības, lai kompensētu Bike Systems grūtības, un ka tādēļ tā nav uzskatāma par pilnvērtīgu nodrošinājumu, ar kuru būtu bijis iespējams samazināt atlīdzību, ko tirgus ieguldītājs būtu pieprasījis par ieguldījumu kapitāla daļās bez balsstiesībām.
(99)
Tāpēc Komisija secina, ka atlīdzība nebija riskam atbilstoša un ka ieguldījums kapitāla daļās bez balsstiesībām nenotika atbilstoši tirgus apstākļiem. Priekšrocības, ko Bike Systems guva no ieguldījuma, uzņēmums tirgus apstākļos nebūtu varējis iegūt.
(100)
Gan Bike Systems, gan Sachsen Zweirad GmbH un Biria GmbH ražo velosipēdus. Tā kā tirdzniecība ar šo produktu notiek arī pāri valstu robežām, pasākumi var kropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm.
6.3. 2. un 3. pasākums. Valsts atbalsts, kas šķietami piešķirts atbilstoši apstiprinātām atbalsta shēmām
(101)
Galvojums par labu Sachsen Zweirad GmbH apgrozāmo līdzekļu kredītam 5,6 miljonu euro apmērā (2. pasākums) un galvojums par labu Biria apgrozāmo līdzekļu kredītam 24,875 miljonu euro apmērā (3. pasākums) tika piešķirti, balstoties uz Saksijas federālās zemes Galvojumu piešķiršanas noteikumiem (18). Saskaņā ar šo Komisijas apstiprināto atbalsta shēmu ir pieļaujami galvojumi par aizdevumiem, kas pārsniedz 5 miljonus Vācijas marku (2,6 miljoni euro) un ir paredzēti jaunu ieguldījumu finansēšanai un īpašos gadījumos ieguldījumu un apgrozāmo līdzekļu papildus finansēšanai, ja tie piešķirti veselīgiem uzņēmumiem. Izņēmuma gadījumos ir pieļaujama arī konsolidācijas un pārstrukturēšanās finansēšana. Taču Komisija ir jāinformē atsevišķi par katru liela uzņēmuma pārstrukturēšanai piešķirto galvojumu.
(102)
Vācija uzskata, ka minēto noteikumu prasības ir izpildītas un galvojumi tāpēc atbilst šiem noteikumiem. Vācija uzskata, ka Sachsen Zweirad GmbH un Biria galvojumu piešķiršanas brīdī neatradās grūtībās. Galvojumus piešķīra, lai nodrošinātu apgrozāmo līdzekļu aizdevumus, kas saskaņā ar atbalsta piešķiršanas noteikumiem ir pieļaujams.
(103)
Komisija nepiekrīt, ka galvojumi būtu saderīgi ar atbalsta piešķiršanas noteikumiem, uz kuru pamata tie it kā ir piešķirti. Pretēji Vācijas viedoklim Komisija, kā tālāk sīkāk izklāstīts, uzskata, ka Sachsen Zweirad GmbH galvojuma piešķiršanas brīdī 2003. gada martā bija grūtībās nonācis uzņēmums un ka arī Biria GmbH galvojuma piešķiršanas brīdī 2003. gada decembrī bija grūtībās nonācis uzņēmums. Komisija ir atsevišķi jāinformē par katru grūtībās nonākuša uzņēmuma pārstrukturēšanai piešķirto galvojumu.
(104)
Vācija uzskata, ka uzņēmumam Sachsen Zweirad GmbH nebija neviena no grūtībās nonākuša uzņēmuma tipiskajām pazīmēm 1999. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu izpratnē. Komisija norāda, ka 1999. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 6. punktā uzskaitītās grūtībās nonākuša uzņēmuma tipiskās pazīmes ir domātas tikai kā norādes, kādos gadījumos uzņēmumu var uzskatīt par grūtībās nonākušu, un nav jāuztver kā priekšnoteikumi, kuriem jābūt izpildītiem vienlaicīgi. Sachsen Zweirad GmbH 2001. gadā strādāja ar zaudējumiem EUR 1 274 000 apmērā un 2002. gadā ar zaudējumiem EUR 733 000 apmērā. Zaudējumus uzņēmās mātesuzņēmums Biria saskaņā ar peļņas un zaudējumu pārņemšanas līgumu (Ergebnisabführungsvertrag). Apgrozījums 2002. gadā, salīdzinot ar 2001. gadu, samazinājās.
(105)
Saskaņā ar uzņēmuma 2002. gada pārskatu Sachsen Zweirad GmbH bija arī likviditātes problēmas. Piemēram, pārskatā ir nepārprotami norādīts, ka Sachsen Zweirad GmbH likviditātes situācija ir sarežģīta, kas saistīts ar lielām izmaksām par preču priekšapmaksu un grupas iekšējo izaugsmi. Saskaņā ar pārskatu uzņēmuma turpmāku pastāvēšanu varētu nodrošināta tikai tad, ja bankas būtu gatavas saglabāt vai pārstrukturēt esošās kredītlīnijas.
(106)
Pēc Vācijas uzskata nepastāvēja risks, ka privātās kredītiestādes varētu nepagarināt izsniegto kredītu termiņus. Taču tas neietekmē faktu, ka uzņēmumam bija likviditātes problēmas. Saskaņā ar uzņēmuma pārskatu lielākajai kredītu daļai atmaksas termiņš bija īsāks par pieciem gadiem, kas nav izdevīgi uzņēmējdarbības finansēšanai un paaugstina uzņēmuma risku. Turklāt īstermiņa kredītu dēļ uzņēmumam bija lieli procentu maksājumi (kaut arī 2002. gadā tie nedaudz samazinājās salīdzinājumā ar 2001. gadu), kas vēl vairāk sarežģīja uzņēmuma likviditātes stāvokli.
(107)
Tāpēc Komisija secina, ka Sachsen Zweirad GmbH galvojuma piešķiršanas brīdī bija uzskatāms par grūtībās nonākušu uzņēmumu un galvojums tādējādi jāuzskata par pārstrukturēšanas galvojumu. Tā kā par katru šāda galvojuma piešķiršanu lieliem uzņēmumiem ir atsevišķi jāziņo Komisijai, apstiprinātās valsts atbalsta shēmas nosacījumi, uz kuras pamata galvojums it kā tika piešķirts, nebija izpildīti, un tādējādi minētā atbalsta piešķiršanas shēma šim galvojumam nav piemērojama.
(108)
Biria nodibināja 2003. gada 1. oktobrī, apvienojot iepriekšējo Biria AG ar meitasuzņēmumu Sachsen Zweirad GmbH.
(109)
Vācija uzskata, ka Biria skaidri jānošķir no iepriekšējās Biria AG un Sachsen Zweirad GmbH, jo apvienošanās rezultātā ir radies jauns uzņēmums. Tāpēc jautājums par to, vai šis uzņēmums galvojuma piešķiršanas brīdī 2004. gada 9. decembrī atradās grūtībās, būtu jāizskata, balstoties uz jaunizveidotā uzņēmuma sākotnējo bilanci. Sākotnējā bilance rāda, ka Biria GmbH nav uzskatāms par grūtībās nonākušu uzņēmumu.
(110)
Komisija nepiekrīt šiem argumentiem. Jaunizveidoto uzņēmumu Biria GmbH nevar nošķirt no iepriekšējiem Biria AG un Sachsen Zweirad GmbH, jo tas ir radies abu iepriekšējo uzņēmumu apvienošanās rezultātā. Pretējā gadījumā varētu viegli izvairīties no grūtībās nonākuša uzņēmuma apzīmējuma, apvienojot uzņēmumus vai dibinot jaunus. Arī iepriekšējā Biria AG 2002. gadā strādāja ar zaudējumiem, un tai tāpat kā Sachsen Zweirad GmbH bija likviditātes problēmas. Biria GmbH pārņēma visus iepriekšējās Biria AG un Sachsen Zweirad GmbH parādus un saistības. Turklāt Biria GmbH pieder tie paši aktīvi un tā veic to pašu uzņēmējdarbību, ko iepriekšējā Biria AG un Sachsen Zweirad GmbH. Tāpēc Komisija uzskata, ka Biria GmbH pārņēma arī iepriekšējās Biria AG un Sachsen Zweirad GmbH grūtības.
(111)
Saskaņā ar Vācijas sniegto informāciju Sachsen Zweirad GmbH apvienošanās procesā bija ekonomiski spēcīgākā pozīcijā. Tā kā Sachsen Zweirad GmbH nav atradusies grūtībās, nevar automātiski pieņemt, ka jaunā Biria GmbH ir atradusies grūtībās. Pretēji Vācijas uzskatam Komisija ir pārliecināta, ka Sachsen Zweirad GmbH atradās grūtībās. Tādējādi jaunā Biria GmbH“pārmantoja” arī Sachsen Zweirad GmbH grūtības.
(112)
Saskaņā ar uzņēmuma 2003. gada pārskatu Biria grupas pārstrukturēšana un reorganizācija turpinājās 2003. gadā. Procesu uzsāka jau 2002. gadā, un tas paredzēja grupas finansējuma pārstrukturēšanu. Balstoties uz Saksijas federālās zemes piešķirto galvojumu aizdevumam 24,875 miljonu euro apmērā, Biria grupa izstrādāja jaunu koncepciju savas darbības vidēja termiņa finansējumam. Jaunajā finansējuma koncepcijā bija paredzēts arī ievērojami pielāgot procentu likmes un tādējādi samazināt lielos procentu maksājumus.
(113)
Vienlaicīgi tika reorganizēta arī sadarbība ar bankām. Trīs bankas piekrita atteikties no saviem prasījumiem EUR 8 567 000 apmērā - tas šķiet ievērojami vairāk nekā 50 % no visiem šo banku prasījumiem - apmaiņā pret tūlītēju pārpalikušo saistību nomaksu. Tādējādi aizdevums, kas tika segts ar 80 % galvojumu, kas veido 3. pasākumu, sastāv no 8 miljonu euro aizdevuma apgrozāmo līdzekļu parādu dzēšanai, 7,45 miljonu euro kredītlīnijas norēķinu kontam (Kontokorrentlinie) un 9,425 miljonu euro kredītlīnijas sezonas izdevumu segšanai.
(114)
Uzņēmumam Biria galvojuma piešķiršanas brīdī tātad bija ievērojamas likviditātes problēmas un tādējādi uzņēmums bija grūtībās. Šo novērtējumu apstiprina fakts, ka trīs bankas atteicās no Biria darbības finansēšanas un pat piekrita atteikties no lielas daļas savu prasījumu, ja vien pārpalikušie prasījumi tiek nekavējoties dzēsti. Tas norāda, ka bankām bija pamatotas šaubas, ka Biria spēs samaksāt savus parādus un ir uzskatāms par rentablu uzņēmumu.
(115)
Vācija iebilst, ka bankas pārtrauca finansējumu tikai savas darbības stratēģijas maiņas dēļ. Komisija konstatē, ka bankas atteicās no, iespējams, apmēram 50 % savu prasījumu. Pat tad, ja finansējuma pārtraukšana bija saistīta ar banku stratēģijas izmaiņām, tā ir pazīme, ka bankas vairs necerēja uz aizdevumu pilnīgu atmaksu.
(116)
Tāpēc Komisija secina, ka Biria galvojuma piešķiršanas brīdī bija uzskatāms par grūtībās nonākušu uzņēmumu un galvojums tādējādi jāuzskata par pārstrukturēšanas galvojumu. Tā kā par katru šāda galvojuma piešķiršanu lieliem uzņēmumiem ir atsevišķi jāziņo Komisijai un Biria galvojuma piešķiršanas brīdī bija liels uzņēmums, apstiprinātās valsts atbalsta shēmas nosacījumi, uz kuras pamata galvojums it kā tika piešķirts, nebija izpildīti, un tādējādi minētā atbalsta piešķiršanas shēma šim galvojumam nav piemērojama.
(117)
Galvojumus, kas šeit apzīmēti kā 2. un 3. pasākums, piešķīra Saksijas federālā zeme, tādējādi galvojumu izcelsme ir valsts līdzekļi un tie ir attiecināmi uz valsti.
(118)
Turklāt pasākumam jābūt tādam, kas atbalsta saņēmējam sniedz priekšrocības. Komisija uzskata, ka abi minētie galvojumi sniedza nepamatotas priekšrocības uzņēmumiem Sachsen Zweirad GmbH un Biria GmbH (tagad - Biria AG).
(119)
Komisijas paziņojuma par EK līguma 87. un 88.panta piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā (19) (turpmāk “paziņojums par garantijām”) 2.2. un 3.2. punktā izklāstīto iemeslu dēļ aizņēmējs iegūst priekšrocību, ja tam par galvojumu nav jāmaksā tirgus cena. Dažos gadījumos aizņēmējs, ja tas ir finansiālās grūtībās nonācis uzņēmums, neatrastu finanšu iestādi, kas būtu gatava tam izsniegt aizdevumu bez valsts garantijas.
(120)
Apskatāmajā gadījumā galvojumus izsniedza aizdevumiem, kurus piešķīra grūtībās nonākušam uzņēmumam, pie tam galvotājam (valstij) netika maksāta tirgus cena.
(121)
Paziņojuma par garantijām 3.2. punktā Komisija izklāsta šādus četrus nosacījumus, kuriem visiem jābūt izpildītiem, lai izslēgtu valsts atbalsta esamību garantijas veidā:
1)
aizņēmējam nav finansiālu grūtību;
2)
garantijas apjomu var noteikt tās izsniegšanas brīdī;
3)
garantija aptver ne vairāk par 80 % no nenomaksātā aizdevuma;
4)
par garantiju tiek maksāta uz tirgu orientēta cena.
(122)
Piemērojusi šos nosacījumus apskatāmajā gadījumā, Komisija vispirms konstatē, ka Sachsen Zweirad GmbH un Biria galvojumu piešķiršanas brīdī bija grūtībās nonākuši uzņēmumi.
(123)
Par galvojumiem netika samaksātas prēmijas, un galvojumus izsniedza aizdevumiem grūtībās nonākušam uzņēmumam. Tikai tas fakts vien, ka par galvojumiem netika maksāta tirgus cena, norāda, ka pasākumu rezultātā uzņēmumiem Sachsen Zweirad GmbH un Biria tika sniegtas priekšrocības. Komerciālu klientu tirgū nepastāv galvojumi, par kuriem nav jāmaksā uz tirgu orientēta prēmija. Tas tā vēl jo vairāk ir tad, ja runa ir par galvojumiem grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, kas savus aizdevumus, iespējams, nevar atmaksāt.
(124)
Tāpēc, vadoties pēc paziņojuma par garantijām loģikas, var secināt, ka galvojums ir uzskatāms par valsts atbalstu.
(125)
Tādēļ Komisija secina, ka galvojumi sniedza priekšrocības Sachsen Zweirad GmbH un Biria GmbH (šobrīd Biria AG), jo tirgus apstākļos neviens no uzņēmumiem nebūtu saņēmis šos galvojumus ar tādiem pašiem nosacījumiem.
(126)
To pašu iemeslu dēļ, kas jau izklāstīti 100. apsvērumā, 2. un 3. pasākums var kropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību.
6.4. Secinājums par valsts atbalsta esamību
(127)
Tāpēc Komisija secina, ka ieguldījums kapitāla daļās bez balsstiesībām un abi galvojumi ir uzskatāmi par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē un abi galvojumi nav izsniegti saskaņā ar apstiprinātu valsts atbalsta piešķiršanas shēmu. Visi trīs pasākumi ir jauns valsts atbalsts un ir atbilstoši jāizvērtē.
6.5. Valsts atbalsta elementa aprēķins
(128)
Saskaņā ar paziņojuma par garantijām 4.1. punktu tiek uzskatīts, ka individuāla garantija vai garantiju shēma ietver valsts atbalstu, ja tā neatbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam. Tādējādi valsts atbalsta elements jāizsaka kvantitatīvi, lai pārbaudītu, vai atbalstu var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar kādu no izņēmumiem attiecībā uz valsts atbalstu. Tāpēc pirms valsts atbalsta saderīguma pārbaudes Komisijai vispirms jāaprēķina valsts atbalsta elements.
(129)
Paziņojumā par garantijām Komisija ir noteikusi vispārējus principus valsts atbalsta elementa aprēķinam.
(130)
Komisija uzskata, ka valsts garantijā ietvertais atbalsta elements principā var veidot visu pamatā esošā aizdevuma summu, ja atbalsta saņēmējs pats nespēj piekļūt finanšu tirgiem (skatīt paziņojuma par garantijām 2.2. punktu un 4.1. punkta a) apakšpunktu).
(131)
Valsts atbalsta elementa aprēķināšanas noteikumi ir izklāstīti paziņojuma par garantijām 4.1. punktā (Vispārīgs raksturojums), 4.2. punktā (Atbalsta elements individuālās garantijās) un 4.4. punktā (Atbalsta elements garantiju shēmās). Komisija turpmāk tekstā izmantos šos noteikumus, attiecinot tos uz konkrēto gadījumu.
(132)
Paziņojuma par garantijām 4.2. punktā ir noteikts, ka gadījumā, ja salīdzinājumam nevar izmantot tirgus prēmiju, ir savstarpēji jāsalīdzina aizdevuma kopējās finansēšanas izmaksas, kuras rastos, lai saņemtu tirgū šo aizdevumu ar garantiju un bez garantijas (t. i., ir jāsalīdzina līdzīga aizdevuma bez garantijas procentu likme ar procentu likmi, kam pieskaitīta garantijas prēmija par aizdevumu ar valsts garantiju).
(133)
Daudzos gadījumos šāda tirgus procentu likme nav pieejama. Tāpēc Komisija savos paziņojumos par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodi ir izstrādājusi metodi, kuru paziņojuma par garantijām 4.2. punktā minēto iemeslu dēļ var izmantot, lai aprēķinātu tirgus procentu likmi aizstājošu lielumu.
(134)
Saskaņā ar 1997. gada paziņojumu par atsauces likmi Komisija nosaka atsauces likmi, kurai ir jāatspoguļo tirgū piemērojamās procentu likmes vidējais līmenis vidēja termiņa un ilgtermiņa aizdevumiem, kas nodrošināti ar standarta garantijām. Turklāt 1997. gada paziņojumā par atsauces likmi ir norādīts, ka šī atsauces likme ir minimālā likme, ko var palielināt īpaša riska gadījumos (piemēram, uzņēmums grūtībās vai tad, ja nav iesniegti nodrošinājumi, kurus bankas parasti pieprasa). Šādos gadījumos piemaksa var sasniegt 400 vai vairāk bāzes punktu. 1997. gada paziņojumā par atsauces likmi nav paskaidrots, vai drīkst skaitīt kopā riska prēmijas, kas paredzētas, lai ņemtu vērā dažādus riskus. Šādas summēšanas iespēja netiek izslēgta, taču Komisijai savā lēmumā jāpamato dažādu riska prēmiju summēšanai izmantotā metode, balstoties uz finanšu tirgos izmantoto metožu novērtējumu (20).
(135)
Deloitte&Touche Wirtschaftsprüfungsgesellschaft GmbH 2004. gadā veica pētījumu Eiropas Komisijas Konkurences ģenerāldirektorāta uzdevumā (turpmāk “pētījums”). Pamatojoties uz empīriskiem apsekojumiem, pētījumā (21) cita starpā tika noteiktas riska prēmijas, kas bija konstatējamas tirgū saistībā ar dažāda riska kategoriju uzņēmumiem un darījumiem ar dažādiem nodrošinājumiem. Pētījumā ir viennozīmīgi izklāstīts, ka dažādu riska aspektu (aizņēmēja kredītspēja, nodrošinājumi) apvienojums izpaužas dažādās bāzes likmei pieskaitāmās piemaksās.
(136)
Balstoties uz pētījumu, Komisija paziņojumā par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodes pārskatīšanu (22) (turpmāk “2008. gada paziņojums par atsauces likmi”) ir vēl vairāk pilnveidojusi savu pieeju, ko izmanto, lai aprēķinātu atbalsta elementu aizdevumos. 2008. gada paziņojumā par atsauces likmi ir atspoguļota pētījumā izmantotā pieeja, proti, bāzes likmei piemēro piemaksas atkarībā no uzņēmuma kredītspējas un sniegtajiem nodrošinājumiem.
(137)
Turklāt Komisija uzskata, ka atbalsta elementa noteikšana novērtējamos pasākumos ir saistīta ar valsts atbalsta koncepciju. Saskaņā ar Vispārējās tiesas praksi nav šaubu, ka jautājums par to, vai atbalsts uzskatāms par valsts atbalstu Līguma nozīmē, ir jāatbild, balstoties uz objektīviem faktoriem, kas jānovērtē tajā brīdī, kad Komisija pieņem savu lēmumu (23).
(138)
Šā iemesla dēļ Komisija uzskata, ka 2008. gada paziņojums par atsauces likmi ir piemērots pamats atbalsta elementa aprēķinam; tāpēc Komisija turpmāk tekstā novērtēs atbalsta elementu apskatāmajos pasākumos, balstoties uz šo paziņojumu.
(139)
Komisija uzskata, ka valsts atbalsta elements ieguldījumā kapitāla daļās bez balsstiesībām ir starpība starp to atlīdzību, ko Bike Systems būtu bijis jāmaksā brīvajā tirgū par šāda veida ieguldījumu, un faktiski samaksāto atlīdzību. Tā kā Bike Systems ieguldījuma veikšanas brīdī atradās grūtībās un tā kā ar šo ieguldījumu saistītais risks bija augsts, atbalsta elements var sasniegt 100 % no ieguldījuma summas, jo tirgus ekonomikas apsvērumu vadīts ieguldītājs šādu ieguldījumu, iespējams, vispār nebūtu veicis (24).
(140)
Komisija uzskata, ka ieguldījums kapitāla daļās bez balsstiesībām nav aizdevums, taču to var salīdzināt ar īpaši augstas riska pakāpes aizdevumu, jo maksātnespējas gadījumā tas ir zemas prioritātes prasījums, kas ierindojas aiz visiem pārējiem prasījumiem, tostarp subordinētiem aizdevumiem.
(141)
Kā norādīts 92. apsvērumā, Bike Systems stāvoklis pēc Komisijas uzskata ir jāvērtē kā nedrošs, ņemot vērā, ka pret uzņēmumu tikko bija izbeigts maksātnespējas process. Uzņēmuma nākotnes perspektīvas bija neskaidras, jo bija veikta tikai ierobežota ražošanas pārstrukturēšana. Kā norādīts 92. apsvērumā, uzņēmums tādējādi ir uzskatāms par grūtībās nonākušu. Turklāt ieguldījums daļās bez balsstiesībām netika nodrošināts, kas palielina saistību neizpildes risku. Tāpēc Komisija uzskata, ka galvojums ir uzskatāms par darījumu ar “zemu” nodrošinājumu 2008. gada paziņojuma par atsauces likmi izpratnē. Papildus trūkstošiem nodrošinājumiem ir jānorāda, ka ieguldījums kapitāla daļās bez balsstiesībām maksātnespējas gadījumā ir zemākas prioritātes prasījums par visiem pārējiem aizdevumiem, kas vēl vairāk palielina saistību neizpildes risku. Pēc Komisijas domām šis apstāklis jāuzskata par papildu riska faktoru saistībā ar trūkstošiem pietiekamiem nodrošinājumiem, jo zemais nodrošinājums palielina risku, ka aizņēmēja maksātnespējas gadījumā aizdevēja prasījumu nav iespējams tieši segt, pārdodot nodrošinājumus, savukārt prasījuma zemāka prioritāte nozīmē to, ka maksātnespējas gadījumā aizdevējs savus prasījumus varēs segt tikai pēc pārējiem aizdevējiem un tādējādi viņš, iespējams, neatgūs neko.
(142)
Komisija uzskata, ka, tā kā Bike Systems pasākuma piešķiršanas brīdī atradās grūtībās, uz uzņēmumu ir jāattiecina kredītkategorija ar vērtējumu “slikts”. 2008. gada paziņojumā par atsauces likmi ir noteikts, ka šādas kredītkategorijas uzņēmumiem ar zemu nodrošinājumu varētu būt vajadzīga piemaksa līdz pat 1 000 bāzes punktu apmērā, lai izslēgtu valsts atbalsta esamības iespēju. Komisija uzskata, ka piemaksa 1 000 bāzes punktu apmērā ir attaisnota, ņemot vērā nodrošinājumu trūkumu un zemo prioritāti ieguldījumam kapitāla daļās bez balsstiesībām.
(143)
Tādējādi valsts atbalsta elements ieguldījumā kapitāla daļās bez balsstiesībām ir starpība starp atsauces likmi, kurai pievienoti 1 000 bāzes punkti, un atlīdzību, kas bija jāmaksā par ieguldījumu kapitāla daļās bez balsstiesībām.
(144)
Komisija uzskata, ka atlīdzības mainīgo 3,5 % likmi valsts atbalsta elementa aprēķinā var ņemt vērā tikai daļēji, jo tā bija atkarīga no peļņas. Taču uzņēmums atradās sliktā stāvoklī, un peļņas izredzes bija neskaidras. Tāpēc Komisija uzskata par pamatotu, ka vērā tiek ņemta tikai puse no mainīgās atlīdzības likmes, proti, 1,75 %. Aprēķinot valsts atbalsta elementu, kā faktiskā atlīdzība tādēļ ir jāņem vērā 8,75 % nemainīgā likme un puse no 3,5 % mainīgās likmes, kas atbilst kopējai atlīdzībai 10,5 % apmērā. Valsts atbalsta elements tādējādi ir līdzvērtīgs starpībai starp atsauces likmi, kurai pievienoti 1 000 bāzes punkti, un atlīdzību 10,5 % apmērā.
(145)
Pateicoties 2. un 3. pasākumā aprakstītajiem galvojumiem, Sachsen Zweirad GmbH un Biria GmbH varēja saņemt finansiāli izdevīgākus aizdevuma nosacījumus nekā parasti finanšu tirgos pieņemts. Valsts atbalsta elements 2. pasākuma galvojumā un 3. pasākuma galvojumā atbilst starpībai starp procentu likmi, ko Sachsen Zweirad GmbH un Biria GmbH būtu jāmaksā par aizdevumu tirgus apstākļos (t. i., bez galvojuma), un aizdevuma faktisko procentu likmi. Šī starpība varētu atbilst prēmijai, ko tirgus ekonomikas apsvērumu vadīts galvotājs būtu pieprasījis par šiem galvojumiem. Tā kā Sachsen Zweirad GmbH un Biria GmbH galvojumu un atbilstošo aizdevumu piešķiršanas brīdī atradās grūtībās, valsts atbalsta elements var sasniegt pat 100 % no galvojumu apmēra, jo bez galvojuma neviens kreditors aizdevumu nebūtu piešķīris (25).
(146)
Komisija uzskata, ka īpaši zemo piedāvāto nodrošinājumu dēļ aizdevums un galvojums par labu Sachsen Zweirad GmbH bija saistīti ar papildu risku. Sachsen Zweirad GmbH izsniegtā aizdevuma galvojums bija nodrošināts tikai ar citu tās pašas grupas uzņēmumu galvojumu, uzņemoties saistības kā pašam parādniekam (selbstschuldnerische Bürgschaft). Šādu galvojumu ekonomiskā vērtība ir ļoti zema. Tāpēc Komisija uzskata, ka galvojums ir uzskatāms par darījumu ar “zemu” nodrošinājumu 2008. gada paziņojuma par atsauces likmi izpratnē.
(147)
Attiecībā uz Biria GmbH piešķirto aizdevumu un galvojumu ir jāatzīmē, ka šajā gadījumā piedāvātajiem nodrošinājumiem bija augstāka ekonomiskā vērtība nekā Sachsen Zweirad GmbH piešķirtā galvojuma nodrošinājumiem. Taču nodrošinājumi tik un tā bija mazāki par to, kādi parasti tiek pieprasīti. Galvojums par labu Biria GmbH ir nodrošināts ar pirmās kārtas ķīlu 15 miljonu euro apmērā uz uzņēmumam Bike Systems piederošo īpašumu. Taču tā ir otrās kārtas ķīla, jo ar to pašu īpašumu iepriekš ir nodrošināts cits aizdevums 2 miljonu euro apmērā. Šī ķīla tādējādi sedza tikai nedaudz vairāk par 50 % no kopējās aizdevuma summas. Tomēr nav informācijas par to, cik liela būtu ķīlas pareizā likvidācijas vērtība. Pārējo nodrošinājumu - ķīlas, prasījumu cesijas, grupas uzņēmumiem piederošo preču komercķīlas un Biria GmbH īpašnieka galvojums, uzņemoties saistības kā pašam parādniekam - ekonomiskā vērtība bija neliela. Komisija uzskata, ka, neraugoties uz piešķirtajiem nodrošinājumiem, galvojums ir uzskatāms par darījumu ar “zemu” nodrošinājumu 2008. gada paziņojuma par atsauces likmi izpratnē.
(148)
Kā minēts iepriekš, Biria GmbH un Sachsen Zweirad GmbH galvojumu piešķiršanas brīdī atradās grūtībās, tādējādi uz uzņēmumiem jāattiecina kredītkategorija ar vērtējumu “slikts”. 2008. gada paziņojumā par atsauces likmi ir noteikts, ka zemu nodrošinājumu gadījumā piemērojamā piemaksa šajā kredītkategorijā var sasniegt 1 000 bāzes punktus, lai izslēgtu valsts atbalsta esamības iespēju. Komisija uzskata, ka Sachsen Zweirad GmbH gadījumā, ņemot vērā zemos nodrošinājumus, attaisnota ir piemaksa 800 bāzes punktu apmērā. Biria GmbH sniedza nedaudz labākus nodrošinājumus. Tāpēc attaisnota ir piemaksa 700 bāzes punktu apmērā. Abiem uzņēmumiem piemērojamā, zemākā piemaksa (salīdzinājumā ar ieguldījumu kapitāla daļās bez balsstiesībām) ir izskaidrojama ar šā ieguldījuma zemāko kredītvērtējumu.
(149)
Valsts atbalsta elements galvojumā par labu Sachsen Zweirad GmbH (2. pasākums) ir līdzvērtīgs starpībai starp atsauces likmi, kurai pieskaitīti 800 bāzes punkti, un kopējām finansējuma izmaksām (aizdevuma procentu likme kopā ar iespējamām prēmijām par galvojumu), par kurām nodrošinātais aizdevums tika piešķirts.
(150)
Līdzīgā kārtā valsts atbalsta elements galvojumā par labu Biria GmbH (3. pasākums) ir starpība starp atsauces likmi, kurai pieskaitīti 700 bāzes punkti, un kopējām finansējuma izmaksām (aizdevuma procentu likme kopā ar iespējamām prēmijām par galvojumu), par kurām nodrošinātais aizdevums tika piešķirts.
6.6. Izņēmumi saskaņā ar LESD 107. panta 2. un 3. punktu
(151)
LESD 107. panta 2. un 3. punktā ir paredzēti izņēmumi no vispārējā valsts atbalsta aizlieguma, kas noteikts 107. panta 1. punktā.
(152)
LESD 107. panta 2. punktā paredzētie izņēmumi šajā gadījumā nav piemērojami, jo valsts atbalsta pasākumi nav sociāla palīdzība un nav piešķirti atsevišķiem patērētājiem. Tāpat tie nav piešķirti, lai atlīdzinātu kaitējumu, ko nodarījušas dabas katastrofas vai ārkārtēji notikumi, un tie nav piešķirti tautsaimniecībai Vācijas Federatīvās Republikas apvidos, kurus iespaidojusi Vācijas sadalīšana.
(153)
LESD 107. panta 3. punkta b) un d) apakšpunktā ietvertie izņēmuma noteikumi arī nav piemērojami. Tie attiecas uz atbalstu, kas veicina kāda svarīga projekta īstenojumu kopējās interesēs, kā arī uz atbalstu, kas veicina kultūru un kultūras mantojuma saglabāšanu.
(154)
Tādējādi paliek tikai izņēmuma noteikumi, kas ietverti LESD 107. panta 3. punkta a) un c) apakšpunktā un Kopienas pamatnostādnēs, kas pieņemtas uz minēto apakšpunktu pamata.
(155)
Komisija vispirms konstatē, ka Bike Systems atrodas reģionā, kam ir tiesības saņemt reģionālo atbalstu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu. Taču Vācija, neraugoties uz Komisijas šaubām, kas izteiktas, uzsākot formālās izmeklēšanas procedūru, nav sniegusi nekādu informāciju par to, ka būtu izpildīti reģionālā ieguldījuma atbalsta piešķiršanas priekšnoteikumi, kas paredzēti pamatnostādnēs par reģionālo atbalstu (26).
(156)
Kopienas pamatnostādnēs ir paredzēti vēl citi izņēmuma noteikumi. Tā kā valsts atbalstu piešķīra 2001. gada martā, piemērojamas ir 1999. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes. Komisijai nav informācijas, ka valsts atbalstu varētu uzskatīt par saderīgu ar LESD, pamatojoties uz šīm pamatnostādnēm. Pārstrukturēšanas valsts atbalsta piešķiršana saskaņā ar 1999. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm ir iespējama tikai tad, ja tiek īstenots pamatots pārstrukturēšanās plāns, turklāt ir jāizvairās no konkurences nesamērīgas kropļošanas, un valsts atbalstam jābūt ierobežotam līdz minimumam. Neraugoties uz šaubām, kuras Komisija izteica, uzsākot formālās izmeklēšanas procedūru, Vācija nav iesniegusi nekādu informāciju, ka minētie priekšnoteikumi būtu izpildīti. Komisija secina, ka 1999. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēs paredzētie priekšnoteikumi nav izpildīti.
(157)
Apskatāmajam pasākumam nevar piemērot nevienu no pārējām pamatnostādnēm un regulām, kuras cita starpā piemērojamas valsts atbalstam pētniecības un attīstības, vides aizsardzības, nodarbinātības, izglītības un riska kapitāla jomās, kā arī valsts atbalstam mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Tā kā pasākuma mērķis nav kopīgu interešu īstenošana, valsts atbalsts ir atzīstams par darbības atbalstu, kas ir nesaderīgs ar LESD.
(158)
Komisija konstatē, ka Sachsen Zweirad GmbH un Biria GmbH atrodas reģionā, kas saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu ir atbalstāms reģions. Taču minētajā apakšpunktā ietvertie izņēmuma noteikumi, tāpat kā LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta noteikumi šajā gadījumā nav piemērojami, jo Sachsen Zweirad GmbH un Biria GmbH atradās grūtībās un valsts atbalsta pasākumu mērķis nebija konkrētā reģiona ekonomiskās attīstības veicināšana.
(159)
Komisija secina, ka šajā gadījumā varētu piemērot tikai Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai. Tā kā valsts atbalstu piešķīra 2003. gada martā un 2003. gada decembrī, piemērojamas ir 1999. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes.
(160)
Valsts atbalsta piešķiršana saskaņā ar šīm pamatnostādnēm ir iespējama tikai tad, ja tiek īstenots pārstrukturēšanas plāns, kura īstenošanas termiņam jābūt iespējami ierobežotam un ar kuru samērīgā termiņā atjauno uzņēmuma ilgtermiņa ienesīgumu, pamatojoties uz reāliem pieņēmumiem par turpmākajiem darbības apstākļiem. Neskatoties uz šaubām, kuras Komisija izteica, uzsākot formālās izmeklēšanas procedūru, Vācija nav iesniegusi nekādu informāciju, ka galvojumi būtu piešķirti, pamatojoties uz atbilstošu pārstrukturēšanas plānu, kas varētu atjaunot grupas ienesīgumu.
(161)
Turklāt ir jāveic pasākumi, kas pēc iespējas mazinātu valsts atbalsta nelabvēlīgo ietekmi uz konkurentiem. Lielākoties tas nozīmē, ka uzņēmums pēc pārstrukturēšanās procesa beigām ierobežo savu klātbūtni tirgū vai tirgos. Komisijai nav informācijas par konkrēto tirgu un Biria grupas daļu šajā tirgū. Tāpat Komisijai nav informācijas par iespējamiem kompensācijas pasākumiem, kas ierobežotu uzņēmuma klātbūtni tirgū. Gluži pretēji šķiet, ka Biria grupa 2001. gadā, pārņemot Checker Pig un Bike Systems, ir paplašinājusies.
(162)
Valsts atbalsta apmērs saskaņā ar 1999. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm nedrīkst pārsniegt pārstrukturēšanai obligāti nepieciešamo minimumu, ņemot vērā uzņēmuma un tā īpašnieku rīcībā esošos finanšu līdzekļus. Turklāt valsts atbalsta saņēmējam pašam ir ievērojami jāpiedalās pārstrukturēšanās plāna īstenošanā, ieguldot savus finanšu līdzekļus vai tirgus apstākļos piesaistot svešu kapitālu. Tā kā valsts atbalstu nepiešķīra uz pārstrukturēšanas plāna pamata, Komisijai nav informācijas ne par atbalsta saņēmēja līdzdalības apjomu, ne arī par to, vai valsts atbalsts nepārsniedza nepieciešamo minimumu.
(163)
Saskaņā ar 1999. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm pārstrukturēšanas atbalstu drīkst piešķirt tikai vienu reizi. Ja uzņēmums vienreiz jau ir saņēmis pārstrukturēšanas atbalstu un kopš pārstrukturēšanas ir pagājuši mazāk nekā 10 gadi, Komisija parasti apstiprina atkārtota pārstrukturēšanas atbalsta piešķiršanu tikai ārkārtējos un neparedzamos apstākļos.
(164)
Sachsen Zweirad GmbH 1996. gada aprīlī un 1998. gada martā, pamatojoties uz apstiprinātu valsts atbalsta piešķiršanas shēmu, saņēma pārstrukturēšanas atbalstu EUR 1 278 200 apmērā, kas izpaudās kā publisks ieguldījums kapitāla daļās. Tā kā kopš Sachsen Zweirad GmbH pārstrukturēšanas pabeigšanas ir pagājuši mazāk nekā 10 gadi un Komisijai nekādi ārkārtēji un neparedzami apstākļi nav zināmi, ir pārkāpts atbalsta vienreizējas piešķiršanas princips, izsniedzot abus galvojumus.
(165)
Komisija secina, ka 1999. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēs paredzētie priekšnoteikumi nav izpildīti.
(166)
Turklāt Komisija uzskata, ka 2. un 3. pasākumam nevar piemērot nevienu no pārējām Kopienas pamatnostādnēm un regulām, kuras cita starpā piemērojamas valsts atbalstam pētniecības un attīstības, vides aizsardzības, nodarbinātības, izglītības un riska kapitāla jomās, kā arī valsts atbalstam mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Tā kā pasākumu mērķis nav kopīgu interešu īstenošana, valsts atbalsts ir atzīstams par darbības atbalstu, kas ir nesaderīgs ar LESD.
VII. SECINĀJUMS
(167)
Tāpēc Komisija secina, ka gbb ieguldījums Bike Systems EUR 1 070 732 apmērā, kā arī galvojums par labu Sachsen Zweirad GmbH 80 % apmērā no 5,6 miljonu euro aizdevuma un galvojums par labu Biria GmbH (vēlāk Biria AG) 80 % apmērā no EUR 24 875 000 aizdevuma ir valsts atbalsts un neatbilst priekšnoteikumiem par saderību ar iekšējo tirgu.
(168)
Saskaņā ar 14. panta 1. punktu Regulā (EK) Nr. 659/1999 Komisijas pienākums ir pieprasīt atgūt no atbalsta saņēmēja šo ar iekšējo tirgu nesaderīgo atbalstu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Vācijas valsts atbalsts par labu Bike Systems GmbH & Co. Thüringer Zweiradwerk KG (šobrīd MB System), Sachsen Zweirad GmbH un Biria GmbH (vēlāk Biria AG un šobrīd MB Immobilien) nav saderīgs ar iekšējo tirgu. Valsts atbalsts ietvēra šādus pasākumus:
a)
1. pasākums - ieguldījums kapitāla daļās bez balsstiesībām uzņēmumā Bike Systems GmbH & Co. Thüringer Zweiradwerk KG (šobrīd MB System) EUR 2 070 732 apmērā. Valsts atbalsta elements atbilst starpībai starp atsauces likmi, kurai pieskaitīti 1 000 bāzes punkti, un atlīdzību par ieguldījumu kapitāla daļās bez balsstiesībām (fiksētā procentu likme plus 50 % no mainīgās procentu likmes);
b)
2. pasākums - galvojums EUR 4 480 000 apmērā par labu Sachsen Zweirad GmbH (vēlāk Biria AG, šobrīd MB Immobilien). Valsts atbalsta elements atbilst starpībai starp atsauces likmi, kurai pieskaitīti 800 bāzes punkti, un kopējām finansējuma izmaksām (aizdevuma procentu likme kopā ar iespējamām prēmijām par galvojumu), par kurām nodrošinātais aizdevums tika piešķirts;
c)
3. pasākums - galvojums EUR 19 900 000 apmērā par labu Biria GmbH (vēlāk Biria AG, šobrīd MB Immobilien). Valsts atbalsta elements atbilst starpībai starp atsauces likmi, kurai pieskaitīti 700 bāzes punkti, un kopējām finansējuma izmaksām (aizdevuma procentu likme kopā ar iespējamām prēmijām par galvojumu), par kurām nodrošinātais aizdevums tika piešķirts.
2. pants
1. Vācija atprasa no atbalsta saņēmēja 1. pantā minēto atbalstu.
2. Valsts atbalsta atgūšana notiek nekavējoties saskaņā ar valsts tiesību aktos paredzētajām procedūrām, ciktāl tās dara iespējamu nekavējošu šā lēmuma faktisku izpildi.
3. Atgūstamā summa ietver procentus, kurus aprēķina no dienas, kad atbalsts nodots saņēmēja rīcībā, līdz atbalsta faktiskajai atgūšanas dienai.
4. Procentus aprēķina pēc salikto procentu formulas saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 794/2004 (27) 5. nodaļu.
5. Vācija no šā lēmuma izziņošanas dienas atceļ visus nesamaksātos 1. pantā minētā atbalsta maksājumus.
3. pants
1. Lēmuma 1. pantā minētais atbalsts tiek atgūts nekavējoties un efektīvi.
2. Vācija nodrošina, ka šis lēmums tiek īstenots četru mēnešu laikā pēc tā izziņošanas dienas.
4. pants
1. Divu mēnešu laikā pēc šā lēmuma izziņošanas Vācija iesniedz Komisijai šādu informāciju:
a)
kopējā no saņēmēja atgūstamā summa (sākotnējā summa ar procentiem);
b)
sīks apraksts par jau veiktajiem un plānotajiem pasākumiem šā lēmuma izpildei;
c)
dokumenti, kas apliecina, ka atbalsta saņēmējiem ir izdots rīkojums atmaksāt atbalstu.
2. Vācija informē Komisiju par savu pasākumu īstenošanas gaitu šā lēmuma izpildei, kamēr nav pabeigta 1. pantā minētā atbalsta atgūšana. Pēc Komisijas pieprasījuma Vācija nekavējoties iesniedz informāciju par pasākumiem, kas jau ir veikti un plānoti, lai izpildītu šo lēmumu. Turklāt Vācija sniedz sīku informāciju par atbalsta summām un procentiem, ko atbalsta saņēmējs jau ir atmaksājis.
5. pants
Šis lēmums ir adresēts Vācijas Federatīvajai Republikai.
Briselē, 2010. gada 14. decembrī