NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 258/2011
ze dne 16. března 2011
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz keramických obkládaček pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) Evropská komise (dále jen „Komise“) dne 19. června 2010 informovala o zahájení antidumpingového řízení ve věci dovozu keramických obkládaček pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“ nebo „dotčená země“) do Unie.
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo Sdružení výrobců evropských keramických obkládaček (European Ceramic Tile Manufacturers’ Federation, CET) (dále jen „žadatelé“) jménem 69 výrobců představujících více než 30 % celkové výroby keramických obkládaček v Unii. Podnět obsahoval přímé důkazy o dumpingu zmíněného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise oficiálně uvědomila žadatele, jiné známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v Číně a zástupce Číny, známé dovozce a uživatele. Komise rovněž uvědomila výrobce ve Spojených státech amerických (dále jen „USA“), Nigérii, Brazílii, Turecku, Indonésii a Thajsku, jelikož tyto země byly považovány za možné srovnatelné země. Zúčastněné strany dostaly možnost se písemně vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(4)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v Číně, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení pro stanovení dumpingu a újmy počítalo s výběrem vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout o tom, zda bude výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni známí vyvážející výrobci v Číně, dovozci a výrobci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli, jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení, základní informace o své činnosti související s dotčeným výrobkem za období od 1. dubna 2009 do 1. března 2010. Proběhly rovněž konzultace s čínskými orgány.
2.1 Výběr vzorku čínských vyvážejících výrobců
(5)
V rámci postupu pro výběr vzorku bylo obdrženo sto pět platných odpovědí od vyvážejících výrobců v Číně, což představuje 47 % dovozu během období šetření, jak je vymezeno níže ve 24. bodě odůvodnění. Spolupráce je tedy považována za nízkou.
(6)
Podle čl. 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek vyvážejících výrobců založený na největším reprezentativním objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, který mohl být v době, která byla k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Vybraný vzorek sestával ze tří skupin zastupujících deset jednotlivých výrobců, což představovalo 14,4 % celkového objemu vývozu z Číny do Unie a 31,3 % celkového objemu vývozu spolupracujících vývozců během období šetření. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení Komise výběr vzorku projednávala s dotčenými stranami a čínskými orgány. Ve vztahu k navrženému vzorku obdržela Komise řadu připomínek. Připomínky, které byly shledány přiměřenými, byly zohledněny při výběru konečného vzorku.
2.2 Výběr vzorku výrobců v Unii
(7)
Evropské sdružení výrobců keramických obkládaček (European Ceramic Tile Manufacturers’ Federation, CET) potvrdilo dopisem zaslaným Komisi, že všechny společnosti, které podaly podnět, souhlasí s případným zařazením do vzorku. Společně s dalšími společnostmi, které se přihlásily, tak Komise získala informace od 73 výrobců v Unii.
(8)
Při výběru vzorku bylo přihlédnuto k velké roztříštěnosti odvětví keramických obkládaček. Aby se zajistilo, že výsledky velkých podniků nebudou v analýze újmy převládat a že bude řádně zohledněna situace malých podniků, které společně představují největší podíl výroby v Unii, mělo se za to, že by ve vzorku měly být zastoupeny všechny segmenty, tj. malé, střední i velké podniky.
(9)
Na základě objemu roční výroby byly určeny tři segmenty:
- segment 1: velké podniky - výroba přesahující 10 milionů m2,
- segment 2: střední podniky - výroba v rozmezí od 5 do 10 milionů m2,
- segment 3: malé podniky - výroba nižší než 5 milionů m2.
(10)
Při analýze mikroekonomických ukazatelů byly výsledky společností zařazených do vzorku v konkrétním segmentu váženy podle podílu daného segmentu na celkové výrobě v Unii (za použití konkrétní váhy každého segmentu v celém odvětví keramických obkládaček). Podle informací shromážděných během šetření představují výrobci v každém ze segmentů 1 a 2 přibližně jednu čtvrtinu celkové výroby v Unii, zatímco výrobci v segmentu 3 představují přibližně polovinu celkové výroby v Unii. Do segmentu malých podniků spadá více než 350 společností. Do segmentu středních podniků spadá více než 40 společností a do segmentu velkých podniků více než 20 společností.
(11)
Do vzorku bylo zařazeno deset společností. Jedná se o největší společnosti v každém z uvedených tří segmentů, přičemž se zohlednily objem prodeje, výroba a zeměpisná poloha. Jedna společnost zařazená do vzorku spadá do segmentu velkých podniků, čtyři do segmentu středních podniků a pět do segmentu malých podniků. Vybrané společnosti sídlí v šesti členských státech (Itálie, Španělsko, Polsko, Portugalsko, Německo a Francie) a společně představují více než 90 % celkové výroby v Unii. Tento vzorek představoval 24 % celkové výroby spolupracujících výrobců a 7 % celkové výroby v Unii.
(12)
Během šetření se jedna společnost z Polska zařazená do vzorku rozhodla svou spolupráci v rámci šetření ukončit. Komisi se nepodařilo navázat spolupráci s žádným jiným výrobcem sídlícím v Polsku.
(13)
Bez ohledu na odstoupení polského výrobce zůstala reprezentativnost vzorku vysoká podle všech kritérií uvedených v 8. a 10. bodě odůvodnění. Bylo tedy rozhodnuto, že řízení může pokračovat se vzorkem devíti výrobců z pěti členských států.
(14)
Žadatelé požadovali, aby jejich názvy byly považovány za důvěrné informace. Komise žádosti vyhověla.
2.3 Výběr vzorku dovozců
(15)
Komise obdržela 24 odpovědí od dovozců. Tři velcí dovozci byli z výběru vzorku vyloučeni: dva byli ve spojení s čínskými vývozci a jeden s výrobcem v Unii (dovoz není v porovnání s celkovým objemem prodeje daného výrobce významný).
(16)
Spolupracující dovozci, kteří nejsou ve spojení, představují přibližně 6 % celkového dovozu z Číny.
(17)
Do vzorku bylo zařazeno sedm společností představujících 95 % dovozu uskutečňovaného spolupracujícími společnostmi, které nejsou ve spojení. Jedna z těchto společností byla rovněž uživatelem dotčeného výrobku. Vzorek byl reprezentativní i z hlediska zeměpisného rozložení. Vzorek tak pokrývá členské státy, na které připadá více než 49 % dovozu do Unie, což potvrdilo jeho reprezentativnost.
2.4 Odpovědi na dotazníky a ověřování
(18)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v Číně zařazeným do vzorku, kteří o to projeví zájem, umožněno podat žádost o tržní zacházení nebo o individuální zacházení, zaslala Komise těmto vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku formulář žádosti. Jedna skupina vyvážejících výrobců požádala o tržní zacházení podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení nebo o individuální zacházení, pokud by šetření stanovilo, že nesplňují podmínky pro tržní zacházení. Ostatní skupiny vyvážejících výrobců požádaly pouze o individuální zacházení.
(19)
Žádosti o individuální zjišťování byly obdrženy od osmi společností nezařazených do vzorku nebo skupin společností ve spojení. Individuální zjišťování v prozatímní fázi by znamenalo příliš velké zatížení. Rozhodnutí, zda bude individuální zjišťování některé z těchto společností přiznáno, bude přijato v konečné fázi.
(20)
Komise zaslala dotazníky vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, jakož i vyvážejícím výrobcům nezařazeným do vzorku, kteří vyjádřili svůj úmysl požádat o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení, výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, spolupracujícím dovozcům, kteří nejsou ve spojení, a všem známým uživatelům v Unii.
(21)
Odpovědi na dotazníky byly obdrženy od tří skupin vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, osmi vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku, devíti výrobců v Unii zařazených do vzorku a od pěti dovozců, kteří nejsou ve spojení s žádným vyvážejícím výrobcem. Informace byly také obdrženy od Evropského sdružení výrobců (Cerame-Unie), vnitrostátních sdružení výrobců, dovozců, sdružení dovozců a uživatelů.
(22)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely analýzy tržního zacházení / individuálního zacházení a k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie, a provedla inspekci v prostorách devíti výrobců v Unii zařazených do vzorku a těchto společností:
a)
Vyvážející výrobci v Číně
-
Skupina Becarry, tvořená těmito společnostmi:
-
Foshan Becarry Ceramics Co. Ltd,
-
Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd,
-
Heyuan Hairi Ceramic Co. Ltd,
-
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd,
-
Skupina Xinruncheng, tvořená těmito společnostmi:
-
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd,
-
Foshan City Nanhai Chongfa Ceramics Co. Ltd,
-
Skupina Wonderful, tvořená těmito společnostmi:
-
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd,
-
Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd,
-
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd,
-
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd,
-
Giavelli S.r.l., italský dovozce ve spojení.
b)
Obchodníci v Číně
-
Foshan Changwei Enterprise Co. Ltd.
c)
Obchodníci v Hongkongu
-
Cayenne Trading International Ltd.,
-
Great Prosperity Development Ltd.,
-
Good East Development Ltd.
d)
Dovozci, kteří nejsou ve spojení
-
Enmon GmbH, Německo.
e)
Vnitrostátní sdružení výrobců
-
Confindustria Ceramica (Itálie),
-
Španělské sdružení výrobců keramických obkládaček (ASCER),
-
APICER (Portugalsko).
(23)
S ohledem na potřebu určit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v Číně, kterým by nemuselo být tržní zacházení přiznáno, proběhla inspekce na místě s cílem určit běžnou hodnotu na základě údajů z USA jakožto ze srovnatelné země, a to v prostorách dvou výrobců. Tito výrobci žádali, aby byla zachována mlčenlivost o jejich totožnosti.
3. Období šetření
(24)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(25)
Dotčeným výrobkem jsou glazované a neglazované keramické dlaždice a obkládačky, obkládačky pro krby a stěny; glazované a neglazované keramické mozaikové kostky a podobné výrobky, též na podložce (dále jen „keramické obkládačky“ nebo „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 a 6908 90 99.
(26)
Keramické obkládačky se používají zejména ve stavebnictví k pokrývání stěn a podlah.
2. Obdobný výrobek
(27)
Jedna strana tvrdila, že výrobky dovážené z Číny a výrobky vyráběné výrobním odvětvím Unie nejsou srovnatelné.
(28)
Připomíná se, že Komise založila svá cenová srovnání na typech výrobku rozlišených podle kontrolního čísla výrobku (product control number, dále jen „PCN“) na základě osmi vlastností.
(29)
Dotčená strana předložila své argumenty během slyšení před úředníkem pro slyšení. Uvedla, že nesrovnatelnost je způsobena různou technologií, materiálem, leštěním a návrhem, které se používají při výrobě obkládaček v Unii a v Číně. Technologicky vyspělé linky vyrábějí vysoce kvalitní obkládačky se sítotiskem a v několika barvách. Společnost vysvětlila, že pro sítotisk, válcový hlubotisk a inkoustový tisk existují různé technologie.
(30)
Navzdory žádostem o předložení podrobného vysvětlení všech těchto aspektů srovnatelnosti výrobku dotčená strana svá tvrzení nedoložila. Také argument lepší srovnatelnosti nebyl doložen žádným důkazem. Sama strana navíc uznala, že typy výrobku, které by byly po doplnění navrhovaných čtyř kritérií zahrnuty, by představovaly pouze 0,5 % trhu s obkládačkami. Jak je uvedeno ve zprávě úředníka pro slyšení, která shrnula postoj dotčené společnosti, bylo zbývajících 99,5 % výrobků stejného PCN obdobných.
(31)
Jak je uvedeno výše, strana nedoložila potřebu zavést další kritéria, ani jejich potenciální dopad na ceny. S ohledem na zanedbatelný podíl dotčených typů výrobku na trhu a výslovné uznání strany, že 99,5 % obkládaček dotčeného PCN je srovnatelných, musela být žádost o doplnění dalších kritérií do struktury PCN prozatímně zamítnuta.
(32)
Vyvozuje se závěr, že dotčený výrobek, výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Číně a na domácím trhu v USA, které prozatímně sloužily jako srovnatelná země, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobci Unie mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a stejné základní užití. Proto se tyto výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Tržní zacházení
(33)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v rámci antidumpingového šetření dovozu pocházejícího z Číny určí podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
1)
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě;
2)
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech;
3)
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem bez tržního hospodářství;
4)
právní úprava úpadku a vlastnictví zaručuje právní jistotu a stabilitu a
5)
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(34)
Dvě skupiny vyvážejících výrobců v Číně požádaly o tržní zacházení podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení.
(35)
Bylo zjištěno, že strany (dva výrobci, jeden čínský obchodník a jeden hongkongský obchodník) údajně tvořící jednu z těchto skupin ve skutečnosti nejsou ve spojení. Za těchto okolností byly žádosti o tržní zacházení těchto dvou čínských výrobců (skupina Becarry a Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd) posuzovány samostatně.
(36)
Pokud jde o druhou skupinu společností, a to skupinu Wonderful, sestávající ze dvou skupin výrobců, které jsou ve spojení na základě toho, že jejich vlastníkem je stejná holdingová společnost, pouze jedna ze skupin v tomto spojení požádala o tržní zacházení, zatímco druhá požádala pouze o individuální zacházení. Jelikož však kritéria pro tržní zacházení musí být požadována a splněna u všech společnosti v rámci téže skupiny, žádost o tržní zacházení byla neúplná, a nebyla proto vzata v potaz. Skupině tedy nemohlo být tržní zacházení přiznáno.
(37)
Pokud jde o skupinu Becarry, bylo v případě kritéria 1 šetřením zjištěno, že výrobce má ve své obchodní licenci vývozní omezení, které bylo v praxi uplatňováno. Proto se dospělo k závěru, že rozhodnutí o prodeji nejsou přijímána svobodně, ale podléhají zásadním zásahům státu. U několika společností v rámci této skupiny pak nebylo možné stanovit, zda a kým byl do společnosti vložen počáteční kapitál. Pokud jde o kritérium 2, účetnictví ukázalo několik nedostatků, které nebyly zmíněny ve zprávě o auditu. Konečně, pokud jde o kritérium 3, byla také zjištěna určitá zkreslení způsobená bývalým systémem bez tržního hospodářství, neboť významná aktiva nebyla správně zaúčtována nebo odepisována a nebyl předložen žádný důkaz, že společnost zaplatila za práva k užívání pozemků.
(38)
Pokud jde o společnost Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd, v případě kritéria 1 šetření ukázalo, že společnost není schopna prokázat, zda a kdo do společnosti při jejím založení vložil počáteční kapitál. Nebylo tedy možné vyloučit, že část finančních prostředků poskytl stát. Pokud jde o kritérium 2, účetní záznamy ukázaly vážné nedostatky neuvedené ve zprávě o auditu, a účetnictví tedy nemohlo být považováno za ověřené v souladu s mezinárodními účetními standardy. Konečně, pokud jde o kritérium 3, byla také zjištěna určitá zkreslení způsobená bývalým systémem bez tržního hospodářství, neboť nebylo možné předložit žádný důkaz, že společnost zaplatila za práva k užívání pozemků, nebo doklad o uhrazení určitých aktiv.
(39)
Komise sdělila výsledky zjišťování týkajícího se tržního zacházení dotčeným vyvážejícím výrobcům, čínským orgánům a žadatelům a vyzvala je, aby podali připomínky.
(40)
Po zveřejnění zjištění týkajících se tržního zacházení byly obdrženy připomínky od dvou vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, kterým nebylo tržní zacházení přiznáno. Tyto připomínky však nebyly takové povahy, aby změnily zjištění v tomto ohledu, neboť se pokusily vyvrátit pouze část zjištění, a připomínky nebyly doloženy žádným dalším důkazem.
2. Individuální zacházení
(41)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou ve stručné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby; státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(42)
Vyvážející výrobci zařazení do vzorku, kteří požádali o tržní zacházení - skupina Becarry a Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd, také požádali o individuální zacházení pro případ, že by jim tržní zacházení nebylo přiznáno. Skupina Wonderful a skupina Xinruncheng také požádaly o individuální zacházení.
(43)
Pokud jde o skupinu Becarry, bylo zjištěno, že o prodeji nebylo svobodně rozhodováno z důvodu vývozního omezení uvedeného výše v 37. bodě odůvodnění, a její žádost o individuální zacházení byla proto zamítnuta.
(44)
U ostatních vyvážejících výrobců se zjistilo, že splňují podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení, a individuální zacházení jim proto mohlo být přiznáno. Na základě dostupných informací bylo tedy předběžně stanoveno, že následující čínští vyvážející výrobci, kteří byli zařazeni do vzorku, splňují všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení:
-
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd,
-
skupina Xinruncheng,
-
skupina Wonderful.
3. Běžná hodnota
a) Volba srovnatelné země
(45)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno tržní zacházení, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(46)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že pro účely určení běžné hodnoty pro Čínu má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi USA, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(47)
Komise obdržela řadu připomínek a jako alternativa bylo navrženo několik dalších zemí, zejména Brazílie, Turecko, Nigérie, Thajsko a také Indonésie.
(48)
Komise se proto rozhodla požádat o spolupráci známé výrobce v těchto zemích včetně USA. Na dotazník však odpověděli pouze dva výrobci dotčeného výrobku v USA. Neúplnou odpověď na dotazník předložil také jeden thajský výrobce; v každém případě však jeho sortiment výrobků nebyl zcela srovnatelný se spolupracujícími čínskými výrobci.
(49)
Šetření prokázalo, že USA jsou pro dotčený výrobek konkurenčním trhem. Na domácím trhu v USA aktivně působilo několik výrobců a objem dovozu byl vysoký. Šetření dále ukázalo, že keramické obkládačky pocházející z Číny a z USA mají v zásadě stejné fyzické vlastnosti a užití a že výrobní procesy jsou obdobné.
(50)
Bylo namítáno, že jelikož se trh USA vyznačuje zejména dovozem, keramické obkládačky vyráběné v USA a keramické obkládačky vyráběné v Číně pokrývají různé segmenty trhu. Typy výrobku vyráběné v tuzemsku, které by sloužily jako základ pro určení běžné hodnoty, by tedy nebyly srovnatelné s typy výrobku vyváženými Čínou do Unie. Šetření však ukázalo, že výroba v USA zahrnuje širokou škálu typů výrobku srovnatelných s typy vyráběnými v Číně a vyváženými z Číny, jak je uvedeno výše ve 49. bodě odůvodnění.
(51)
Bylo rovněž namítáno, že USA jsou relativně malým účastníkem světového trhu s keramickými obkládačkami. V roce 2009 však bylo na domácím trhu v USA vyrobeno přibližně 600 milionů m2, což je považováno za významné množství. Pro srovnání Čína, největší výrobce na světě, vyrobila ve stejném období 2 miliardy m2.
(52)
Jedna strana tvrdila, že USA mají přísné kvalitativní normy a účinně vytvořily necelní překážky pro čínský dovoz. Šetření však ukázalo, že objemy dovozu z Číny do USA, jak je uvedeno výše, jsou vysoké a představují hlavní podíl domácí spotřeby v USA. Argument, že necelní překážky v USA ovlivňují dovoz a tím hospodářskou soutěž, byl tedy zamítnut.
(53)
Údaje poskytnuté v odpovědi dvou spolupracujících výrobců v USA byly ověřeny na místě. Nakonec byly zohledněny pouze údaje jednoho navštíveného výrobce, které byly shledány jako spolehlivé informace, z nichž lze vycházet při určování běžné hodnoty. Údaje druhého navštíveného výrobce nebyly shledány jako spolehlivé a musely být vyloučeny, neboť tento výrobce vykazoval pouze část svého tuzemského prodeje a náklady nebyly zcela v souladu s účetními závěrkami.
(54)
Vyvozuje se tedy předběžný závěr, že USA jsou vhodnou a přiměřenou srovnatelnou zemí podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení.
b) Určení běžné hodnoty
(55)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota určena na základě ověřených informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi, jak je uvedeno níže.
(56)
Domácí prodej výrobce obdobného výrobku v USA byl shledán jako reprezentativní z hlediska objemu v porovnání s objemem dotčeného výrobku vyváženého do Unie spolupracujícími vyvážejícími výrobci.
(57)
Během období šetření bylo zjištěno, že prodej na domácím trhu odběratelům, kteří nejsou ve spojení, probíhá v běžném obchodním styku pro všechny typy obdobného výrobku vyráběného výrobcem v USA. Z důvodu rozdílné kvality mezi obdobným výrobkem vyráběným a prodávaným v USA a dotčeným výrobkem vyváženým z Číny do Unie bylo v případě některých typů výrobku považováno za vhodnější běžnou cenu určit početně, aby bylo možné přihlédnout k těmto rozdílům a zajistit spravedlivé srovnání, jak je uvedeno v 61. bodě odůvodnění.
(58)
Běžná hodnota byla určena početně tak, že k výrobním nákladům výrobce v USA byly přičteny jeho prodejní, správní a režijní náklady a zisk. Podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly částky pro prodejní, správní a režijní náklady a zisk stanoveny na základě údajů, které vývozce v USA skutečně zaznamená při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
c) Vývozní ceny pro vyvážející výrobce
(59)
Vývozní ceny čínských vývozců zařazených do vzorku vycházely z vývozních cen skutečně zaplacených, nebo které je třeba zaplatit prvnímu nezávislému odběrateli. Pokud byl prodej uskutečněn prostřednictvím dovozce v Unii, který je ve spojení, ceny byly určeny početně podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Úpravy byly provedeny u všech nákladů za období mezi dovozem a novým prodejem včetně prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Pokud jde o ziskové rozpětí, byl použit zisk dosahovaný dovozcem dotčeného výrobku, který není ve spojení, neboť skutečný zisk dovozce ve spojení nebyl kvůli vztahu mezi vyvážejícím výrobcem a dovozcem ve spojení považován za spolehlivý.
d) Srovnání
(60)
Dumpingová rozpětí byla stanovena porovnáním jednotlivých vývozních cen ze závodu vývozců zařazených do vzorku s domácími prodejními cenami, popřípadě početně určenou běžnou hodnotou.
(61)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Běžná hodnota byla upravena o rozdíly ve vlastnostech - zejména z důvodu označení výrobců původního zařízení (OEM) - a o rozdíly v kvalitě určitých typů, které výrobce ve srovnatelné zemi nevyrábí - z důvodu nižších nákladů na neporcelánové obkládačky. Kromě toho byly ve vhodných případech provedeny úpravy s ohledem na náklady na námořní dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, náklady spojené s balením, poskytnutím úvěru, bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené ověřenými důkazy.
4. Dumpingová rozpětí
a) Spolupracující vyvážející výrobci zařazení do vzorku, jimž bylo přiznáno individuální zacházení
(62)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení se dumpingová rozpětí u spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, jimž bylo přiznáno individuální zacházení, stanovila na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty určené pro srovnatelnou zemi s váženou průměrnou vývozní cenou dotčeného výrobku každé společnosti při vývozu do Unie, jak je uvedeno výše.
(63)
Na tomto základě byla určena následující prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením:
Prozatímní dumpingové rozpětí
Skupina Xinruncheng
35,5 %
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
36,6 %
Skupina Wonderful
26,2 %
b) Všichni ostatní spolupracující vyvážející výrobci
(64)
Dumpingové rozpětí u ostatních spolupracujících vyvážejících výrobců v Číně nezařazených do vzorku bylo vypočteno jako vážený průměr dumpingových rozpětí vyvážejících výrobců zařazených do vzorku podle čl. 9 odst. 6 základního nařízení.
(65)
Dumpingové rozpětí u spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Číně, který byl zařazen do vzorku, ale nebylo mu přiznáno individuální zacházení (Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd.), bylo také vypočteno tak, jak je popsáno výše v 64. bodě odůvodnění.
c) Všichni ostatní (nespolupracující) vyvážející výrobci
(66)
Celostátní dumpingové rozpětí použitelné pro všechny ostatní nespolupracující vyvážející výrobce v Číně bylo stanoveno za použití nejvyšších dumpingových rozpětí zjištěných pro reprezentativní typ výrobku od spolupracujícího vyvážejícího výrobce.
(67)
Na tomto základě průměrné prozatímní dumpingové rozpětí vzorku a celostátní úroveň dumpingu vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Vážený průměr vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, nebo jim nebylo přiznáno individuální zacházení (viz příloha I)
32,3 %
Zbytkové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce
73,0 %
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(68)
Jak je uvedeno v 8. bodě odůvodnění, je odvětví keramických obkládaček v Unii značně roztříštěné. Keramické obkládačky vyrábí více než 500 výrobců.
(69)
Jak je uvedeno výše, výrobní odvětví Unie bylo rozděleno do tří segmentů: malé, střední a velké podniky. Malé podniky tvoří polovinu celkové výroby v Unii.
(70)
Údaje poskytnuté vnitrostátními a evropskými sdruženími podle odhadu pokrývají přibližně 75 % výroby v Unii. Tyto údaje byly porovnány s údaji poskytnutými jednotlivými výrobci a vnitrostátními sdruženími, ale také se statickými zdroji, jako je Prodcom. Objem a hodnota zbývající výroby byly extrapolovány na základě stejných zdrojů informací. Na tomto základě bylo zjištěno, že celková výroba v Unii dosáhla v období šetření 895 milionů m2. Všichni výrobci v Unii (kteří představují celkovou výrobu v Unii) tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení a budou dále označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
2. Spotřeba Unie
(71)
Spotřeba Unie byla stanovena tak, že dovoz na základě údajů Eurostatu byl připočten k prodeji výrobců v Unii na trhu Unie. Údaje týkající se celkového prodeje dotčeného výrobku v Unii vycházejí z ověřených údajů poskytnutých jak vnitrostátními, tak evropskými sdruženími výrobců. Pro získání celkové hodnoty prodeje v Unii byly na základě údajů sdružení a Prodcom provedeny extrapolace.
(72)
Za posuzované období, tj. mezi rokem 2007 a obdobím šetření, se spotřeba Unie snížila o 29 %, přičemž hlavní pokles o 13 % nastal v letech 2007-2008. V období šetření se v porovnání s rokem 2009 spotřeba snížila o 8 %.
Tabulka 1
Spotřeba
Objem (v tis. m2)
2007
2008
2009
Období šetření
+ Celkový dovoz
157 232
140 715
115 676
119 689
+ Výroba v Unii prodávaná na trhu Unie
1 275 486
1 099 092
992 204
895 140
Index (2007 = 100)
100
86
78
70
= Spotřeba
1 432 718
1 239 807
1 107 880
1 014 829
Index (2007 = 100)
100
87
77
71
Meziroční pokles
- 13 %
- 11 %
- 8 %
3. Dovoz z Číny
3.1 Objem, podíl na trhu a ceny dovozu dotčeného výrobku
(73)
Vývoj objemu, podílu na trhu a průměrných cen dovozu z Číny je uveden níže. Následující množstevní a cenové trendy vycházejí z údajů Eurostatu.
Tabulka 2
Dovoz z Číny
Objem (v tis. m2)
2007
2008
2009
Období šetření
Objem dovozu z dotčené země
68 081
65 122
62 120
66 023
Index (2007 = 100)
100
96
91
97
Meziročně
- 4 %
- 5 %
+ 6 %
Podíl dovozu z dotčené země na trhu
4,8 %
5,3 %
5,6 %
6,5 %
Cena dovozu z dotčené země (v EUR/m2)
4,7
4,9
4,4
4,5
Index (2007 = 100)
100
105
95
97
Meziročně
+4 %
- 10 %
+ 2 %
(74)
Objem celkového dovozu z Číny se za posuzované období snížil o 3 % a během období šetření dosáhl přibližně 66 milionů m2. Klesající trend jako takový odpovídá klesajícímu trendu spotřeby, ale je mnohem méně výrazný a nastal v letech 2007-2009. Mezi rokem 2009 a obdobím šetření se objemy dovozu z Číny zvýšily o 6 %. Provede-li se analýza z pohledu celého posuzovaného období, podíl čínského dovozu na trhu se zvýšil o 35 % z 4,8 % v roce 2007 na 6,5 % v období šetření.
(75)
Ceny čínského dovozu se během posuzovaného období snížily o 4 % ze 4,7 EUR/m2 na 4,5 EUR/m2.
3.2 Cenové podbízení
(76)
Za účelem analýzy cenového podbízení byly vážené průměrné prodejní ceny výrobců v Unii pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány podle typu výrobku s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z Číny prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající cla, náklady po dovozu a obchodní úroveň.
(77)
Ze srovnání vyplynulo, že během období šetření byl dovoz dotčeného výrobku v Unii prodáván za ceny, které byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie. V procentním vyjádření ve vztahu k těmto cenám se úroveň podbízení pohybovala v rozmezí od 44 % do 57 %. Výpočty vycházejí z údajů poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku a vyvážejícími výrobci z Číny zařazenými do vzorku.
4. Dovoz ze třetích zemí s výjimkou Číny
(78)
Objem dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období je uveden v tabulce níže. Množstevní a cenové trendy vycházejí z údajů Eurostatu.
Tabulka 3
Dovoz z jiných třetích zemí
2007
2008
2009
Období šetření
Dovoz z jiných zemí (v tis. m2)
89 151
75 593
53 557
53 665
Index (2007 = 100)
100
85
60
60
Podíl dovozu z jiných zemí na trhu
6,2 %
6,1 %
4,8 %
5,3 %
Průměrná cena (v EUR/m2)
4,38
4,94
5,35
5,35
Index (2007 = 100)
100
113
122
122
Dovoz z Turecka (v tis. m2)
50 210
44 590
30 930
31 343
Podíl Turecka na trhu
3,5 %
3,6 %
2,8 %
3,1 %
Průměrná cena (v EUR/m2)
4,35
4,75
5,25
5,32
Dovoz z jiných zemí než Čína a Turecko
38 941
31 002
22 627
22 322
Index (2007 = 100)
100
80
58
57
Průměrná cena (v EUR/m2)
4,43
5,21
5,49
5,38
(79)
Dovoz ze třetích zemí se za posuzované období snížil o 40 %. Podíl tohoto dovozu na trhu se tak snížil o 14 % z 6,2 % na 5,3 %.
(80)
Je třeba uvést, že průměrné dovozní ceny z jiných třetích zemí se během posuzovaného období zvýšily o 22 % a byly soustavně vyšší než průměrná prodejní cena čínského vývozu (během období šetření o 19 %).
5. Situace výrobního odvětví Unie
5.1 Obecně
(81)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila všechny relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie.
(82)
Makroekonomické ukazatele (výroba, kapacita, vytížení kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst a rozsah dumpingových rozpětí) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie. Posouzení vycházelo z informací poskytnutých evropskými a vnitrostátními sdruženími, které byly porovnány s údaji poskytnutými výrobci a dostupnými oficiálními statistikami.
(83)
Analýza mikroekonomických ukazatelů (průměrné jednotkové ceny, zaměstnanost, mzdy, produktivita, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál) byla provedena u těch výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku. Posouzení vycházelo z jejich informací, které byly řádně ověřeny.
5.2 Makroekonomické ukazatele
5.2.1 Výroba, výrobní kapacita a vytížení kapacity
(84)
Výroba výrobního odvětví Unie za posuzované období podstatně klesla, a to o 32 %. Tento pokles (za posuzované období) celkově odrážel podstatné snížení spotřeby (o 29 % za posuzované období, viz 72. bod odůvodnění výše). Trend výroby byl však odlišný. V letech 2007-2009 se výroba snížila o 32 %, přičemž největší pokles o 23 % nastal v letech 2008-2009. Mezi rokem 2009 a obdobím šetření se pak výroba stabilizovala.
Tabulka 4
Celková výroba v Unii
2007
2008
2009
Období šetření
Objem (v tis. m2)
Výroba
1 614 668
1 434 844
1 100 052
1 094 660
Index (2007 = 100)
100
89
68
68
(85)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se snížila o 5 % v letech 2007-2008 a o 2 % mezi rokem 2008 a obdobím šetření. Výsledné vytížení kapacity vykazovalo mezi rokem 2007 a obdobím šetření celkový pokles o 27 %.
Tabulka 5
Výrobní kapacita a vytížení kapacity
2007
2008
2009
Období šetření
Objem (v tis. m2)
Výrobní kapacita
1 849 252
1 760 720
1 720 180
1 718 023
Index (2007 = 100)
100
95
93
93
Vytížení kapacity
87 %
81 %
64 %
64 %
Index (2007 = 100)
100
93
73
73
5.2.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(86)
Souběžně s vývojem objemu výroby klesl prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, srovnatelně s poklesem spotřeby, tj. o 30 % během posuzovaného období. Prodej výrobního odvětví Unie sledoval obdobný trend každoročního poklesu jako spotřeba.
Tabulka 6
Objem prodeje odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2007
2008
2009
Období šetření
Objem (v tis. m2)
Prodej v Unii
1 275 486
1 099 092
992 204
895 140
Index (2007 = 100)
100
86
78
70
(87)
Podíl na trhu, který zaujímá výrobní odvětví Unie, klesl za posuzované období o jeden procentní bod.
Tabulka 7
Podíl na trhu EU
2007
2008
2009
Období šetření
Podíl na trhu Unie
89 %
89 %
90 %
88 %
Index (2007 = 100)
100
100
101
99
5.2.3 Zaměstnanost a produktivita
(88)
Zaměstnanost klesla v letech 2007-2008 o 11 %. Během posuzovaného období se snížila o 16 %.
Tabulka 8
Zaměstnanost
2007
2008
2009
Období šetření
Průměrné období
Celková zaměstnanost
92 588
82 214
79 518
77 458
Index (2007 = 100)
100
89
86
84
(89)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená v jednotkách výstupu na osobu a rok byla v letech 2007-2008 stabilní. Mezi rokem 2008 a obdobím šetření však došlo k poklesu produktivity o 19 % souvisejícímu se snížením výroby.
Tabulka 9
Produktivita
2007
2008
2009
Období šetření
Produktivita (v m2 za rok/zaměstnance)
17 439
17 453
13 834
14 132
Index (2007 = 100)
100
100
79
81
5.2.4 Rozsah dumpingového rozpětí
(90)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Všechna stanovená rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Navíc vzhledem k objemům a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí považovat za zanedbatelný.
5.3 Mikroekonomické ukazatele
(91)
Analýza mikroekonomických prvků (zásoby, prodejní ceny, peněžní tok, ziskovost, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál, investice a mzdy) byla provedena pro jednotlivé společnosti, tj. na úrovni těch výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku.
5.3.1 Obecné poznámky
(92)
U některých mikroekonomických ukazatelů (prodejní cena, výrobní náklady, ziskovost a návratnost investic, tj. ukazatele vyjádřené jinak než v absolutních hodnotách, tj. pouze hodnoty vyjádřené v procentech) byly výsledky společností zařazených do vzorku v konkrétním segmentu váženy podle podílu daného segmentu na celkové výrobě v Unii (za pomoci konkrétní váhy každého segmentu v rámci celého odvětví keramických obkládaček - 52 % pro malé podniky a 24 % pro střední i velké podniky). Tím se zajistilo, aby výsledky velkých podniků v analýze újmy nepřevládaly a byla řádně zohledněna situace malých podniků, které společně představují největší podíl výroby v Unii.
5.3.2 Zásoby
(93)
Ačkoli konečný stav zásob výrobního odvětví Unie za posuzované období v absolutních hodnotách o 14 % klesl, jako procento výroby se podstatně zvýšil (o 37 %).
Tabulka 10
2007
2008
2009
Období šetření
Zásoby (v tis. m2)
48 554
50 871
39 689
41 887
Index (2007 = 100)
100
105
82
86
Zásoby jako procento výroby
43 %
49 %
55 %
59 %
Index (2007 = 100)
100
114
128
137
(94)
Zvýšení zásob vypovídá o újmě. Společnosti v tomto odvětví obvykle udržují zásoby ve výši tří měsíců výroby, ale tlak čínského dumpingového dovozu je přinutil zásoby zvýšit až na šest měsíců výroby. Byl zaznamenán rovnoměrný a stabilní roční nárůst zásob ze 43 % v roce 2007 na 59 % v období šetření.
(95)
Tento nárůst zásob se vysvětluje skutečností, že čínští vyvážející výrobci se zaměřili na prodej velkých sérií homogenního výrobku, zatímco výrobní odvětví Unie nabízelo mnohem širší škálu výrobků z hlediska typů, barev a rozměrů. Aby mohlo výrobní odvětví Unie ve velmi krátké době reagovat na velmi specifické objednávky, muselo zvýšit zásoby.
5.3.3 Prodejní ceny
(96)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie během posuzovaného období vzrostly o 10 %.
Tabulka 11
Jednotkové ceny na trhu EU
2007
2008
2009
Období šetření
Jednotkové ceny prodeje v Unii (v EUR/m2)
8,0
8,4
8,7
8,8
Index (2007 = 100)
100
104
108
110
(97)
Zvýšení cen bylo způsobeno několika činiteli. Zaprvé to byla potřeba kompenzovat zvýšení výrobních nákladů, které se během téhož období zvýšily o 14 % (viz 106. bod odůvodnění). Zvýšení cen bylo dále způsobeno navyšováním zásob (viz 95. bod odůvodnění výše) a změnou sortimentní skladby nabízené výrobním odvětvím Unie. Dovoz z Číny se soustředil na velké série homogenního výrobku. Výrobní odvětví Unie se tedy muselo zaměřit na malé série dotčeného výrobku, kde byla poptávka roztříštěnější s menšími množstvími a širším sortimentem z hlediska typů, barev a rozměrů.
(98)
Navzdory zvýšení jednotkových cen však výrobní odvětví Unie nedosahovalo cílového zisku. Segment malých podniků byl ve skutečnosti ztrátový.
(99)
Vývoj cen dovozu z Číny je popsán v 75. bodě odůvodnění. Jak lze vidět, trend těchto cen se lišil od trendu výrobního odvětví Unie a tyto ceny byly soustavně nižší. Během období šetření byly ceny z Číny oproti cenám výrobního odvětví Unie poloviční.
5.3.4 Ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál, investice a mzdy
(100)
Jak je uvedeno výše, nárůst výrobních nákladů byl vyšší než nárůst prodejních cen. Náklady výrobního odvětví Unie za posuzované období vzrostly o 14 %, své ceny však výrobní odvětví Unie dokázalo zvýšit pouze o 9 %. Ziskovost pak klesla z 3,9 % v roce 2007 na 0,4 % v období šetření. Výrobní odvětví dosáhlo nejnižšího zisku v roce 2009, kdy nebylo schopno pokrýt své náklady a utrpělo ztrátu ve výši 1,2 %. Ze tří segmentů byl nejvíce dotčen segment malých podniků, který pociťoval ztrátu již od roku 2008. Velké a střední podniky dokázaly navzdory podstatnému snížení ziskovosti prodávat s mírným, ačkoli ne udržitelným ziskem.
(101)
Zisky dosahované velkými a středními podniky nelze zveřejnit z důvodu důvěrnosti údajů. V segmentu velkých podniků byly zisky vypočteny na základě údajů jedné společnosti a zveřejnění výsledků středních podniků by umožnilo ostatním společnostem vypočítat zisky ostatních segmentů, neboť celkové vážené zisky jsou známy.
Tabulka 12
Ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, investice a mzdy
2007
2008
2009
Období šetření
Čistý zisk z prodeje odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v % z čistých tržeb)
3,9 %
0,6 %
- 1,2 %
0,4 %
Peněžní tok (v tis. EUR)
86 663
55 131
41 599
40 256
Index (2007 = 100)
100
64
48
46
Návratnost investic (čistý zisk v % z čisté účetní hodnoty investic)
8,3 %
4,0 %
- 0,5 %
1,1 %
Čisté investice (v tis. EUR)
15 733
15 673
11 005
11 283
Index (2007 = 100)
100
100
70
72
Průměrné mzdové náklady na jednoho zaměstnance
38 910
39 714
37 366
37 242
Index (2007 = 100)
100
102
96
96
(102)
Trend peněžního toku, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat svou činnost, zůstal během posuzovaného období kladný. Mezi rokem 2007 a obdobím šetření však došlo k poklesu o přibližně 54 %.
(103)
Návratnost investic v zásadě po celé posuzované období kopírovala trend ziskovosti.
(104)
Mezi rokem 2007 a obdobím šetření se roční tok investic do dotčeného výrobku ze strany výrobního odvětví Unie snížil o 28 %.
(105)
Mezi rokem 2007 a obdobím šetření průměrná mzda na zaměstnance klesla o 4 %.
5.3.5 Výrobní náklady
Tabulka 13
Výrobní náklady
2007
2008
2009
Období šetření
Výrobní náklady (v EUR/m2)
7,7
8,3
8,8
8,8
Index
100
108
114
114
(106)
Jak je uvedeno výše, výrobní náklady se za posuzované období zvýšily o 14 %. Tento nárůst byl způsoben navýšením zásob (viz 95. bod odůvodnění výše) a změnou sortimentní skladby nabízené výrobním odvětvím Unie (větší výběr výrobků z hlediska typů, barev a rozměrů), zatímco čínský dovoz se soustředil na velké série homogenního výrobku. Výrobní odvětví Unie muselo navýšit své zásoby, aby bylo schopno v krátkém čase reagovat na velmi specifické objednávky, a muselo také nabídnout větší škálu výrobků.
6. Závěr o újmě
(107)
Šetření ukázalo, že ukazatele újmy, jako je objem výroby, využití kapacity, prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a zaměstnanost, se během posuzovaného období zhoršily. Ačkoli nelze přehlížet skutečnost, že negativní vývoj spotřeby měl negativní dopad na výrobní odvětví Unie, je třeba poznamenat, že čínský dovoz dokázal tlakem na ceny svůj podíl na trhu zvýšit.
(108)
Během posuzovaného období byly značně negativně ovlivněny také ukazatele újmy související s finančními výsledky výrobců v Unii - například ziskovost, návratnost investic a peněžní tok. Činitelem, který vypovídá o újmě, je podstatné navýšení zásob (o 37 %) za posuzované období. Toto navýšení zásob se vysvětluje skutečností, že čínští vyvážející výrobci se zaměřili na prodej velkých sérií homogenního výrobku, zatímco výrobní odvětví Unie nabízelo mnohem širší škálu výrobků z hlediska typů, barev a rozměrů. Výrobní odvětví Unie muselo své zásoby navýšit, aby bylo schopno v krátkém čase reagovat na velmi specifické objednávky, a muselo také nabídnout větší škálu výrobků.
(109)
Ačkoli se prodejní ceny výrobního odvětví Unie za posuzované období zvýšily, je to způsobeno převážně zvýšením výrobních nákladů. Celkově se ziskovost za posuzované období zhoršila. Segment malých podniků, který představoval polovinu výrobního odvětví Unie, byl ve skutečnosti ztrátový již od roku 2008. Navzdory zvýšení prodejních cen tedy výrobní odvětví nedokázalo dosáhnout dostatečného zisku. Výrobní odvětví nebylo schopno zvýšit své prodejní ceny na úroveň, která by poskytla míry ziskovosti nezbytné pro dlouhodobou životaschopnost.
(110)
Analýza cenových trendů na základě údajů Eurostatu ukázala, že cenový rozdíl mezi dumpingovým dovozem z Číny a cenami výrobního odvětví Unie se zvýšil z přibližně 40 % v letech 2007 a 2008 na přibližně 50 % v roce 2009 a v období šetření.
(111)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(112)
Podle čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení se zkoumalo, zda byla podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobena dumpingovým dovozem z dotčené země. Dále byly prozkoumány i jiné známé činitele, které mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby bylo zajištěno, že jakákoli újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dumpingovému dovozu.
2. Dopad dovozu z Číny
(113)
Vzrůstající podíl čínských vyvážejících výrobců na trhu za posuzované období se časově shodoval s poklesem zisků výrobního odvětví Unie a podstatným navýšením jeho zásob.
(114)
Ve stejnou dobu došlo také ke snížení spotřeby v Unii. Zatímco však objem čínského dovozu v letech 2007-2009 klesl o devět procentních bodů souběžně se snižující se spotřebou (ačkoli ne stejným tempem - spotřeba klesla ve stejném období o 23 procentních bodů), čínský podíl na trhu od roku 2007 stabilně rostl. Navíc mezi rokem 2009 a obdobím šetření se navzdory dalšímu snížení spotřeby o šest procentních bodů čínský dovoz o šest procentních bodů zvýšil.
(115)
Cenový rozdíl (na základě průměrných údajů Eurostatu) mezi čínským dovozem a cenami výrobního odvětví Unie byl během celého posuzovaného období velmi znatelný. Skutečnost, že již v roce 2007 dosáhl tento rozdíl více než 40 %, naznačuje, že cenová strategie čínských vyvážejících výrobců začala ještě před hospodářskou krizí. Tento rozdíl se pak po hospodářské krizi zvýšil a v období šetření dosáhl 50 %.
(116)
Vzrůstající podíl čínského dovozu na trhu společně s klesajícími cenami a zvyšujícím se cenovým rozdílem mezi cenami v Unii a čínskými cenami se časově shodoval se zhoršováním situace výrobního odvětví Unie.
3. Účinky jiných činitelů
3.1 Dopad dovozu ze třetích zemí s výjimkou Číny
(117)
Objem dovozu ze třetích zemí s výjimkou Číny se za posuzované období snížil o 40 %. Podíl tohoto dovozu na trhu se za stejné období také mírně snížil (přibližně o 1 %). Zatímco ceny tohoto dovozu byly v roce 2007 srovnatelné s čínskými cenami, cenový rozdíl se v roce 2009 zvýšil na 18 % a v období šetření na 16 %.
(118)
Turecko je druhým největším vývozcem do Unie a jeho podíl na trhu dosahoval v období šetření 3 %. Tento podíl na trhu zůstal během posuzovaného období stabilní (mírně klesl o 0,4 %). Objem dovozu z Turecka se za posuzované období snížil o 37 %. Ačkoli byly ceny tureckého dovozu pod úrovní cen výrobního odvětví Unie (o přibližně 40 % za posuzované období), cenový rozdíl mezi tureckým a čínským dovozem se v roce 2009 a v období šetření zvýšil na 16 % v návaznosti na zvýšení tureckých cen o 22 %. Na základě těchto skutečností nelze vyloučit, že dovoz ze třetích zemí s výjimkou Číny mohl ve velmi omezené míře přispět k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Nenarušil však zjištěnou příčinnou souvislost s dumpingovým dovozem z Číny.
4. Dopad značné roztříštěnosti výrobního odvětví Unie
(119)
Odvětví obkládaček v Unii je značně roztříštěné. Celkový počet společností se však během posuzovaného období snížil v důsledku fúzí, ke kterým dochází v posledních dvou desetiletích. Především však šetření ukázalo, že v těch členských státech, které mají největší podíl výroby a kde je zároveň roztříštěnost zřetelnější, společnosti podnikají v klastrech. Tato struktura zaručuje efektivní rozdělování zdrojů. Roztříštěnost umožňuje velkým podnikům zadávat malým podnikům výrobu určitých typů výrobku (z hlediska barev, rozměrů atd.). S pomocí malých podniků je výrobní odvětví schopno dodávat mnoho typů výrobku v krátkém čase. To bylo zvláště důležité s ohledem na čínskou konkurenci prodávající velké série homogenního výrobku, kde není prostor pro flexibilitu návrhu, barev atd. Za těchto okolností nelze příčinnou souvislost mezi roztříštěností a zhoršením situace výrobního odvětví Unie v posuzovaném období stanovit.
4.1 Dopad hospodářské krize
(120)
Šetření ukázalo, že hospodářská krize měla na situaci výrobního odvětví Unie nepochybně vliv.
(121)
Tento vliv byl spojen zejména s útlumem ve stavebnictví, což se odrazilo v klesající spotřebě keramických obkládaček. V obecné rovině činil v roce 2009 celkový pokles stavební činnosti v EU 7,5 % (3). Konkrétní dopad celkového hospodářského klimatu na stavebnictví se lišil v závislosti na konkrétním segmentu v rámci tohoto odvětví (4). V roce 2009 se pokles stavební činnosti týkal zejména segmentu výstavby nových domů a segmentu soukromé nebytové výstavby. Naopak stavební inženýrství bylo ovlivněno méně a segment veřejné nebytové výstavby dokonce v roce 2009 vzrostl o 1,1 %. Podle Evropské federace stavebního průmyslu (European Construction Industry Federation) tyto trendy odrážejí vládní opatření k udržení nebo dokonce zvýšení výdajů na veřejnou výstavbu a infrastrukturu jako součást vnitrostátních stimulačních balíčků. Obdobně daňové pobídky pro energeticky účinná řešení zmírnily dopad hospodářského útlumu v oblasti obnovy a údržby.
(122)
Výše uvedený vývoj měl kladný vliv na segment obnovy a údržby (kladný přínos pro výrobu, prodej a ziskovost navazujících odvětví, neboť zisková rozpětí jsou v maloobchodním segmentu vyšší). V každém případě byly tyto segmenty hospodářským útlumem ovlivněny méně.
(123)
Následující analýza ukazuje, že ačkoli hospodářský útlum mohl situaci výrobního odvětví Unie ovlivnit, podstatná újma, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, byla skutečně způsobena dumpingovým dovozem z Číny.
(124)
Zaprvé šetření ukázalo, že stavebnictví se začalo zotavovat z dopadů hospodářského útlumu v období šetření, zatímco ukazatele výrobního odvětví Unie i nadále vykazovaly sestupný trend.
(125)
Zadruhé je důležitým prvkem vývoj zásob, který v tomto případě slouží jako ukazatel vypovídající o újmě (viz 93. bod odůvodnění výše). Byl zaznamenán poměrně stabilní roční nárůst zásob. Tento typ rovnoměrného a stabilního nárůstu naznačuje, že výrobní odvětví Unie ve skutečnosti bylo pod neustálým tlakem čínských vyvážejících výrobců. Pokud by se měl nárůst zásob přičítat hospodářského útlumu, byl by v letech krize pravděpodobně zaznamenán spíše podstatný nárůst než stabilní trend za celé posuzované období.
(126)
Konečně z analýzy údajů o ziskovosti, zejména malých podniků, které v období šetření představovaly téměř 50 % výroby v Unii, vyplývá, že tyto podniky dosáhly pouze velmi nízkého zisku ve výši 0,3 % již v roce 2007 a od té doby byly ztrátové. Naznačilo to, že jejich situace se začala zhoršovat ještě před krizí.
(127)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se má za to, že zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie bylo způsobeno zejména dumpingovým dovozem z Číny. Ačkoli hospodářská krize a z ní vyplývající pokles poptávky mohly přispět k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, její dopad nebyl takový, aby narušil příčinnou souvislost zjištěnou mezi dumpingovým dovozem z Číny a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
4.2 Tvrzení týkající se újmy, kterou si mohlo způsobit samo výrobní odvětví Unie
(128)
Jeden dovozce tvrdil, že hlavní příčinou újmy je levný prodej ze strany polských výrobců keramických obkládaček. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že analýza újmy by měla být provedena na úrovni výrobního odvětví Unie jako celku, a nikoli pouze ve vztahu k jeho části. Komise nicméně situaci polského trhu na základě dostupných informací analyzovala (připomíná se, že polská společnost zařazená do vzorku se rozhodla svou spolupráci ukončit a žádná jiná polská společnost se spoluprací nesouhlasila).
(129)
Zaprvé bylo zjištěno, že pokud jde o objemy, polský prodej na zbytek trhu Unie představoval v období šetření podíl na trhu ve výši méně než 3 %.
(130)
Zadruhé, i kdyby polské společnosti při šetření spolupracovaly a jejich ceny byly v analýze podbízení zohledněny, mělo by to velmi omezenou váhu pro výpočet celkového podbízení. Pro nedostatek spolupráce na straně polské společnosti nebyly podrobné informace podle PCN k dispozici. I kdyby se však zvolil přístup „maximálního dopadu“ a do výpočtu se zahrnul veškerý polský prodej, nebyl by dopad vzhledem k relativně nízkým objemům prodeje významný a nezměnil by celkový obraz (5).
(131)
Na základě těchto informací byl dopad polského prodeje na újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, omezený, pokud vůbec nějaký.
(132)
Podle dalšího tvrzení újmu způsobili sami někteří výrobci Unie tím, že do svých katalogů zařadili dovoz čínských obkládaček, které následně prodávali pod svou vlastní značkou. Toto tvrzení však nebylo doloženo a důkazy shromážděné během šetření navíc ukázaly, že tento dovoz nebyl významný. Nelze tedy dospět k závěru, že tento dovoz výrobci v EU přispěl k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(133)
Přezkoumána byla také vývozní výkonnost jako jeden ze známých činitelů, které mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dumpingovému dovozu. Z analýzy údajů Eurostatu vyplynulo, že vývoz z Unie skutečně o 44 % klesl. Ceny tohoto vývozu se však zvýšily o 32 %. U spolupracujících výrobců zařazených do vzorku byl pokles méně výrazný (- 24 %). Šetření také ukázalo, že podíl vývozu vyjádřený jako procento celkového prodeje výrobního odvětví Unie se zvýšil ze 17 % v roce 2007 na 19 % v roce 2009. I když objemy vývozu spolupracujících výrobců v Unii klesly, tento pokles byl méně výrazný než pokles prodeje na trhu Unie (- 24 % u vývozu v porovnání s - 30 % u prodeje v Unii). Proto se má za to, že pokles objemu vývozu nelze vysvětlovat úrovní újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(134)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie nepřispěla k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
6. Závěr o příčinných souvislostech
(135)
Dospělo se tedy k závěru, že existuje příčinná souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z Číny. Hospodářská krize a dovoz ze třetích zemí s výjimkou Číny sice měl na situaci výrobního odvětví Unie dopad, ale tento dopad nebyl takový, aby narušil příčinnou souvislost zjištěnou mezi dumpingovým dovozem z Číny a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(136)
Na základě výše uvedené analýzy účinků všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie byl tedy vyvozen předběžný závěr, že existuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem z Číny a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie během období šetření.
F. ZÁJEM UNIE
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(137)
Evropské sdružení (Cerame-Unie) a hlavní vnitrostátní sdružení výrobců poskytly vysokou míru součinnosti a podpory. Žádný z výrobců v Unii navíc nevznesl žádnou námitku proti zahájení šetření nebo uložení opatření. Naznačuje to, že uložení opatření je zcela zřejmě v zájmu výrobců v Unii.
(138)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie trpí podstatnou újmou z důvodu účinků dumpingového dovozu způsobujícího cenové podbízení, jak je podrobně uvedeno v 76. a následujících bodech odůvodnění.
(139)
Lze očekávat, že výrobní odvětví Unie by mělo prospěch z opatření, která by pravděpodobně zabránila dalšímu nárůstu levného dumpingového dovozu.
(140)
Pokud by opatření nebyla uložena, lze očekávat, že levný dumpingový dovoz keramických obkládaček bude pokračovat, nebo se dokonce zvyšovat. Účinek dumpingového dovozu z Číny způsobující pokles prodejních cen by i nadále srážel prodejní ceny a zisky výrobců v Unii.
(141)
Jelikož finanční situace a ziskovost výrobního odvětví Unie není dostatečně silná, aby odolala dalšímu cenovému tlaku dumpingového dovozu, který je nutí nabízet výrazně nižší ceny, velmi pravděpodobně by to vedlo k postupnému zániku velkého počtu výrobců v Unii.
2. Zájem dovozců
(142)
Spolupráce dovozců a uživatelů, kteří nejsou ve spojení, představovala přibližně 6 % celkového objemu dovozu z Číny. Při výběru vzorku (viz 15. bod odůvodnění) bylo vybráno sedm dovozců, kteří nejsou ve spojení (z nichž jeden byl uživatelem). Představovali přibližně 5 % celkového dovozu z Číny. Spolupracující dovozci obchodovali převážně s obkládačkami, s výjimkou jednoho dovozce, pro kterého obchodování s obkládačkami představuje malou část jeho celkové obchodní činnosti. U těchto spolupracujících dovozců byl podíl dovozu z Číny na jejich celkovém nákupu velmi významný (více než 3/4). Ačkoli se zdá, že existuje ziskové rozpětí, které dokáže absorbovat zvýšení cen čínského dovozu, neboť obchodní přirážka dovozců u tohoto dovozu je přibližně 50 %, obvykle vykazují zisky ve výši přibližně 5 %.
(143)
Pokud by tedy opatření byla uložena, měla by z prostého pohledu nákladů s největší pravděpodobností vliv na obchodní činnost dovozců.
(144)
Šetření však ukázalo, že dovozci a uživatelé mohou přejít na výrobky nakupované ze třetích zemí nebo v rámci Unie. Tato změna může nastat celkem snadno, neboť výrobek, který je předmětem šetření, se vyrábí v několika zemích v Unii i mimo ni (Turecko, Spojené arabské emiráty, Egypt, jihovýchodní Asie, Brazílie a jiné).
(145)
Jeden dovozce prohlásil, že se v důsledku zahájení šetření pokusil změnit dodavatele, ale jeho snahy nebyly úspěšné. Na druhé straně jiný dovozce prohlásil, že tento proces již v době šetření probíhal a byl úspěšný. Třetí dovozce tvrdil, že by se tak rozšířilo jeho portfolio nečínských výrobců a že provedení by bylo snadné.
(146)
Vyvozuje se tedy předběžný závěr, že uložení opatření by nebránilo dovozcům v Unii nakupovat obdobné výrobky z jiných zdrojů. Kromě toho cílem antidumpingových cel není zablokovat konkrétní obchodní kanály, ale obnovit rovné podmínky a reagovat na nekalé obchodní praktiky.
(147)
Konečně relativně nízká úroveň spolupráce dovozců, kteří nejsou ve spojení, by mohla naznačovat, že uložení opatření by nemělo na jejich činnost významný dopad.
3. Zájem uživatelů
(148)
Komise kontaktovala dvě hlavní sdružení uživatelů v Unii.
(149)
Stavebnictví (zastoupené Evropskou federací stavebnictví) se rozhodlo při šetření aktivně nespolupracovat. Sdružení odpovědělo na počáteční dotazník Komise, ale poté přestalo spolupracovat pro nedostatek zájmu jeho členů.
(150)
Tato nízká úroveň spolupráce ze strany uživatelů by naznačovala, že toto odvětví není příliš závislé na čínském dovozu, nebo že by v případě uložení opatření neutrpělo významnou újmu. Toto zřejmě platí zejména ve stavebnictví, kde podle prohlášení výrobců během inspekcí na místě, nemají keramické obkládačky významný vliv na konečné náklady. Vzhledem k nákladům jiných materiálů při nové výstavbě nebo obnově je to zřejmě logické. Navíc, jak je uvedeno výše, mohlo by být relativně snadné změnit zdroj dodávek.
(151)
Evropské sdružení maloobchodních prodejců potřeb pro domácí kutily (European DIY Retail Association, EDRA) kontaktovalo Komisi jménem svých členů. Toto sdružení předložilo své připomínky na začátku šetření a tvrdilo, že cla by vedla ke zvýšení spotřebitelských cen a přechod na jiné zdroje dodávek by znamenal vysoké náklady jak pro distributory, tak pro zákazníky. Tato tvrzení však nebyla doložena.
4. Zájem konečných spotřebitelů
(152)
Komise kontaktovala jedno sdružení spotřebitelů, které odpovědělo, že o spolupráci nemá zájem. Žádné jiné sdružení spotřebitelů se nepřihlásilo.
(153)
Dopad antidumpingových cel na spotřebitele bude pravděpodobný omezený, neboť obchodní přirážka uplatňovaná prodejci je obvykle velmi vysoká. Dokonce i zvýšení cen by mělo na spotřebitele omezený dopad vzhledem k tomu, že zvýšení nákladů by se pohybovalo v rozmezí od 1,5 do 3 EUR za m2 (na základě průměrné ceny čínského dovozu ve výši 4,5 EUR v období šetření). Jednotliví spotřebitelé kupují omezená množství obkládaček, a ne příliš často. Navíc krátkodobé zvýšení ceny by mohlo mít dlouhodobě příznivé účinky na spotřebitele při zajišťování hospodářské soutěže na trhu. Dlouhodobá neexistence hospodářské soutěže by mohla vést k ještě většímu nárůstu cen a levný dovoz by mohl zcela zmizet.
5. Zájem dodavatelů
(154)
Během šetření se nepřihlásili ani dodavatelé, ani sdružení dodavatelů.
(155)
Šetřením bylo zjištěno, že dodavatelé, které by mohlo probíhající řízení nejvíce zajímat, jsou výrobci zařízení pro výrobu obkládaček. Šetření ukázalo, že někteří čínští výrobci nakupují svá zařízení od dodavatelů se sídlem v Unii. Z oficiálních údajů nicméně vyplynulo, že prodej z Unie do Číny má v posledním desetiletí stabilní, mírně klesající trend a že Čína představuje velkou, nikoli však převažující část jejich prodeje (přibližně 10 %). Hlavní zákazníci dodavatelů jsou ve skutečnosti výrobci v Unii, a proto mají dodavatelé velký zájem na výkonnosti výrobního odvětví Unie, na kterém závisejí.
(156)
Navíc absence spolupráce ze strany tohoto odvětví naznačila, že dodavatelé se nedomnívají, že uložení antidumpingových opatření na dovoz dotčeného výrobku by mohla jejich situaci významně poškodit.
6. Závěr týkající se zájmu Unie
(157)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že celkově neexistují žádné přesvědčivé důvody pro neuložení prozatímních opatření na dovoz keramických obkládaček pocházejících z Číny.
G. PROZATIMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(158)
Vzhledem k výše dosaženým závěrům ohledně dumpingu, výsledné újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být na dovoz dotčeného výrobku z Číny uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
2. Prozatímní opatření
(159)
Na základě výše uvedených skutečností se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení má za to, že by na dovoz pocházející z Číny měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(160)
Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci těchto společností zjištěnou během tohoto šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyrobených uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(161)
Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (6) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, např. spojených s takovou změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem pozměněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(162)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(163)
Aby se co nejvíce omezilo riziko obcházení opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách a v zájmu zajištění řádného používání antidumpingových cel, je v tomto případě nutné přijmout zvláštní opatření. Tato zvláštní opatření zahrnují: předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Dovoz bez zmíněné faktury podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému pro všechny ostatní vývozce.
(164)
Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, [v závislosti na případu může být zavedena procentní hranice] lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci tohoto šetření lze mimo jiné prověřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo.
(165)
Následující navrhované celní sazby vycházejí z dumpingových rozpětí stanovených šetřením, neboť byly nižší než rozpětí újmy. Prozatímní antidumpingová cla jsou stanovena takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Prozatímní clo
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
35,5 %
35,5 %
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
36,6 %
36,6 %
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd
Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
26,2 %
26,2 %
Všichni ostatní spolupracující výrobci
32,3 %
32,3 %
Všichni ostatní
73,0 %
73,0 %
H. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(166)
Výše uvedená prozatímní zjištění se sdělují všem zúčastněným stranám, které jsou vyzývány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu předtím, než bude cokoli stanoveno s konečnou platností. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely konečných zjištění může být nutné jejich přehodnocení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu glazovaných a neglazovaných keramických dlaždic a obkládaček, obkládaček pro krby nebo stěny; glazovaných a neglazovaných keramických mozaikových kostek a podobných výrobků, též na podložce, v současnosti kódů KN 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 a 6908 90 99, a pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyráběný níže uvedenými společnostmi činí:
Společnost
Celní sazba
Doplňkový kód TARIC
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd.
35,5 %
B009
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd.
36,6 %
B010
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd
Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
26,2 %
B011
Společnosti uvedené v příloze I
32,3 %
B012
Všechny ostatní společnosti
73,0 %
B999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li tato faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
4. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k použití tohoto nařízení do jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. března 2011.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 258/2011
(2011. gada 16. marts),
ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes keramikas flīžu importam
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības (“Savienība”) darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), (“pamatregula”) un jo īpaši tās 7. pantu,
pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Procedūras sākšana
(1)
Eiropas Komisija (“Komisija”) 2010. gada 19. jūnijā, publicējot Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī paziņojumu (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), informēja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes keramikas flīžu importu Savienībā.
(2)
Antidempinga procedūra tika sākta pēc sūdzības, ko 69 ražotāju vārdā, kuri ražo vairāk nekā 30 % no kopējās keramikas flīžu produkcijas Savienībā, iesniedza Eiropas Keramikas flīžu ražotāju federācija (CET) (“sūdzības iesniedzēji”). Sūdzībā bija iekļauti pirmšķietami pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un būtisko kaitējumu, ko tas izraisījis, un šos pierādījumus atzina par pietiekamiem, lai pamatotu procedūras sākšanu.
2. Procedūrā iesaistītās personas
(3)
Par procedūras sākšanu Komisija oficiāli informēja sūdzības iesniedzējus, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus ĶTR, ĶTR pārstāvjus un zināmos importētājus un lietotājus. Komisija arī informēja ražotājus Amerikas Savienotajās Valstīs (ASV), Nigērijā, Brazīlijā, Turcijā, Indonēzijā un Taizemē, jo šīs valstis tika izraudzītas par iespējamo analogo valsti. Ieinteresētajām personām paziņojumā par procedūras sākšanu norādītajā termiņā bija dota iespēja rakstiski paziņot savu viedokli un lūgt, lai tās tiktu uzklausītas. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kādēļ tās būtu jāuzklausa.
(4)
Ievērojot ĶTR ražotāju eksportētāju, nesaistīto importētāju un Savienības ražotāju acīm redzami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu dempinga un kaitējuma noteikšanai saskaņā ar pamatregulas 17. pantu bija paredzēta atlase. Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, visi zināmie ražotāji eksportētāji ĶTR, importētāji un Savienības ražotāji tika aicināti sazināties ar Komisiju un, kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, sniegt pamatinformāciju par savu darbību saistībā ar attiecīgo ražojumu laika posmā no 2009. gada 1. aprīļa līdz 2010. gada 1. martam. Notika arī apspriešanās ar ĶTR iestādēm.
2.1. Ķīnas ražotāju eksportētāju atlase
(5)
Atbildot uz minēto aicinājumu, tika saņemtas 105 derīgas atbildes no ražotājiem eksportētājiem ĶTR, aptverot 47 % no importa izmeklēšanas periodā, kā norādīts 24. apsvērumā turpmāk. Tāpēc tiek uzskatīts, ka sadarbības līmenis ir zems.
(6)
Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja ražotāju eksportētāju izlasi, ņemot vērā vislielāko reprezentatīvo attiecīgā ražojuma eksporta apjomu uz Savienību, kuru paredzētajā termiņā iespējams pienācīgi pārbaudīt. Izveidotajā izlasē bija trīs grupas ar 10 atsevišķiem ražotājiem, kuri aptvēra 14,4 % no kopējā eksporta apjoma no ĶTR uz Savienību un 31,3 % no visu eksportētāju, kuri sadarbojās, eksporta apjoma izmeklēšanas periodā (“IP”). Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu notika apspriešanās ar attiecīgajām personām un ĶTR iestādēm par izlases veidošanu. Par ierosināto izlasi tika saņemta virkne piezīmju. Par atbilstošām uzskatītās piezīmes tika ņemtas vērā galīgās izlases izveidē.
2.2. Savienības ražotāju atlase
(7)
Eiropas Keramikas flīžu ražotāju federācija (CET) Komisijai nosūtītā vēstulē apstiprināja, ka visi sūdzību iesniegušie uzņēmumi ir piekrituši tam, ka to kandidatūras izskata iekļaušanai izlasē. Ieskaitot citus uzņēmumus, kas pieteicās, Komisijai tādējādi bija informācija no 73 Savienības ražotājiem.
(8)
Atlasē tika ņemta vērā keramikas flīžu nozares lielā sadrumstalotība. Lai nodrošinātu to, ka lielo uzņēmumu rezultāti nav noteicošie kaitējuma analīzē un ka tiek pienācīgi atspoguļots stāvoklis mazajos uzņēmumos, kuri kopā pārstāv lielāko Savienības produkcijas daļu, tika nolemts, ka izlasē jābūt pārstāvētiem visiem nozares segmentiem, t. i., mazajiem, vidējiem un lielajiem uzņēmumiem.
(9)
Pamatojoties uz gada produkcijas apjomu, tika nodalīti trīs šādi segmenti:
- 1. segments: lielie uzņēmumi - produkcija pārsniedz 10 miljonus m2,
- 2. segments: vidējie uzņēmumi - produkcija no 5 līdz 10 miljoniem m2,
- 3. segments: mazie uzņēmumi - produkcija nepārsniedz 5 miljonus m2.
(10)
Analizējot mikroekonomiskos rādītājus, konkrētajā segmentā atlasīto uzņēmumu rezultāti tika svērti atbilstoši konkrētā segmenta proporcionālajai daļai kopējā Savienības produkcijas apjomā (izmantojot katra segmenta īpatsvaru kopējā keramikas flīžu nozarē). Saskaņā ar izmeklēšanā savākto informāciju 1. un 2. segmentā iekļautie ražotāji katrs aptver apmēram ceturto daļu no kopējās Savienības produkcijas, bet 3. segmentā iekļautie ražotāji - apmēram pusi no kopējās Savienības produkcijas. Mazo uzņēmumu segmentā ietilpst vairāk nekā 350 uzņēmumu. Vairāk nekā 40 uzņēmumi ietilpst vidējo uzņēmumu segmentā, bet vairāk nekā 20 - lielo uzņēmumu segmentā.
(11)
Tika atlasīti desmit uzņēmumi. Tie ir lielākie uzņēmumi katrā no trim segmentiem, ņemot vērā pārdošanas apjomu, produkcijas apjomu un ģeogrāfisko atrašanās vietu. Viens atlasītais uzņēmums ietilpst lielo uzņēmumu segmentā, četri ietilpst vidējo uzņēmumu segmentā, bet pieci - mazo uzņēmumu segmentā. Atlasītie uzņēmumi atrodas sešās dalībvalstīs (Itālijā, Spānijā, Polijā, Portugālē, Vācijā un Francijā), kuras kopā aptver vairāk nekā 90 % no Savienības kopējās produkcijas. Šī izlase aptver 24 % no ražotāju, kuri sadarbojās, kopējās produkcijas un 7 % no Savienības kopējās produkcijas.
(12)
Izmeklēšanas laikā viens atlasītais uzņēmums no Polijas nolēma neturpināt sadarbību ar izmeklēšanu. Komisija nespēja panākt sadarbošanos no citiem Polijā esošiem ražotājiem.
(13)
Neraugoties uz minētā Polijas ražotāja rīcību, izlase joprojām bija ļoti reprezentatīva saskaņā ar visiem 8. un 10. apsvērumā minētajiem kritērijiem. Tādējādi tika nolemts, ka procedūru var turpināt ar izlasē esošiem deviņiem ražotājiem no piecām dalībvalstīm.
(14)
Sūdzības iesniedzēji lūdza, lai viņu nosaukumi paliktu konfidenciāli. Komisija piekrita izpildīt šo lūgumu.
2.3. Importētāju atlase
(15)
Komisija saņēma 24 atbildes no importētājiem. No atlases veidošanas procesa tika izslēgti trīs lieli importētāji: divi importētāji, kas saistīti ar ĶTR eksportētājiem, un viens, kas saistīts ar Savienības ražotāju (importa apjoms ir neliels salīdzinājumā ar šā ražotāja kopējo pārdošanas apjomu).
(16)
Nesaistītie importētāji, kas sadarbojās, aptver apmēram 6 % no kopējā importa no ĶTR.
(17)
Tika atlasīti septiņi uzņēmumi, kas pārstāv 95 % no nesaistīto uzņēmumu, kuri sadarbojās, veiktā importa. Viens no šiem uzņēmumiem bija arī attiecīgā ražojuma lietotājs. Izlase bija reprezentatīva arī ģeogrāfiski. Tādējādi izlase aptver dalībvalstis, kuras pārstāv vairāk nekā 49 % no importa Savienībā, un tas apstiprina, ka šī izlase ir reprezentatīva.
2.4. Atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaudes
(18)
Lai izlasē iekļautie ĶTR ražotāji eksportētāji varētu iesniegt pieprasījumu tirgus ekonomikas režīma (“TER”) vai atsevišķa režīma (“AR”) piešķiršanai, ja tie to vēlētos, Komisija izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem nosūtīja pieprasījuma veidlapas. Viena ražotāju eksportētāju grupa pieprasīja TER atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punktam vai AR, ja izmeklēšanā noskaidrotos, ka tie neatbilst TER piešķiršanas nosacījumiem. Citas ražotāju eksportētāju grupas pieprasīja tikai AR.
(19)
Prasības veikt atsevišķu pārbaudi tika saņemtas no astoņiem izlasē neiekļautiem uzņēmumiem vai saistītu uzņēmumu grupām. Izskatīt šīs prasības provizoriskajā posmā būtu pārāk apgrūtinoši. Lēmums par to, vai kādam no šiem uzņēmumiem veikt atsevišķu pārbaudi, tiks pieņemts galīgajā posmā.
(20)
Komisija nosūtīja anketas izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kā arī ražotājiem eksportētājiem, kuri nebija iekļauti izlasē un kuri bija paziņojuši par nodomu pieprasīt atsevišķu pārbaudi atbilstīgi pamatregulas 17. panta 3. punktam, izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, nesaistītajiem importētājiem, kuri sadarbojās, un visiem zināmajiem lietotājiem Savienībā.
(21)
Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no trim izlasē iekļautām ražotāju eksportētāju grupām, no astoņiem izlasē neiekļautiem ražotājiem eksportētājiem vai to grupām, no deviņiem izlasē iekļautiem Savienības ražotājiem un no pieciem importētājiem, kuri nebija saistīti ne ar vienu ražotāju eksportētāju. Informācija tika saņemta arī no Eiropas Ražotāju asociācijas (Cerame-Unie), valstu ražotāju asociācijām, no importētājiem, importētāju asociācijām un lietotājiem.
(22)
Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai veiktu TER/AR analīzi un provizoriski noteiktu dempingu, tā izraisīto kaitējumu un Savienības intereses, un veica pārbaudes deviņu izlasē iekļautu Savienības ražotāju un šādu uzņēmumu telpās:
a)
ĶTR ražotāji eksportētāji:
-
Becarry Group, kurā ietilpst:
-
Foshan Becarry Ceramics Co., Ltd,
-
Heyuan Becarry Ceramics Co., Ltd,
-
Heyuan Hairi Ceramic Co., Ltd,
-
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd,
-
Xinruncheng Group, kurā ietilpst:
-
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd,
-
Foshan City Nanhai Chongfa Ceramics Co. Ltd,
-
Wonderful Group, kurā ietilpst:
-
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd,
-
Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd,
-
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd,
-
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd,
-
Giavelli S.r.l., saistīts Itālijas importētājs;
b)
ĶTR tirgotāji:
-
Foshan Changwei Enterprise Co., Ltd.;
c)
tirgotāji Honkongā:
-
Cayenne Trading International Ltd.,
-
Great Prosperity Development Ltd.,
-
Good East Development Ltd.;
d)
nesaistīti importētāji:
-
Enmon GmbH, Vācija;
e)
valstu ražotāju asociācijas:
-
Confindustria Ceramica (Itālija),
-
Spānijas Keramikas flīžu ražotāju asociācija (ASCER),
-
APICER (Portugāle).
(23)
Ievērojot vajadzību noteikt normālo vērtību attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem ĶTR, kuriem, iespējams, netiktu piešķirts TER, divu ražotāju uzņēmumu telpās tika veikta pārbaude ar mērķi noteikt normālo vērtību, pamatojoties uz ASV kā analogās valsts datiem. Šie ražotāji lūdza saglabāt to identitāti konfidenciālu.
3. Izmeklēšanas periods
(24)
Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. aprīļa līdz 2010. gada 31. martam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanas būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2007. gada 1. janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”).
B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
1. Attiecīgais ražojums
(25)
Attiecīgais ražojums ir glazētas un neglazētas keramikas plātnes bruģēšanai un ceļa noklāšanai; kamīna vai sienas flīzes; glazēti un neglazēti keramikas mozaīkas klucīši un tamlīdzīgi izstrādājumi uz pamatnes vai bez tās (“keramikas flīzes” vai “attiecīgais ražojums”), ko patlaban klasificē ar KN kodiem 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 un 6908 90 99.
(26)
Keramikas flīzes galvenokārt izmanto būvniecības nozarē, lai nosegtu sienas un grīdas.
2. Līdzīgais ražojums
(27)
Kāda ieinteresētā persona apgalvoja, ka no ĶTR importētais ražojums un Savienības ražošanas nozares ražojums nav salīdzināmi.
(28)
Jāatgādina, ka Komisija veica cenu salīdzinājumus ražojuma veidiem, kas atšķiras pēc ražojuma kontroles numuriem (RKN), ievērojot astoņas pazīmes.
(29)
Konkrētā persona izklāstīja savus apsvērumus uzklausīšanā pie uzklausīšanas amatpersonas. Saskaņā ar šiem apsvērumiem ražojumi nav salīdzināmi tādēļ, ka Savienības un ĶTR flīžu ražošanā izmantotas dažādas tehnoloģijas, materiāli, pulējums un dizains. Tehnoloģiski attīstītas ražošanas līnijas ļauj saražot augstas kvalitātes flīzes, izmantojot sietspiedes tehnoloģiju un vairākas krāsas. Uzņēmums paskaidroja, ka ir dažādas apdrukas tehnoloģijas apdrukai ar sietspiedi, rotācijas dobspiedes tehnikai un apdrukai ar tinti.
(30)
Neraugoties uz lūgumiem iesniegt detalizētāku informāciju par visiem šiem ražojumu salīdzināmības aspektiem, minētā persona savus apgalvojumus nepamatoja. Arī apsvērums par salīdzināmības uzlabošanu netika pamatots ne ar kādiem pierādījumiem. Turklāt pati šī persona atzina, ka ražojumu veidi, kuri tiktu ietverti, ja pievienotu četrus ierosinātos kritērijus, aptvertu tikai 0,5 % no flīžu tirgus. Kā norādīts uzklausīšanas amatpersonas ziņojumā, kurā veikts kopsavilkums par attiecīgā uzņēmuma nostāju, pārējie 99,5 % ražojumu ar tādiem pašiem RKN ir līdzīgi.
(31)
Kā minēts iepriekš, attiecīgā persona nepamatoja ne vajadzību ieviest papildu kritērijus, ne arī to iespējamo ietekmi uz cenām. Tādēļ, ievērojot attiecīgo ražojumu veidu niecīgo tirgus daļu un attiecīgās personas nepārprotamo apgalvojumu, ka 99,5 % flīžu ir salīdzināmas pēc konkrētajiem RKN, prasība RKN struktūrai pievienot papildu kritērijus bija provizoriski jānoraida.
(32)
Jāsecina, ka attiecīgajam ražojumam un ražojumam, ko ražo un pārdod ĶTR un ASV iekšzemes tirgū, ko provizoriski uzskatīja par analogo valsti, kā arī ražojumam, ko Savienības ražotāji ražo un pārdod Savienībā, ir vienas un tās pašas fiziskās un tehniskās īpašības un tos izmanto vienam un tam pašam pamatmērķim. Tādēļ tie provizoriski uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
C. DEMPINGS
1. Tirgus ekonomikas režīms (“TER”)
(33)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu antidempinga izmeklēšanās saistībā ar ĶTR izcelsmes importu normālo vērtību nosaka saskaņā ar minētā panta 1.-6. punktu attiecībā uz tiem ražotājiem, par kuriem tika konstatēts, ka tie atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā izklāstītajiem kritērijiem. Īsumā un vienīgi ērtības labad šeit sniegts šo kritēriju kopsavilkums:
1)
ar uzņēmējdarbību saistīti lēmumi tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus situāciju, valstij ievērojami neiejaucoties, un izmaksas atspoguļo tirgus vērtību;
2)
uzņēmumiem ir viens skaidrs grāmatvedības pamatdokumentu kopums, kam veic neatkarīgu revīziju saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem un ko piemēro visiem mērķiem;
3)
nav būtisku izkropļojumu, kas pārņemti no agrākās ekonomikas sistēmas, kas nav tirgus ekonomika;
4)
likumi par bankrotu un īpašumu garantē stabilitāti un juridisko noteiktību; un
5)
valūtas konvertēšanu veic atbilstīgi tirgus kursam.
(34)
Divas ĶTR ražotāju eksportētāju grupas pieprasīja TER saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu.
(35)
Tika atklāts, ka personas (divi ražotāji, viens ĶTR tirgotājs un viens Honkongas tirgotājs), kas it kā veidoja vienu no šīm grupām, patiesībā nav saistītas. Tādēļ divu ĶTR ražotāju (Becarry Group un Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd) TER piešķiršanas prasības izskatīja atsevišķi.
(36)
Otra uzņēmumu grupa, t. i., Wonderful Group, sastāvēja no divām ražotāju grupām, kas bija savstarpēji saistītas, jo piederēja vienai holdinga kompānijai, un tikai viena no saistītajām grupām pieprasīja TER, bet otra pieprasīja tikai AR. Tā kā TER piešķiršana tomēr ir jāpieprasa un kritērijiem ir jāatbilst visiem uzņēmumiem konkrētajā grupā, šī TER prasība bija nepilnīga un tādēļ netika izskatīta. Tādēļ grupai TER nepiešķīra.
(37)
Attiecībā uz Becarry Group situācija bija šāda - saistībā ar 1. kritēriju izmeklēšanā tika konstatēts, ka ražotāja uzņēmējdarbības atļaujā ir eksporta pārdošanas ierobežojums, kas arī tika piemērots praksē. Tādēļ tika uzskatīts, ka lēmumi par pārdošanu netiek pieņemti brīvi, bet gan valstij ievērojami iejaucoties. Turklāt attiecībā uz vairākiem uzņēmumiem šajā grupā nebija nosakāms, vai un kurš ir ieguldījis līdzekļus uzņēmuma sākumkapitālā. Saistībā ar 2. kritēriju grāmatvedībā tika atklāti vairāki ievērojami trūkumi, kuri nebija minēti revīzijas ziņojumā. Visbeidzot, saistībā ar 3. kritēriju tika atklāts, ka ir vairāki izkropļojumi, kas pārņemti no ekonomikas sistēmas, kas nav tirgus ekonomika, jo grāmatvedībā nebija pareizi iereģistrēti vai amortizēti ievērojami aktīvi un netika uzrādīti pierādījumi, ka uzņēmums būtu maksājis par zemes izmantošanas tiesībām.
(38)
Attiecībā uz Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd situācija bija šāda - saistībā ar 1. kritēriju izmeklēšanā tika konstatēts, ka uzņēmums nevar pierādīt, vai un kurš ir ieguldījis līdzekļus uzņēmuma sākumkapitālā, kad tas tika izveidots. Tādēļ nebija iespējams izslēgt iespēju, ka daļu līdzekļu nodrošināja valsts. Saistībā ar 2. kritēriju grāmatvedībā tika atklāti ievērojami trūkumi, kas nebija minēti revīzijas ziņojumā, un tādēļ nevarēja uzskatīt, ka revīzija veikta saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem. Visbeidzot, saistībā ar 3. kritēriju tika atklāts, ka ir vairāki izkropļojumi, kas pārņemti no ekonomikas sistēmas, kas nav tirgus ekonomika, jo nebija iespējams uzrādīt pierādījumus, ka uzņēmums būtu maksājis par zemes izmantošanas tiesībām vai konkrētiem aktīviem.
(39)
Konstatējumus saistībā ar TER Komisija nosūtīja attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem, ĶTR iestādēm un sūdzības iesniedzējiem un aicināja tos iesniegt piezīmes.
(40)
Pēc tam, kad tika darīti zināmi konstatējumi saistībā ar TER, piezīmes tika saņemtas no diviem izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kuriem netika piešķirts TER. Tomēr šīs piezīmes nebija tādas, lai šajā ziņā mainītu attiecīgos konstatējumus, jo tajos bija tikai centieni atspēkot daļu konstatējumu, piezīmju pamatošanai neiesniedzot nekādus papildu pierādījumus.
2. Atsevišķs režīms (“AR”)
(41)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu valstīm, uz kurām attiecas minētais pants, tiek noteikts valsts mēroga maksājums, ja tāds ir piemērojams, izņemot gadījumus, kad uzņēmumi var pierādīt, ka tie atbilst pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem. Īsumā un vienīgi ērtības labad šeit sniegts šo kritēriju izklāsts:
-
ja firmas vai kopuzņēmumi pilnīgi vai daļēji pieder ārvalstniekiem, eksportētāji var brīvi repatriēt kapitālu un peļņu,
-
eksporta cenas un daudzumi un pārdošanas noteikumi ir brīvi noteikti,
-
akciju vairākums pieder privātpersonām. Valsts ierēdņi, kuri ir valdē vai ieņem galvenos amatus vadībā, ir mazākumā, vai arī ir jāpierāda, ka uzņēmums tomēr ir pietiekami neatkarīgs no valsts iejaukšanās,
-
valūtas konvertēšanu veic atbilstīgi tirgus kursam, un
-
iejaukšanās no valsts puses nav tāda, lai ļautu apiet pasākumus, ja atsevišķiem eksportētājiem piemēro atšķirīgas maksājuma likmes.
(42)
Izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji, kuri pieprasīja TER (Becarry Group un Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd), pieprasīja arī AR gadījumam, ja TER tiem netiktu piešķirts. Wonderful Group un Xinruncheng Group arī pieprasīja AR.
(43)
Attiecībā uz Becarry Group tika atklāts, ka lēmumi par pārdošanu netiek pieņemti brīvi sakarā ar iepriekš 37. apsvērumā minētajiem eksporta pārdošanas ierobežojumiem, tādēļ tā AR prasību noraidīja.
(44)
Tika konstatēts, ka pārējie ražotāji eksportētāji atbilst pamatregulas 9. panta 5. punkta nosacījumiem, un tādēļ tiem varēja piešķirt AR. Tādējādi, pamatojoties uz pieejamo informāciju, tika provizoriski noteikts, ka visām pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajām prasībām par AR atbilst šādi izlasē iekļautie ĶTR ražotāji eksportētāji:
-
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd,
-
Xinruncheng Group,
-
Wonderful Group.
3. Normālā vērtība
a) Analogās valsts izvēle
(45)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu ražotājiem eksportētājiem, kuriem nav piešķirts TER, normālā vērtība jānosaka, pamatojoties uz iekšzemes cenām vai salikto normālo vērtību kādā analogā valstī.
(46)
Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu pauda nodomu normālās vērtības noteikšanai attiecībā uz ĶTR par piemērotu analogo valsti izmantot ASV un aicināja ieinteresētās personas šajā jautājumā izteikt piezīmes.
(47)
Tika saņemta virkne piezīmju un alternatīvai ierosinātas vairākas citas valstis - Brazīlija, Turcija, Nigērija, Taizeme un Indonēzija.
(48)
Tādēļ Komisija nolēma aicināt uz sadarbību zināmos ražotājus šajās valstīs, arī ASV. Tomēr uz anketas jautājumiem atbildēja tikai divi attiecīgā ražojuma ražotāji ASV. Nepilnīgu atbildi uz anketas jautājumiem iesniedza arī kāds Taizemes ražotājs, bet tā ražojumu klāsts jebkurā gadījumā nebija pilnīgi salīdzināms ar ĶTR ražotāju, kuri sadarbojās, ražojumu klāstu.
(49)
Izmeklēšanā atklājās, ka ASV ir attiecīgā ražojuma konkurences tirgus. ASV iekšzemes tirgū aktīvi darbojas vairāki ražotāji un importa apjomi ir lieli. Tāpat izmeklēšanā atklājās, ka ĶTR un ASV izcelsmes keramikas flīzēm principā ir vienas un tās pašas fiziskās īpašības un izmantojums un ka to ražošanas procesi ir līdzīgi.
(50)
Tika apgalvots - tā kā ASV tirgū noteicošais ir imports, ASV ražotās keramikas flīzes un ĶTR ražotās keramikas flīzes aptver dažādus tirgus segmentus. Tāpēc iekšzemē ražotie ražojuma veidi, kas tiktu izmantoti normālās vērtības noteikšanai, nav salīdzināmi ar tiem ražojuma veidiem, kurus ĶTR eksportē uz Savienību. Tomēr izmeklēšanā atklājās, ka ASV ražo visdažādākos ražojuma veidus, kas ir salīdzināmi ar tiem, kurus ražo un eksportē no ĶTR, kā minēts iepriekš 49. apsvērumā.
(51)
Tāpat tika apgalvots, ka ASV ir salīdzinoši mazs spēlētājs keramikas flīžu pasaules tirgū. Tomēr šajā valstī 2009. gadā tika saražoti 600 miljoni m2, kas uzskatāms par ievērojamu daudzumu. Salīdzinājumam - ĶTR, kas ir liela flīžu ražotāja pasaules mērogā, tajā pašā laika posmā tika saražoti 2 miljardi m2.
(52)
Kāda ieinteresēta persona apgalvoja, ka ASV ir stingri kvalitātes standarti un ka tā faktiski rada ar tarifiem nesaistītus šķēršļus ĶTR importam. Tomēr izmeklēšanā atklājās, ka ĶTR importa apjoms uz ASV ir liels, kā jau minēts iepriekš, un tas veido lielāko daļu ASV iekšzemes patēriņa. Tādēļ apsvērums par to, ka ar tarifiem nesaistīti šķēršļi ASV ietekmē importu un tādējādi arī konkurenci, tika noraidīts.
(53)
Abu ASV ražotāju, kuri sadarbojās, atbildēs iesniegtā informācija tika pārbaudīta uz vietas. Galu galā tika ņemta vērā tikai informācija no viena apmeklētā ražotāja, jo tika konstatēts, ka tā ir ticama informācija, uz kuras var pamatot normālo vērtību. Informācija no otra apmeklētā ražotāja tika uzskatīta par neuzticamu un netika ņemta vērā, jo šis ražotājs ziņoja tikai par daļu no saviem iekšzemes pārdevumiem un tādēļ izmaksas nebija pilnīgi savietojamas ar grāmatvedības datiem.
(54)
Tādēļ tiek provizoriski secināts, ka ASV ir piemērota un pamatota analogā valsts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu.
b) Normālās vērtības noteikšana
(55)
Atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam normālo vērtību noteica, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, kas saņemta no ražotāja analogajā valstī, kā izklāstīts turpmāk.
(56)
Tika konstatēts, ka ASV ražotāja līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdevumi apjoma ziņā bija reprezentatīvi salīdzinājumā ar attiecīgā ražojuma apjomu, ko uz Savienību eksportēja ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās.
(57)
Izmeklēšanas periodā tika konstatēts, ka visu līdzīgā ražojuma veidu, ko ražoja ASV ražotājs, pārdevumi iekšzemes tirgū nesaistītiem pircējiem tika veikti parastā tirdzniecības apritē. Tomēr, ņemot vērā kvalitātes atšķirības starp līdzīgo ražojumu, kas ražots un pārdots ASV, un attiecīgo ražojumu, kas no ĶTR eksportēts uz Savienību, dažiem ražojuma veidiem tika uzskatīts par piemērotāku aprēķināt normālo vērtību, lai ņemtu vērā šīs atšķirības un nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu, kā izklāstīts 61. apsvērumā.
(58)
Normālā vērtība tika aprēķināta, pievienojot ASV ražotāja ražošanas izmaksām tā pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (SG&A) un peļņu. Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 6. punktam SG&A un peļņas summas tika noteiktas, pamatojoties uz faktiskajiem datiem par ASV ražotāja līdzīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu parastā tirdzniecības apritē.
c) Eksporta cenas ražotājiem eksportētājiem
(59)
Izlasē iekļauto ĶTR eksportētāju eksporta cenas tika balstītas uz faktiski maksātajām vai maksājamajām eksporta cenām pirmajam neatkarīgajam pircējam. Ja pārdošana notika ar Savienībā esoša saistīta importētāja starpniecību, cenas tika aprēķinātas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu. Tika koriģētas visas izmaksas, kas radušās starp importēšanu un tālākpārdošanu, ieskaitot pārdošanas, vispārējās un administratīvas izmaksas un peļņu. Attiecībā uz peļņas normu tika izmantota attiecīgā ražojuma nesaistītā importētāja saņemtā peļņa, jo saistītā importētāja faktiskā peļņa netika uzskatīta par ticamu sakarā ar saistību starp ražotāju eksportētāju un saistīto importētāju.
d) Salīdzinājums
(60)
Dempinga starpības tika noteiktas, salīdzinot atsevišķās izlasē iekļauto eksportētāju ražotāja eksporta cenas (EXW) ar iekšzemes pārdošanas cenām vai, attiecīgā gadījumā, ar aprēķināto normālo vērtību.
(61)
Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu veica atbilstošu korekciju, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Normālā vērtība tika koriģēta, ņemot vērā īpašību atšķirības (galvenokārt sakarā ar oriģinālā aprīkojuma ražotāju zīmoliem) un ņemot vērā dažu ražojuma veidu, kurus neražoja analogās valsts ražotājs, kvalitātes atšķirības (neporcelāna flīzēm ir zemākas cenas). Turpmākas korekcijas vajadzības gadījumā tika veiktas attiecībā uz jūras transporta, apdrošināšanas, pārkraušanas un papildu izmaksām, iepakojuma un kredīta izmaksām, maksājumiem par banku pakalpojumiem un komisijas maksām visos gadījumos, kad šīs izmaksas bija pieņemamas, precīzas un pamatotas ar pārbaudītiem pierādījumiem.
4. Dempinga starpības
a) Izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās un kuriem piešķirts AR
(62)
Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās un kuriem piešķirts AR, dempinga starpības noteica, pamatojoties uz analogajai valstij noteiktās vidējās svērtās normālās vērtības salīdzinājumu ar katra uzņēmuma vidējo svērto eksporta cenu, attiecīgo ražojumu eksportējot uz Savienību, kā noteikts iepriekš.
(63)
Uz šā pamata pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:
Pagaidu dempinga starpība
Group Xinruncheng
35,5 %
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
36,6 %
Wonderful Group
26,2 %
b) Visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās
(64)
Dempinga starpība pārējiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, tika aprēķināta kā izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju dempinga starpību vidējā svērtā dempinga starpība saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punktu.
(65)
Dempinga starpība ĶTR ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās un tika iekļauts izlasē, bet kam netika piešķirts AR (Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd), arī tika noteikta saskaņā ar iepriekš 64. apsvērumā minēto.
c) Visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās
(66)
Valsts mēroga dempinga starpība, ko piemēro visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, tika noteikta, izmantojot augstāko no kādam ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, konstatētajām dempinga starpībām reprezentatīvam ražojuma veidam.
(67)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, pagaidu izlases vidējā svērtā dempinga starpība un valsts mēroga dempinga līmenis procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas ir šāds:
Izlases vidējā svērtā dempinga starpība ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, bet kuri netika iekļauti izlasē vai kuriem netika piešķirts AR (skatīt I pielikumu)
32,3 %
Atlikusī dempinga starpība ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās
73,0 %
D. KAITĒJUMS
1. Savienības produkcija un Savienības ražošanas nozare
(68)
Kā minēts 8. apsvērumā, Savienības keramikas flīžu ražošanas nozare ir ļoti sadrumstalota. Keramikas flīzes ražo vairāk nekā 500 ražotāju.
(69)
Kā minēts iepriekš, Savienības ražošanas nozare tika sadalīta trīs segmentos - mazie, vidējie un lielie uzņēmumi. Mazie uzņēmumi saražo pusi no Savienības kopējās produkcijas.
(70)
Tiek pieņemts, ka dati, ko sniedza valstu un Eiropas asociācijas, aptver apmēram 75 % no Savienības produkcijas. Šie dati tika salīdzināti ar atsevišķo ražotāju un valstu asociāciju sniegtajiem datiem, kā arī ar statistikas avotiem, piemēram, Prodcom. Atlikušās produkcijas apjoms un vērtība tika ekstrapolēta, pamatojoties uz šiem pašiem informācijas avotiem. Pamatojoties uz to, tika konstatēts, ka Savienības kopējā produkcija ir 895 miljoni m2. Pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē Savienības ražošanas nozari veido visi Savienības ražotāji (kas kopā aptver visu Savienības produkciju), un tie turpmāk tekstā tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari”.
2. Patēriņš Savienībā
(71)
Patēriņš Savienībā tika noteikts, Savienības ražotāju pārdevumiem Savienības tirgū pievienojot importu saskaņā ar Eurostat datiem. Dati par attiecīgā ražojuma kopējo pārdevumu apjomu Savienībā pamatojas uz pārbaudītu informāciju, ko sniedza gan valstu, gan Eiropas ražotāju asociācijas. Lai iegūtu kopējo pārdevumu apjomu Savienībā, skaitļi tika ekstrapolēti, pamatojoties uz asociāciju un Prodcom datiem.
(72)
Attiecīgajā periodā, t. i., no 2007. gada līdz IP, patēriņš Savienībā samazinājās par 29 %, un galvenais samazinājums par 13 % bija 2007.-2008. gadā. IP patēriņš samazinājās par 8 % salīdzinājumā ar 2009. gadu.
1. tabula
Patēriņš
Apjoms (tūkst.m2)
2007
2008
2009
IP
+ kopējais imports
157 232
140 715
115 676
119 689
+ Savienības produkcija, kas pārdota Savienības tirgū
1 275 486
1 099 092
992 204
895 140
Indekss (2007 = 100)
100
86
78
70
= patēriņš
1 432 718
1 239 807
1 107 880
1 014 829
Indekss (2007 = 100)
100
87
77
71
Samazinājums sal. ar iepriekšējo gadu
- 13 %
- 11 %
- 8 %
3. Imports no ĶTR
3.1. Attiecīgā ražojuma importa apjoms, tirgus daļa un cenas
(73)
ĶTR importa apjoms, tirgus daļa un vidējās cenas ir attīstījušās, kā norādīts turpmākajā tabulā. Šīs daudzumu un cenu tendences ir iegūtas, izmantojot Eurostat datus.
2. tabula
Imports no ĶTR
Apjoms (tūkst. m2)
2007
2008
2009
IP
Importa apjoms no attiecīgās valsts
68 081
65 122
62 120
66 023
Indekss (2007 = 100)
100
96
91
97
Sal. ar iepriekšējo gadu
- 4 %
- 5 %
+ 6 %
Attiecīgās valsts importa tirgus daļa
4,8 %
5,3 %
5,6 %
6,5 %
Attiecīgās valsts importa cena (EUR/m2)
4,7
4,9
4,4
4,5
Indekss (2007 = 100)
100
105
95
97
Sal. ar iepriekšējo gadu
+ 4 %
- 10 %
+ 2 %
(74)
Kopējais importa apjoms no ĶTR attiecīgajā periodā samazinājās par 3 %, un IP tas bija 66 miljoni m2. Samazinājuma tendence pati par sevi atbilst patēriņa samazinājumam, bet tā ir daudz mazāk izteikta un vērojama no 2007. līdz 2009. gadam. No 2009. gada līdz IP importa apjoms no ĶTR palielinājās par 6 %. Tāpat, analizējot ĶTR tirgus daļu visa attiecīgā perioda perspektīvā, tā palielinājās par 35 % - no 4,8 % 2007. gadā līdz 6,5 % IP.
(75)
ĶTR importa cenas attiecīgajā periodā samazinājās par 4% - no 4,7 EUR/m2 līdz 4,5 EUR/m2.
3.2. Cenu samazinājums
(76)
Lai analizētu cenu samazinājumu, tās Savienības ražotāju svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū, kas koriģētas atbilstīgi ražotāja cenām (EXW), pa ražojuma veidiem salīdzināja ar ĶTR importa atbilstīgajām vidējām svērtajām CIF cenām pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, izdarot atbilstīgas korekcijas saistībā ar spēkā esošajiem muitas nodokļiem, pēcimporta izmaksām un tirdzniecības līmeni.
(77)
Salīdzinājums liecina, ka IP laikā importēto attiecīgo ražojumu Savienībā pārdeva par cenām, kuras bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Procentos šis samazinājuma līmenis bija no 44 % līdz 57 %. Aprēķini pamatojās uz datiem, ko iesniedza izlasē iekļautie Savienības ražotāji un izlasē iekļautie ĶTR ražotāji eksportētāji.
4. Imports no trešām valstīm, izņemot ĶTR
(78)
Importa apjoms no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā ir apkopots nākamajā tabulā. Šīs daudzumu un cenu tendences ir iegūtas, izmantojot Eurostat datus.
3. tabula
Imports no citām trešām valstīm
2007
2008
2009
IP
Imports no citām valstīm (tūkst. m2)
89 151
75 593
53 557
53 665
Indekss (2007 = 100)
100
85
60
60
Importa no citām valstīm tirgus daļa
6,2 %
6,1 %
4,8 %
5,3 %
Vidējā cena (EUR/m2)
4,38
4,94
5,35
5,35
Indekss (2007 = 100)
100
113
122
122
Imports no Turcijas (tūkst. m2)
50 210
44 590
30 930
31 343
Turcijas tirgus daļa
3,5 %
3,6 %
2,8 %
3,1 %
Vidējā cena (EUR/m2)
4,35
4,75
5,25
5,32
Imports no citām valstīm, izņemot ĶTR un Turciju
38 941
31 002
22 627
22 322
Indekss (2007 = 100)
100
80
58
57
Vidējā cena (EUR/m2)
4,43
5,21
5,49
5,38
(79)
Attiecīgajā periodā imports no trešām valstīm samazinājās par 40 %. Tādējādi šā importa tirgus daļa samazinājās par 14 % - no 6,2 % līdz 5,3 %.
(80)
Jāatzīmē, ka vidējās importa cenas no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā palielinājās par 22 %, un tās saglabājās ievērojami augstākas nekā ĶTR eksporta vidējā pārdošanas cena (IP tas bija par 19 %).
5. Stāvoklis Savienības ražošanas nozarē
5.1. Vispārēji apsvērumi
(81)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija izvērtēja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kas ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli.
(82)
Makroekonomiskos rādītājus (produkciju, jaudu, jaudas izmantojumu, pārdošanas apjomu, tirgus daļu, izaugsmi un dempinga starpības lielumu) vērtēja visas Savienības ražošanas nozares līmenī. Novērtējums tika veikts, pamatojoties uz informāciju, ko iesniedza Eiropas un valstu asociācijas, salīdzinot to ar ražotāju sniegto informāciju un pieejamo oficiālo statistiku.
(83)
Mikroekonomisko rādītāju (vidējās cenas par vienību, nodarbinātība, algas, ražīgums, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, peļņa no ieguldījumiem, spēja piesaistīt kapitālu) analīzi veica izlasē iekļauto Savienības ražotāju līmenī. Novērtējums tika veikts, pamatojoties uz šo ražotāju sniegtu pienācīgi pārbaudītu informāciju.
5.2. Makroekonomiskie rādītāji
5.2.1. Produkcija, ražošanas jauda un jaudas izmantojums
(84)
Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares produkcijas apjoms samazinājās būtiski - par 32 %. Kopējais samazinājums (attiecīgajā periodā) atspoguļoja ievērojamo patēriņa samazinājumu (attiecīgajā periodā tas bija 29 %, sk. 72. apsvērumu iepriekš). Tomēr tam bija atšķirīga tendence. Tas par 32 % samazinājās laikā no 2007. līdz 2009. gadam, bet lielākais samazinājums (23 %) bija 2008.-2009. gadā. Pēc tam no 2009. gada līdz IP produkcijas apjoms stabilizējās.
4. tabula
Kopējā Savienības produkcija
2007
2008
2009
IP
Apjoms (tūkst. m2)
Produkcija
1 614 668
1 434 844
1 100 052
1 094 660
Indekss (2007 = 100)
100
89
68
68
(85)
Savienības ražošanas nozares ražošanas jauda 2007.-2008. gadā samazinājās par 5 % un no 2008. gada līdz IP par 2 %. Attiecīgi jaudas izmantojumam kopumā bija tendence samazināties - par 27 % laikā no 2007. gada līdz IP.
5. tabula
Ražošanas jauda un jaudas izmantojums
2007
2008
2009
IP
Apjoms (tūkst. m2)
Ražošanas jauda
1 849 252
1 760 720
1 720 180
1 718 023
Indekss (2007 = 100)
100
95
93
93
Jaudas izmantojums
87 %
81 %
64 %
64 %
Indekss (2007 = 100)
100
93
73
73
5.2.2. Pārdošanas apjomi un tirgus daļa
(86)
Atbilstīgi produkcijas apjoma attīstībai arī Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū nesaistītiem pircējiem samazinājās tādā tempā, kas ir salīdzināms ar patēriņa samazinājuma tempu, t. i., par 30 % attiecīgajā periodā. Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms sekoja līdzīgai tendencei kā patēriņš, uzrādot ikgadēju samazinājumu.
6. tabula
Pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem
2007
2008
2009
IP
Apjoms (tūkst. m2)
Pārdošanas apjoms Savienībā
1 275 486
1 099 092
992 204
895 140
Indekss (2007 = 100)
100
86
78
70
(87)
Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par 1%.
7. tabula
Savienības tirgus daļa
2007
2008
2009
IP
Savienības tirgus daļa
89 %
89 %
90 %
88 %
Indekss (2007 = 100)
100
100
101
99
5.2.3. Nodarbinātība un ražīgums
(88)
Laikā no 2007. līdz 2008. gadam nodarbinātība samazinājās par 11 %. Attiecīgajā periodā tā samazinājās par 16 %.
8. tabula
Nodarbinātība
2007
2008
2009
IP
Vidējais periods
Kopējā nodarbinātība
92 588
82 214
79 518
77 458
Indekss (2007 = 100)
100
89
86
84
(89)
Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, ko mēra kā gada laikā vienas personas saražoto produkciju, 2007.-2008. gadā saglabājās stabils. Tomēr no 2008. gada līdz IP ražīgums samazinājās par 19 %, kas ir saistīts ar produkcijas apjoma samazināšanos.
9. tabula
Ražīgums
2007
2008
2009
IP
Ražīgums (m2 gadā vienam nodarbinātajam)
17 439
17 453
13 834
14 132
Indekss (2007 = 100)
100
100
79
81
5.2.4. Dempinga starpības lielums
(90)
Dempinga starpības ir norādītas iepriekš dempinga sadaļā. Visas noteiktās starpības ievērojami pārsniedz de minimis līmeni. Turklāt, ņemot vērā importa par dempinga cenām apjomu un cenas, faktiskās dempinga starpības ietekmi nevar uzskatīt par nenozīmīgu.
5.3. Mikroekonomiskie rādītāji
(91)
Mikroekonomiskos rādītājus (krājumi, pārdošanas cena, naudas plūsma, rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem, spēja palielināt kapitālu, ieguldījumi un algas) novērtēja atsevišķiem uzņēmumiem, proti, to Savienības ražotāju līmenī, kuri tika iekļauti izlasē.
5.3.1. Vispārīga piezīme
(92)
Attiecībā uz dažiem mikroekonomiskajiem rādītājiem (pārdošanas cena, ražošanas izmaksas, rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem, t. i., rādītājiem, kas nav izteikti absolūtos skaitļos, proti, tikai procentos) izlasē konkrētajā segmentā iekļauto uzņēmumu rādītājus svēra saskaņā ar šā segmenta daļu Savienības kopējā produkcijas apjomā (izmantojot katra segmenta īpatsvaru kopējā keramikas flīžu nozarē - 52 % mazajiem uzņēmumiem, 24 % vidējiem uzņēmumiem un 24 % lielajiem uzņēmumiem). Tādējādi tika nodrošināts, ka lielo uzņēmumu rezultāti nav dominējošie kaitējuma analīzē, bet ka tiek pienācīgi atspoguļots stāvoklis mazajos uzņēmumos, kuri kopā veido lielāko daļu Savienības produkcijas.
5.3.2. Krājumi
(93)
Lai gan Savienības ražošanas nozares gada beigu krājumu līmenis attiecīgajā periodā absolūtos skaitļos samazinājās par 14 %, procentos no produkcijas tas ievērojami palielinājās (par 37 %).
10. tabula
2007
2008
2009
IP
Krājumi (tūkst. m2)
48 554
50 871
39 689
41 887
Indekss (2007 = 100)
100
105
82
86
Krājumi procentos no produkcijas
43 %
49 %
55 %
59 %
Indekss (2007 = 100)
100
114
128
137
(94)
Krājumu palielināšanās ir acīmredzams kaitējuma faktors. Nozares uzņēmumiem parasti ir krājumi trīs mēnešu produkcijas apjomā, taču ĶTR importa par dempinga cenām spiediens lika tiem palielināt krājumus līdz sešu mēnešu produkcijas apjomam. Katru gadu patiešām vērojams vienmērīgs krājumu palielinājums - no 43 % 2007. gadā līdz 59 % IP.
(95)
Šis krājumu palielinājums skaidrojams ar to, ka ĶTR ražotāji eksportētāji koncentrējās uz viendabīga ražojuma lielu partiju pārdošanu, kamēr Savienības ražošanas nozare piedāvāja daudz lielāku ražojumu dažādību (veidi, krāsas, izmēri). Lai ļoti īsā laikā varētu reaģēt uz ļoti specifiskiem pasūtījumiem, Savienības ražošanas nozarei vajadzēja palielināt krājumus.
5.3.3. Pārdošanas cenas
(96)
Savienības ražošanas nozares vienības pārdošanas cenas attiecīgajā periodā palielinājās par 10 %.
11. tabula
Vienības cena Savienības tirgū
2007
2008
2009
IP
Vienības cenas Savienības pārdevumiem (EUR/m2)
8,0
8,4
8,7
8,8
Indekss (2007 = 100)
100
104
108
110
(97)
Cenu pieaugums notika sakarā ar dažādiem faktoriem. Pirmkārt, vajadzēja atgūt ražošanas izmaksu pieaugumu, kas tajā pašā periodā palielinājās par 14 % (sk. 106. apsvērumu). Tāpat cenu pieaugums notika sakarā ar krājumu palielināšanos (sk. 95. apsvērumu iepriekš) un Savienības ražošanas nozares piedāvātā ražojumu klāsta maiņu. ĶTR imports koncentrējās uz lielām viendabīga ražojuma partijām. Savienības ražošanas nozarei tādējādi nācās koncentrēties uz mazām attiecīgā ražojuma partijām, kur pieprasījums bija sadrumstalotāks ar mazākiem daudzumiem un lielāku dažādību attiecībā uz veidiem, krāsām un izmēriem.
(98)
Neraugoties uz vienības cenu palielinājumu, Savienības ražošanas nozare tomēr nespēja sasniegt plānoto peļņas mērķi. Patiesībā uzņēmumi mazo uzņēmumu segmentā strādāja ar zaudējumiem.
(99)
ĶTR importa cenu attīstība tika izklāstīta 75. apsvērumā. Kā redzams, šīm cenām bija citāda tendence nekā Savienības ražošanas nozares cenām, un tās konsekventi bija zemākas. IP laikā ĶTR importa cenas bija uz pusi zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas.
5.3.4. Rentabilitāte, naudas plūsma, ienākums no ieguldījumiem, spēja piesaistīt kapitālu, ieguldījumi un algas
(100)
Kā minēts iepriekš, ražošanas izmaksu palielinājums bija lielāks nekā pārdošanas cenu pieaugums. Izmaksām attiecīgajā periodā palielinoties par 14 %, Savienības ražošanas nozare spēja palielināt savas cenas tikai par 9 %. IP rentabilitāte samazinājās no 3,9 % 2007. gadā līdz 0,4 % IP. Ražošanas nozares zemākā peļņa bija 2009. gadā, kad tā nespēja segt izmaksas, piedzīvojot zaudējumus 1,2 % apjomā. No visiem trim segmentiem tas visvairāk skāra mazo uzņēmumu segmentu, kas strādāja ar zaudējumiem kopš 2008. gada. Lielie un vidējie uzņēmumi, neraugoties uz ievērojamo rentabilitātes samazinājumu, spēja pārdot savu produkciju ar nelielu, tomēr nenoturīgu peļņu.
(101)
Lielo un vidējo uzņēmumu peļņa nav atklājama konfidencialitātes iemeslu dēļ. Lielo uzņēmumu segmentā peļņa tika aprēķināta, pamatojoties uz viena uzņēmuma datiem, bet vidējo uzņēmumu rezultātu atklāšana ļautu citiem uzņēmumiem aprēķināt citu segmentu peļņu, jo ir zināma kopējā svērtā peļņa.
12. tabula
Rentabilitāte, naudas plūsma, ienākums no ieguldījumiem, ieguldījumi un algas
2007
2008
2009
IP
Tīrā peļņa par Savienības pārdevumiem nesaistītiem pircējiem (% no neto pārdošanas)
3,9 %
0,6 %
- 1,2 %
0,4 %
Naudas plūsma (tūkst. EUR)
86 663
55 131
41 599
40 256
Indekss (2007 = 100)
100
64
48
46
Ienākums no ieguldījumiem (tīrā peļņa % no ieguldījumu tīrās uzskaites vērtības)
8,3 %
4,0 %
- 0,5 %
1,1 %
Tīrie ieguldījumi (tūkst. EUR)
15 733
15 673
11 005
11 283
Indekss (2007 = 100)
100
100
70
72
Gada darbaspēka izmaksas vienam darbiniekam
38 910
39 714
37 366
37 242
Indekss (2007 = 100)
100
102
96
96
(102)
Naudas plūsmas, kas ir nozares spēja pašfinansēt savu darbību, tendence attiecīgajā periodā saglabājās pozitīva. Tomēr laikā no 2007. gada līdz IP tā samazinājās par apmēram 54 %.
(103)
Ienākums no ieguldījumiem visā attiecīgajā periodā lielā mērā sekoja ražīguma tendencei.
(104)
No 2007. gada līdz IP Savienības ražošanas nozares ikgadējo ieguldījumu plūsma attiecīgajā ražojumā samazinājās par 28 %.
(105)
No 2007. gada līdz IP vidējā alga uz vienu nodarbināto samazinājās par 4 %.
5.3.5. Ražošanas izmaksas
13. tabula
Ražošanas izmaksas
2007
2008
2009
IP
Ražošanas izmaksas (EUR/m2)
7,7
8,3
8,8
8,8
Indekss
100
108
114
114
(106)
Kā norādīts iepriekš, ražošanas izmaksas attiecīgajā periodā palielinājās par 14 %. Šis palielinājums bija sakarā ar krājumu palielināšanos (sk. 95. apsvērumu iepriekš) un Savienības ražošanas nozares piedāvātā ražojumu klāsta maiņu (lielāka ražojumu veidu, krāsu, izmēru dažādība), kamēr ĶTR imports koncentrējās uz lielām viendabīga ražojuma partijām. Savienības ražošanas nozarei bija jāpalielina krājumi, lai spētu īsā laikā reaģēt uz ļoti specifiskiem pasūtījumiem, un bija arī jāpiedāvā lielāka ražojumu dažādība.
6. Secinājums par kaitējumu
(107)
Izmeklēšana liecināja, ka tādi kaitējuma rādītāji kā produkcijas apjoms, jaudas izmantošana, pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem un nodarbinātība attiecīgajā periodā ir pasliktinājušies. Lai gan nevar neņemt vērā, ka Savienības ražošanas nozari negatīvi ietekmēja lejupejošā patēriņa tendence, tomēr jāatzīmē, ka ĶTR importa tirgus daļa cenu spiediena rezultātā spēja pieaugt.
(108)
Turklāt attiecīgajā periodā ļoti negatīvi tika ietekmēti jo īpaši tādi kaitējuma rādītāji saistībā ar Savienības ražošanas nozares finanšu darbību kā rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem un naudas plūsma. Acīmredzams kaitējuma faktors ir ievērojamais krājumu pieaugums (par 37 %) attiecīgajā periodā. Šis palielinājums skaidrojams ar to, ka ĶTR ražotāji eksportētāji koncentrējās uz viendabīga ražojuma lielu partiju pārdošanu, kamēr Savienības ražošanas nozare piedāvāja daudz lielāku ražojumu dažādību (veidi, krāsas, izmēri). Savienības ražošanas nozarei bija jāpalielina krājumi, lai spētu īsā laikā reaģēt uz ļoti specifiskiem pasūtījumiem, un bija arī jāpiedāvā lielāka ražojumu dažādība.
(109)
Lai gan Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas attiecīgajā periodā palielinājās, tas ir galvenokārt saistīts ar ražošanas izmaksu pieaugumu. Kopumā attiecīgajā periodā rentabilitāte samazinājās. Patiesībā mazo uzņēmumu segmentā, kas aptvēra pusi no Savienības ražošanas nozares, uzņēmumi strādāja ar zaudējumiem no 2008. gada. Tādējādi, pat neraugoties uz pārdošanas cenu palielinājumu, ražošanas nozare nespēja gūt pietiekamu peļņu. Ražošanas nozare nevarēja atļauties paaugstināt pārdošanas cenas līdz tādam līmenim, lai rentabilitātes rādītāji uzrādītu ilgtermiņa dzīvotspēju.
(110)
Cenu tendenču analīze, pamatojoties uz Eurostat skaitļiem, liecināja, ka cenu starpība starp ĶTR importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozares cenām pieauga no apmēram 40 % 2007. un 2008. gadā līdz apmēram 50 % 2009. gadā un IP.
(111)
Ievērojot iepriekš minēto, provizoriski tiek secināts, ka Savienības ražošanas nozarei bija nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.
E. CĒLOŅSAKARĪBA
1. Ievads
(112)
Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu tika pārbaudīts, vai Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu ir izraisījis imports par dempinga cenām no attiecīgās valsts. Turklāt tika pārbaudīti arī citi zināmi faktori, kuri nav imports par dempinga cenām un kuri būtu varējuši nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, lai pārliecinātos, ka šo citu faktoru izraisītais kaitējums netiek saistīts ar importu par dempinga cenām.
2. Ietekme, ko izraisījis imports no ĶTR
(113)
ĶTR ražotāju eksportētāju pieaugošā tirgus daļa attiecīgajā periodā sakrita ar Savienības ražošanas nozares peļņas samazinājumu un tās krājumu ievērojamo palielinājumu.
(114)
Tā arī sakrita ar patēriņa samazināšanos Savienībā. Tomēr, lai gan ĶTR importa apjoms 2007.-2009. gadā samazinājās par 9 % kopā ar patēriņa samazināšanos (lai gan tas nenotika vienādā tempā: patēriņš tajā pašā periodā samazinājās par 23 %), kopš 2007. gada ĶTR tirgus daļa pakāpeniski pieauga. Turklāt laikā no 2009. gada līdz IP ĶTR importa apjoms pieauga par 6 %, neraugoties uz patēriņa turpmāku samazināšanos par 6 %.
(115)
Cenu starpība (pamatojoties uz Eurostat vidējiem skaitļiem) starp ĶTR importu un Savienības ražošanas nozares cenām visā attiecīgajā periodā bija ļoti ievērojama. Tas, ka jau 2007. gadā tā sasniedza vairāk nekā 40 %, liecina, ka ĶTR ražotāju eksportētāju cenu stratēģija tika pielietota jau pirms ekonomiskās krīzes. Šī starpība pēc krīzes palielinājās vēl vairāk, IP sasniedzot 50 %.
(116)
ĶTR importa tirgus daļas palielinājums kopā ar cenu samazinājumu un pieaugošo cenu starpību starp Savienības un ĶTR cenām norisinājās vienlaikus ar Savienības ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanos.
3. Citu faktoru ietekme
3.1. Ietekme, ko izraisījis imports no trešām valstīm, izņemot ĶTR
(117)
Importa apjoms no trešām valstīm, izņemot ĶTR, attiecīgajā periodā samazinājās par 40 %. Tajā pašā periodā mazliet (par apmēram 1 %) samazinājās arī šā importa tirgus daļa. Šā importa cenas bija salīdzināmas ar ĶTR importa cenām 2007. gadā, tomēr 2009. gadā cenu atšķirība pieauga līdz 18 %, bet IP tā bija 16 %.
(118)
Turcija ir otrs lielākais eksportētājs uz Savienību, un IP tās tirgus daļa bija 3 %. Šī tirgus daļa attiecīgajā periodā ir saglabājusies stabila (mazliet samazinājusies par 0,4 %). Importa apjoms no Turcijas attiecīgajā periodā ir samazinājies par 37 %. Lai gan Turcijas importa cenas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām (attiecīgajā periodā par apmēram 40 %), cenu atšķirība starp Turcijas un ĶTR importu palielinājās līdz 16 % 2009. gadā un IP pēc tam, kad Turcijas cenas pieauga par 22 %. Tādēļ nevar izslēgt, ka imports no trešām valstīm, izņemot ĶTR, varēja kaut kādā nelielā mērā veicināt būtisko kaitējumu, ko piedzīvoja Savienības ražošanas nozare. Tomēr tas nelikvidē cēloņsakarību, kas izveidota ar ĶTR importu par dempinga cenām.
4. Savienības ražošanas nozares lielās sadrumstalotības ietekme
(119)
Savienības flīžu ražošanas nozare ir ļoti sadrumstalota. Tomēr uzņēmumu kopskaits attiecīgajā periodā samazinājās; tas notika konsolidācijas procesa dēļ, kurš norisinās jau pēdējos divdesmit gadus. Svarīgi atzīmēt, ka izmeklēšanā tika atklāts - dalībvalstīs ar vislielāko produkcijas apjoma daļu, kur vienlaikus vērojama arī izteiktāka sadrumstalotība, uzņēmumi darbojas grupās. Šī struktūra garantē efektīvu resursu sadali. Patiesībā sadrumstalotība ļauj lieliem uzņēmumiem ar apakšlīgumiem nodot maziem uzņēmumiem konkrētu ražojuma veidu ražošanu (attiecībā uz krāsām, izmēriem utt.). Ar mazo uzņēmumu palīdzību ražošanas nozare spēj īsā laikā piegādāt daudzus ražojuma veidus. Tas kļuva īpaši svarīgi, kad tirgū ienāca ĶTR konkurenti, kuri pārdeva lielas viendabīga ražojuma partijas, nebūdami elastīgi attiecībā uz dizainu, krāsām utt. Šādos apstākļos nav nosakāma cēloņsakarība starp Savienības ražošanas nozares sadrumstalotību un tās stāvokļa pasliktināšanos attiecīgajā periodā.
4.1. Ekonomiskās krīzes ietekme
(120)
Izmeklēšanā atklājās, ka ekonomiskā krīze neapšaubāmi ietekmēja stāvokli Savienības ražošanas nozarē.
(121)
Ietekme galvenokārt bija saistīta ar lejupslīdi būvniecības nozarē, kas atspoguļojās keramikas flīžu patēriņa samazinājumā. Kopumā 2009. gadā būvniecības aktivitāte ES samazinājās par 7,5 % (3). Vispārējās ekonomiskās situācijas precīzāka ietekme uz būvniecības nozari nosakāma, skatot atsevišķi konkrētus šīs nozares segmentus, kur situācija atšķiras (4). Būvniecības aktivitātes samazinājums 2009. gadā galvenokārt bija vērojams jaunu māju un privāto ēku, kas nav paredzētas dzīvošanai, celtniecībā. Turpretī publiskās inženiertehniskās būves tas skāra mazāk, un publisko ēku, kas nav paredzētas dzīvošanai, celtniecība 2009. gadā pat pieauga par 1,1 %. Eiropas Būvniecības nozares federācija uzskata, ka šīs tendences atspoguļoja valsts pārvaldes iestāžu centienus noturēt vai pat palielināt izdevumus publisko ēku un infrastruktūras jomā, kas bija daļa no valstu ekonomikas stimulēšanas paketēm. Tāpat arī fiskālie stimuli energoefektīvu risinājumu meklēšanai mīkstināja ekonomiskās lejupslīdes ietekmi uz atjaunošanas un apkopes (uzturēšanas) nozari.
(122)
Minētie notikumi pozitīvi ietekmēja atjaunošanas un apkopes (uzturēšanas) nozari (pozitīvi ietekmēja pakārtotās rūpniecības produkciju, pārdošanas apjomus un rentabilitāti, jo mazumtirdzniecībā peļņas normas ir augstākas). Jebkurā gadījumā ekonomiskā lejupslīde šīs nozares ietekmēja mazāk.
(123)
Šī analīze liecina - neraugoties uz to, ka ekonomiskajai lejupslīdei varēja būt zināma ietekme uz stāvokli Savienības ražošanas nozarē, būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei patiešām izraisīja imports par dempinga cenām no ĶTR.
(124)
Pirmkārt, izmeklēšana apliecināja, ka būvniecības nozare IP sāka atgūties no ekonomiskās krīzes sekām, bet Savienības ražošanas nozares rādītāji turpināja lejupejošu tendenci.
(125)
Otrkārt, svarīgs elements ir krājumu veidošanās, kas šajā gadījumā ir nepārprotams kaitējuma rādītājs (sk. 93. apsvērumu iepriekš). Bija vērojams samērā nemainīgs ikgadējs krājumu palielinājums. Šāds vienmērīgs un pastāvīgs pieaugums liecina, ka Savienības ražošanas nozare atradās zem pastāvīga ĶTR ražotāju eksportētāju spiediena. Ja krājumu palielināšanos saistītu ar ekonomisko lejupslīdi, iespējams, būtu vērojams ievērojams krājumu pieaugums krīzes gados, nevis vienmērīga tendence visā attiecīgajā periodā.
(126)
Visbeidzot, rentabilitātes skaitļu analīze, īpaši attiecībā uz mazajiem uzņēmumiem, kuri IP ražoja gandrīz 50 % no produkcijas Savienībā, liecina, ka šie uzņēmumi jau 2007. gadā sasniedza tikai ļoti pieticīgu peļņu 0,3 % apmērā, bet kopš tā laika strādāja ar zaudējumiem. Tas liecina, ka šo uzņēmumu stāvoklis sāka pasliktināties jau pirms krīzes.
(127)
Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka ekonomiskās situācijas pasliktināšanos Savienības ražošanas nozarē izraisīja galvenokārt imports par dempinga cenām no ĶTR. Pat ja ekonomiskā krīze un attiecīgais pieprasījuma samazinājums varēja veicināt Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, šī ietekme nebija tik liela, lai pārtrauktu cēloņsakarību, kas tika noteikta starp importu par dempinga cenām no ĶTR un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.
4.2. Apgalvojumi par pašizraisītu kaitējumu
(128)
Kāds importētājs apgalvoja, ka galvenais kaitējuma cēlonis ir Polijas flīžu ražotāju zemās pārdošanas cenas. Te jāatzīmē, ka kaitējuma analīze jāveic visas Savienības ražošanas nozares līmenī, nevis attiecībā uz kādu tās daļu. Tomēr Komisija izanalizēja stāvokli Polijas tirgū, pamatojoties uz pieejamo informāciju (jāatgādina, ka atlasītais Polijas uzņēmums nolēma neturpināt sadarbību un neviens cits Polijas uzņēmums sadarboties nepiekrita).
(129)
Pirmkārt, tika secināts, ka apjoma ziņā tirgus daļa Polijas pārdevumiem uz pārējo Savienības tirgu IP laikā bija mazāka par 3 %.
(130)
Otrkārt, ja Polijas uzņēmumi būtu sadarbojušies izmeklēšanā un cenu samazinājuma analīzē būtu ņemtas vērā to cenas, tas būtu ļoti nedaudz ietekmējis cenu samazinājuma aprēķinu kopumā. Tā kā Polijas uzņēmums nesadarbojās, sīkāka cenu informācija atsevišķiem RKN nebija pieejama. Tomēr pat “vislielākās ietekmes” scenārija gadījumā - pieņemot, ka aprēķinā būtu iekļauti visi Polijas pārdevumi, - ietekme būtu neievērojama un nebūtu mainījusi kopainu, ņemot vērā salīdzinoši nelielos pārdevumu apjomus (5).
(131)
Tādējādi, ja Polijas pārdevumiem vispār bija kāda ietekme uz Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tad tā bija neliela.
(132)
Vēl kāds apgalvojums par pašizraisītu kaitējumu bija tāds, ka daži Savienības ražotāji esot papildinājuši savus katalogus ar ĶTR importa flīzēm un pārdevuši tās tālāk ar saviem zīmoliem. Tomēr šis apgalvojums nebija pamatots, turklāt izmeklēšanas laikā savāktie pierādījumi liecināja, ka šāds imports bija neievērojams. Tādēļ nevar secināt, ka šis ES ražotāju imports būtu veicinājis Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.
5. Savienības ražošanas nozares eksporta rezultāti
(133)
Kā vēl vienu zināmo faktoru, kas nav imports par dempinga cenām un kas varēja nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, pārbaudīja arī eksporta rezultātus, lai pārliecinātos, ka šādu citu faktoru iespējami nodarītais kaitējums netiek saistīts ar importu par dempinga cenām. Eurostat datu analīze liecināja, ka eksports no Savienības samazinājās par 44 %. Tomēr šā eksporta cenas pieauga par 32 %. Izlasē iekļautajiem ražotājiem, kuri sadarbojās, šis samazinājums bija mazāk izteikts (-24 %). Izmeklēšana arī liecināja, ka eksporta daļa procentos no Savienības ražošanas nozares kopējā pārdevumu apjoma pieauga no 17 % 2007. gadā līdz 19 % 2009. gadā. Turklāt, pat ja Savienības ražotāju, kuri sadarbojās, eksporta apjoms samazinājās, šis samazinājums bija mazāk izteikts nekā pārdevumu apjoma samazinājums Savienības tirgū (-24 % eksportam salīdzinājumā ar -30 % pārdevumiem Savienībā). Līdz ar to tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējuma apmēru nevar izskaidrot ar eksporta apjoma samazināšanos.
(134)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, provizoriski jāsecina, ka Savienības ražošanas nozares eksporta rezultāti neveicināja tai nodarīto būtisko kaitējumu.
6. Secinājums par cēloņsakarību
(135)
Tādējādi tiek secināts, ka pastāv cēloņsakarība starp Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu un importu par dempinga cenām no ĶTR. Ekonomiskā krīze un imports no trešām valstīm, izņemot ĶTR, ietekmēja stāvokli Savienības ražošanas nozarē, tomēr šī ietekme nebija tik liela, lai pārtrauktu cēloņsakarību, kas tika noteikta starp importu par dempinga cenām no ĶTR un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.
(136)
Izanalizējot visu zināmo faktoru ietekmi uz stāvokli Savienības ražošanas nozarē, provizoriski jāsecina, ka pastāv cēloņsakarība starp importu par dempinga cenām no ĶTR un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu IP.
F. SAVIENĪBAS INTERESES
1. Savienības ražošanas nozares intereses
(137)
Bija augsts sadarbības un atbalsta līmenis no Eiropas Ražotāju asociācijas (Cerame-Unie) un lielāko valstu ražotāju asociāciju puses. Turklāt neviens Savienības ražotājs neiebilda pret izmeklēšanas sākšanu un pasākumu noteikšanu. Tas liecina, ka pasākumu noteikšana acīmredzami ir Savienības ražotāju interesēs.
(138)
Izmeklēšanā atklājās, ka Savienības ražošanas nozare piedzīvo būtisku kaitējumu tāpēc, ka tiek importēti ražojumi par dempinga cenām, kurus pārdod ievērojami lētāk, kā aprakstīts 76. un turpmākajos apsvērumos.
(139)
Sagaidāms, ka Savienības ražošanas nozare gūs labumu no pasākumiem, kuri, iespējams, novērsīs turpmāka importa par zemām dempinga cenām ieplūšanu.
(140)
Ja pasākumi netiktu noteikti, sagaidāms, ka keramikas flīžu imports par zemām dempinga cenām turpinātos un varbūt pat palielinātos. Sakarā ar pārdošanas cenu samazināšanos, ko izraisa ĶTR imports par dempinga cenām, turpinātu samazināties Savienības ražotāju pārdošanas cenas un peļņa.
(141)
Tā kā Savienības ražošanas nozares finansiālais stāvoklis un rentabilitāte nav pietiekami spēcīga, lai izturētu turpmāku importa par dempinga cenām spiedienu, kas ievērojami samazina Savienības ražošanas nozares cenas, ļoti iespējams, ka tas izraisītu pakāpenisku liela skaita Savienības ražotāju darbības pārtraukšanu.
2. Importētāju intereses
(142)
Nesaistīto importētāju un lietotāju sadarbības apjoms aptvēra apmēram 6 % no kopējā ĶTR importa. Atlasē (sk. 15. apsvērumu) izraudzījās septiņus nesaistītus importētājus (viens no tiem bija lietotājs). Tie aptvēra apmēram 5 % no kopējā ĶTR importa. Importētāji, kuri sadarbojās, pārdeva galvenokārt flīzes, izņemot vienu importētāju, kuram flīžu pārdošana bija tikai neliela uzņēmējdarbības daļa. Šiem importētājiem, kuri sadarbojās, ĶTR importa daļa to kopējā pirkumu apjomā bija ļoti liela (virs 3/4). Lai gan šķiet, ka ir rezerve, lai amortizētu ĶTR importa cenu pieaugumu, jo importētāju uzcenojums šim importam ir apmēram 50 %, to parastā paziņotā peļņa bija apmēram 5 %.
(143)
Tādējādi, raugoties no vienkārša izmaksu viedokļa, pasākumu noteikšanas gadījumā tie, ļoti iespējams, ietekmēs importētāju uzņēmējdarbību.
(144)
Tomēr izmeklēšanā atklājās, ka importētāji un lietotāji var pārslēgties uz ražojumiem, kuru izcelsme ir trešās valstīs vai Savienībā. Šī pāreja var būt diezgan vienkārša, jo izmeklējamo ražojumu ražo vairākās valstīs - gan Savienībā, gan ārpus tās (Turcijā, Apvienotajos Arābu Emirātos, Ēģiptē, Dienvidaustrumāzijā, Brazīlijā un citur).
(145)
Kāds importētājs paziņoja, ka tas izmeklēšanas sākšanas dēļ ir centies mainīt piegādātājus, taču neveiksmīgi. Savukārt cits importētājs paziņoja, ka šis process jau noticis izmeklēšanas laikā un ir bijis veiksmīgs. Vēl kāds importētājs apgalvoja, ka palielinās piegādātāju klāstu ar ražotājiem ārpus ĶTR un ka tas ir vienkārši.
(146)
Tādēļ provizoriski jāsecina, ka pasākumu noteikšana nekavēs Savienības importētājus pirkt līdzīgus ražojumus citur. Turklāt antidempinga maksājumu mērķis nav noslēgt konkrētus tirdzniecības kanālus, bet gan atjaunot vienlīdzīgus noteikumus un dot pretsparu negodīgai tirdzniecības praksei.
(147)
Visbeidzot, salīdzinoši zemais nesaistīto importētāju sadarbības līmenis varētu liecināt par to, ka pasākumu noteikšana ievērojami neietekmētu to darbību.
3. Lietotāju intereses
(148)
Komisija sazinājās ar divām lielām lietotāju asociācijām Savienībā.
(149)
Būvniecības nozare (to pārstāvēja Eiropas Būvniecības nozares federācija) nolēma izmeklēšanā aktīvi nesadarboties. Tā atbildēja uz Komisijas sākotnējo anketu, taču pēc tam pārtrauca sadarboties, jo tās dalībnieki neizrādīja interesi.
(150)
Šis zemais lietotāju sadarbības līmenis varētu liecināt, ka nozare nav ļoti atkarīga no ĶTR importa un ka pasākumu noteikšanas gadījumā tai netiktu nodarīts ievērojams kaitējums. Tas, šķiet, īpaši attiecas uz būvniecības nozari, kur keramikas flīzēm ir ļoti neliela ietekme uz galīgajām izmaksām, kā ražotāji apgalvoja pārbaudes apmeklējumos. Tas šķiet ticami, ņemot vērā citu materiālu cenas jaunos būvobjektos vai objektu atjaunošanā. Tāpat, kā minēts iepriekš, piegādes avotus var salīdzinoši viegli mainīt.
(151)
Ar Komisiju savu locekļu vārdā sazinājās Eiropas Neprofesionāļu asociācija (EDRA). Šī asociācija iesniedza piezīmes izmeklēšanas sākumā, apgalvojot, ka maksājumi palielinātu patēriņa cenas un pāreja uz citiem piegādes avotiem radītu augstas izmaksas gan izplatītājiem, gan pircējiem. Taču šie apgalvojumi netika pamatoti.
4. Galapatērētāju intereses
(152)
Komisija sazinājās ar kādu patērētāju asociāciju, kura atbildēja, ka tā nav ieinteresēta sadarboties. Citas patērētāju asociācijas nav pieteikušās.
(153)
Sagaidāms, ka antidempinga maksājumu ietekme uz patērētājiem nebūs ievērojama, jo tālākpārdevēju uzcenojums parasti ir ļoti liels. Pat ja cenas pieaugs, tas patērētājus ietekmēs ļoti nedaudz, jo šis pieaugums varētu būt no 1,5 līdz 3 EUR/m2 (balstoties uz ĶTR importa vidējo cenu EUR 4,5 IP laikā). Atsevišķi patērētāji iegādājas nelielus flīžu daudzumus un nedara to pārāk bieži. Turklāt cenu pieaugumam īstermiņā varētu būt labvēlīga ilgtermiņa ietekme uz patērētājiem, nodrošinot tirgū konkurenci. Konkurences trūkums ilgtermiņā varētu radīt pat lielāku cenu pieaugumu un importa par zemām cenām izbeigšanos.
5. Piegādātāju intereses
(154)
Izmeklēšanas laikā nepieteicās ne piegādātāji, ne to asociācijas.
(155)
Izmeklēšanā atklājās, ka piegādātāji, kurus visvairāk varētu interesēt notiekošā procedūra, ir flīžu ražošanas aprīkojuma izgatavotāji. Izmeklēšanā atklājās, ka daži ĶTR ražotāji pērk šo aprīkojumu no Savienības piegādātājiem. Tomēr no oficiāliem datiem izriet, ka Savienības pārdevumiem uz ĶTR pēdējā desmitgadē ir stabila mazliet lejupejoša tendence un ka ĶTR ir vērā ņemams, bet ne pārliecinoši lielākais to pārdevumu galamērķis (apmēram 10 %). Piegādātāju galvenie klienti ir Savienības ražotāji, jo piegādātāji ir būtiski ieinteresēti Savienības ražošanas nozares darbības rezultātos un ir no tiem atkarīgi.
(156)
Turklāt sadarbības trūkums no šīs nozares puses liecināja, ka piegādātāji neuzskata, ka antidempinga pasākumi pret attiecīgā ražojuma importu nodarītu tiem ievērojamu kaitējumu.
6. Secinājums par Savienības interesēm
(157)
Ņemot vērā iepriekš minēto, provizoriski jāsecina, ka kopumā nav pamatotu iemeslu, kas liegtu ieviest pagaidu pasākumus attiecībā uz ĶTR izcelsmes keramikas flīžu importu.
G. PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
1. Kaitējuma novēršanas līmenis
(158)
Ņemot vērā iepriekš minētos secinājumus par dempingu, tā izraisīto kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, attiecībā uz attiecīgā ražojuma importu no ĶTR jāpiemēro pagaidu antidempinga pasākumi, lai nepieļautu, ka imports par dempinga cenām arī turpmāk rada kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.
2. Pagaidu pasākumi
(159)
Ievērojot iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu pagaidu antidempinga pasākumi ĶTR izcelsmes importam jānosaka kā mazākais no diviem lielumiem - dempinga starpība vai kaitējuma novēršanas līmenis saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu.
(160)
Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, noteica, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Tādējādi šīs maksājumu likmes (atšķirībā no valsts mēroga maksājuma, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”) jāpiemēro tikai to ražojumu importam, kuru izcelsme ir ĶTR un kurus ražojuši attiecīgie uzņēmumi - minētās konkrētās juridiskās personas. Uz importētajiem ražojumiem, kurus ražojis kāds cits uzņēmums, kas nav īpaši minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot ražošanas vienības, kuras ir saistītas ar īpaši minētajiem uzņēmumiem, nevar attiecināt šīs likmes un uz tiem attiecina “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājuma likmi.
(161)
Prasības piemērot individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības vienību izveidošanas) nekavējoties jānosūta Komisijai (6), pievienojot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un eksportam, piemēram, saistībā ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām pārmaiņām ražošanas un tirdzniecības vienībās. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro individuālās maksājuma likmes.
(162)
Lai pareizi piemērotu antidempinga maksājumu, atlikusī maksājuma likme jāpiemēro ne tikai ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri IP ražojumu neeksportēja uz Savienību.
(163)
Lai pēc iespējas samazinātu antidempinga pasākumu apiešanas risku maksājuma likmju lielo atšķirību dēļ, tiek uzskatīts, ka šajā gadījumā ir nepieciešami īpaši pasākumi, lai nodrošinātu pareizu antidempinga maksājumu piemērošanu. Šie īpašie pasākumi ir šādi. Dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs rēķins, kurš atbilst šīs regulas pielikuma prasībām. Uz importu, kam nav pievienots šāds rēķins, attiecina atlikušo antidempinga maksājumu, kas piemērojams visiem pārējiem eksportētājiem.
(164)
Ja tā uzņēmuma eksporta apjoms, kas gūst labumu no zemākām individuālajām maksājumu likmēm, pēc attiecīgo pasākumu piemērošanas būtiski palielinās (atkarībā no konkrētā gadījuma var norādīt daudzumu procentos), šādu apjoma palielinājumu varētu uzskatīt par pārmaiņām tirdzniecības modelī, ko radījusi pasākumu piemērošana, pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē. Tādos apstākļos un tad, ja ir ievēroti nosacījumi, var sākt izmeklēšanu, lai novērstu pasākumu apiešanu. Šajā izmeklēšanā cita starpā var pārbaudīt vajadzību pēc individuālās maksājuma likmes (vai likmju) atcelšanas un valsts mēroga maksājuma piemērošanas.
(165)
Turpmākās ierosinātās maksājumu likmes ir balstītas uz izmeklēšanā noteiktās dempinga starpības, jo tās ir zemākas nekā kaitējuma novēršanas līmenis. Pagaidu antidempinga maksājumi tiek noteikti šādi:
Uzņēmums
Dempinga starpība
Pagaidu maksājums
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
35,5 %
35,5 %
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
36,6 %
36,6 %
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd;
Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd;
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd;
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
26,2 %
26,2 %
Visi pārējie ražotāji, kas sadarbojās
32,3 %
32,3 %
Visi pārējie
73,0 %
73,0 %
H. NOBEIGUMA NOTEIKUMS
(166)
Iepriekš minētie provizoriskie konstatējumi tiek darīti zināmi visām ieinteresētajām personām, un tās tiek aicinātas rakstiski paust viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. To piezīmes, ja tās būs pamatotas, tiks analizētas un ņemtas vērā pirms galīgo lēmumu pieņemšanas. Turklāt jānorāda, ka šajā regulā izdarītie konstatējumi attiecībā uz antidempinga maksājumu noteikšanu ir provizoriski un tos var būt jāpārskata, lai izdarītu galīgus konstatējumus,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo tiek noteikts pagaidu antidempinga maksājums šādu ražojumu importam: glazētas un neglazētas keramikas plātnes bruģēšanai un ceļa noklāšanai; kamīna vai sienas flīzes; glazēti un neglazēti keramikas mozaīkas klucīši un tamlīdzīgi izstrādājumi uz pamatnes vai bez tās, ko patlaban klasificē ar KN kodiem 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 un 6908 90 99 un kā izcelsme ir ĶTR.
2. Pagaidu antidempinga maksājuma likme, ko piemēro 1. punktā aprakstītā un turpmāk minētajos uzņēmumos izgatavotā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda:
Uzņēmums
Maksājums
TARIC papildu kods
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
35,5 %
B009
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
36,6 %
B010
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd;
Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd;
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd;
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
26,2 %
B011
I pielikumā uzskaitītie uzņēmumi
32,3 %
B012
Visi pārējie uzņēmumi
73,0 %
B999
3. Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem noteikto individuālo maksājumu likmi piemēro, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs rēķins, kas atbilst II pielikumā izklāstītajām prasībām. Ja šāds rēķins netiek uzrādīts, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājuma likmi.
4. Par 1. punktā norādītā ražojuma laišanu brīvā apgrozībā Savienībā maksā drošības naudu, kas ir vienāda ar pagaidu maksājuma summu.
5. Piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem, ja nav noteikts citādi.
2. pants
1. Neskarot Regulas (EK) Nr. 1225/2009 20. pantu, ieinteresētās personas viena mēneša laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas var pieprasīt, lai tām darītu zināmus būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula, kā arī var rakstveidā paziņot savu viedokli un lūgt mutvārdu uzklausīšanu Komisijā.
2. Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 21. panta 4. punktam attiecīgās personas viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var sniegt piezīmes par šīs regulas piemērošanu.
3. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2011. gada 16. martā