NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1008/2010
ze dne 9. listopadu 2010,
které se týká požadavků pro schvalování typu systémů stírání a ostřikování čelního skla některých motorových vozidel a kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 661/2009 o požadavcích pro schvalování typu motorových vozidel, jejich přípojných vozidel a systémů, konstrukčních částí a samostatných technických celků určených pro tato vozidla z hlediska obecné bezpečnosti
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 661/2009 ze dne 13. července 2009 o požadavcích pro schvalování typu motorových vozidel, jejich přípojných vozidel a systémů, konstrukčních částí a samostatných technických celků určených pro tato vozidla z hlediska obecné bezpečnosti (1), a zejména na čl. 14 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 661/2009 je zvláštní nařízení pro účely schvalování typu podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/46/ES ze dne 5. září 2007, kterou se stanoví rámec pro schvalování motorových vozidel a jejich přípojných vozidel, jakož i systémů, konstrukčních částí a samostatných technických celků určených pro tato vozidla (rámcová směrnice) (2).
(2)
Nařízení (ES) č. 661/2009 ruší směrnici Rady 78/318/EHS ze dne 21. prosince 1977 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se systémů stírání a ostřikování čelních skel motorových vozidel (3). Požadavky stanovené v uvedené směrnici by měly být převzaty do tohoto nařízení a případně změněny tak, aby odpovídaly vývoji vědeckých a technických poznatků.
(3)
Oblast působnosti tohoto nařízení by se měla shodovat s oblastí působnosti směrnice 78/318/EHS, a je tedy omezena na vozidla kategorie M1.
(4)
Nařízení (ES) č. 661/2009 obsahuje základní ustanovení týkající se požadavků pro schvalování typu motorových vozidel, pokud jde o jejich systémy stírání a ostřikování čelního skla, a schvalování typu systémů stírání a ostřikování čelního skla jako samostatných technických celků. Je proto nutné pro takové schválení typu stanovit zvláštní postupy, zkoušky a požadavky.
(5)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Technického výboru - motorová vozidla,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Oblast působnosti
Toto nařízení se vztahuje na motorová vozidla kategorie M1, jak jsou definována v příloze II směrnice 2007/46/ES, opatřená čelním sklem, a také na systémy stírání a ostřikování čelního skla určené k montáži do motorových vozidel kategorie M1.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:
(1)
„typem vozidla z hlediska systému stírání a ostřikování čelního skla“ se rozumí vozidla, která se neliší v těchto zásadních hlediscích: vlastnosti systému stírání a ostřikování čelního skla nebo tvar, velikost a vlastnosti čelního skla a jeho upevnění;
(2)
„typem systému stírání a ostřikování čelního skla“ se rozumí skupina systémů stírání a ostřikování čelního skla, která se neliší v zásadních hlediscích, jako jsou výkon čerpadla, použité materiály, kapacita zásobníku, počet trysek, velikosti, tloušťka stěny nebo tvar systému ostřikování;
(3)
„motorem“ se rozumí spalovací motor na kapalné nebo plynné palivo;
(4)
„systémem stírání čelního skla“ se rozumí systém, který se skládá ze zařízení ke stírání vnější plochy čelního skla a z příslušenství a ovladačů potřebných ke spuštění a zastavení tohoto zařízení;
(5)
„stíranou plochou“ se rozumí plocha (plochy) na čelním skle, která je stírána (které jsou stírány stírátkem (stírátky) stěrače při činnosti systému stírání za normálních podmínek;
(6)
„přerušovanou činností systému stírání“ se rozumí automatický přerušovaný režim činnosti systému stírání, kdy po každém úplném cyklu následuje doba, během níž zůstávají stěrače v klidu v jedné určité stanovené poloze zastavení;
(7)
„systémem ostřikování čelního skla“ se rozumí systém, který se skládá ze zařízení pro uchovávání a přemístění kapaliny a její směrování na vnější povrch čelního skla a z ovladačů potřebných ke spuštění a zastavení tohoto zařízení;
(8)
„ovladačem ostřikovače“ se rozumí zařízení, kterým se systém ostřikování ručně aktivuje a deaktivuje;
(9)
„čerpadlem ostřikovače“ se rozumí zařízení k přemístění ostřikovací kapaliny ze zásobníku na vnější povrch čelního skla;
(10)
„tryskou“ se rozumí zařízení sloužící ke směrování kapaliny na čelní sklo;
(11)
„zcela naplněným systémem“ se rozumí systém, který byl po určitou dobu normálně aktivován a u kterého byla kapalina přemístěna čerpadlem a potrubím a vyšla tryskou (tryskami);
(12)
„očištěnou plochou“ se rozumí plocha, která byla dříve znečištěna a na níž po úplném uschnutí nejsou žádné stopy po kapkách a zbývající nečistoty;
(13)
„plochou výhledu A“ se rozumí zkušební oblast A, jak je definována v bodě 2.2 přílohy 18 předpisu EHK OSN č. 43 (4);
(14)
„plochou výhledu B“ se rozumí omezená zkušební oblast B, jak je definována v bodě 2.4 přílohy 18 předpisu EHK OSN č. 43, včetně plochy definované v bodě 2.4.1 uvedeného předpisu;
(15)
„konstrukčním úhlem trupu“ se rozumí úhel mezi svislicí procházející R-bodem neboli vztažným bodem místa k sezení a čárou trupu naměřený v poloze, která odpovídá konstrukční poloze opěradla udané výrobcem vozidla;
(16)
„R-bodem“ neboli „vztažným bodem místa k sezení“ se rozumí konstrukční bod určený výrobcem vozidla pro každé místo k sezení a stanovený vzhledem k trojrozměrné vztažné soustavě;
(17)
„trojrozměrnou vztažnou soustavou“ se rozumí referenční síť, která se skládá ze svislé podélné roviny X-Z, z vodorovné roviny X-Y a ze svislé příčné roviny Y-Z v souladu s ustanoveními přílohy III dodatku 2 tohoto předpisu;
(18)
„základními referenčními značkami“ se rozumí otvory, povrchy, značky nebo jiné identifikační znaky na karoserii nebo podvozku vozidla, jejichž souřadnice X, Y a Z vzhledem k trojrozměrné referenční síti stanoví výrobce vozidla;
(19)
„hlavním spínačem ovládání vozidla“ se rozumí zařízení, jímž se elektronický systém přístrojové desky vozidla přepíná z režimu, kdy je vypnutý, jako v případě, kdy je vozidlo zaparkované a řidič není přítomen, do běžného provozního režimu.
Článek 3
ES schválení typu vozidla z hlediska jeho systémů stírání a ostřikování čelního skla
1. Výrobce nebo jeho zástupce předloží schvalovacímu orgánu žádost o ES schválení typu vozidla z hlediska jeho systémů stírání a ostřikování čelního skla.
2. Žádost musí být vyhotovena podle vzoru informačního dokumentu v příloze I části 1.
3. Jsou-li splněny příslušné požadavky stanovené v příloze III tohoto nařízení, udělí schvalovací orgán ES schválení typu a vydá číslo schválení typu v souladu se systémem číslování stanoveným v příloze VII směrnice 2007/46/ES.
Tentýž členský stát nesmí přidělit stejné číslo jinému typu vozidla.
4. Pro účely odstavce 3 schvalovací orgán vyhotoví certifikát ES schválení typu podle vzoru uvedeného v příloze I části 2.
Článek 4
ES schválení typu samostatného technického celku systémů ostřikování čelního skla
1. Výrobce nebo jeho zástupce předloží schvalovacímu orgánu žádost o ES schválení typu samostatného technického celku systému ostřikování čelního skla.
Žádost musí být vyhotovena podle vzoru informačního dokumentu v příloze II části 1.
2. Jsou-li splněny příslušné požadavky stanovené v příloze III tohoto nařízení, udělí schvalovací orgán ES schválení typu samostatného technického celku a vydá číslo schválení typu v souladu se systémem číslování stanoveným v příloze VII směrnice 2007/46/ES.
Tentýž členský stát nesmí přidělit stejné číslo jinému typu samostatného technického celku.
3. Pro účely odstavce 2 schvalovací orgán vyhotoví certifikát ES schválení typu podle vzoru uvedeného v příloze II části 2.
Článek 5
Značka ES schválení typu samostatného technického celku
Každý samostatný technický celek shodný s typem, pro který bylo podle tohoto nařízení uděleno ES schválení typu samostatného technického celku, musí být opatřen značkou ES schválení typu samostatného technického celku podle přílohy II části 3.
Článek 6
Platnost a rozšíření schválení udělených podle směrnice 78/318/EHS
Vnitrostátní orgány povolí prodej a uvedení do provozu u vozidel a samostatných technických celků, pro něž bylo schválení typu uděleno před datem uvedeným v čl. 13 odst. 2 nařízení (ES) č. 661/2009, a nadále budou pro tato vozidla a samostatné technické celky udělovat prodloužení schválení v souladu s podmínkami směrnice 78/318/EHS.
Článek 7
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 9. listopadu 2010.
KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 1008/2010
(2010. gada 9. novembris)
par tipa apstiprināšanas prasībām attiecībā uz noteiktu mehānisko transportlīdzekļu priekšējā stikla tīrīšanas un apskalošanas ierīcēm, un ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 661/2009 par tipa apstiprināšanas prasībām attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu, to piekabju un tiem paredzēto sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisko vienību vispārējo drošību
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Regulu (EK) Nr. 661/2009 par tipa apstiprināšanas prasībām attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu, to piekabju un tiem paredzēto sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisko vienību vispārējo drošību (1) un jo īpaši tās 14. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
tā kā:
(1)
Regula (EK) Nr. 661/2009 ir atsevišķa regula saistībā ar tipa apstiprināšanas procedūru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 5. septembra Direktīvai 2007/46/EK, ar ko izveido sistēmu mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanai (pamatdirektīva) (2).
(2)
Ar Regulu (EK) Nr. 661/2009 atceļ Padomes 1977. gada 21. decembra Direktīvu 78/318/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu stikla tīrīšanas un apskalošanas ierīcēm (3). Prasības, kas izklāstītas minētajā direktīvā, jāpārņem šajā regulā un vajadzības gadījumā jāgroza, lai tās pielāgotu zinātnes un tehnikas attīstībai.
(3)
Šīs regulas darbības joma atbilst Direktīvas 78/318/EEK darbības jomai un tādējādi attiecas tikai uz M1 kategorijas transportlīdzekļiem.
(4)
Regulā (EK) Nr. 661/2009 ir noteikti mehānisko transportlīdzekļu tipa apstiprināšanas prasību pamatnoteikumi attiecībā uz to priekšējā stikla tīrīšanas un apskalošanas sistēmām un attiecībā uz priekšējā stikla apskalošanas sistēmām kā atsevišķu tehnisko vienību tipa apstiprināšanu. Tāpēc šādam tipa apstiprinājumam ir jānosaka arī īpašās procedūras, testi un prasības.
(5)
Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Tehniskā komiteja mehānisko transportlīdzekļu jautājumos,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Darbības joma
Šie noteikumi attiecas uz M1 kategorijas mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kā definēts Direktīvas 2007/46/EK II pielikumā, kas ir aprīkoti ar priekšējo stiklu, kā arī uz priekšējā stikla apskalošanas sistēmām, kuras ir paredzēts pierīkot M1 kategorijas mehāniskajiem transportlīdzekļiem.
2. pants
Definīcijas
Šajā regulā ir spēkā šādas definīcijas.
(1)
“transportlīdzekļa tips attiecībā uz priekšējā stikla tīrīšanas un apskalošanas sistēmām” ir transportlīdzekļi, kas neatšķiras šādos svarīgos aspektos: tīrīšanas un apskalošanas sistēmu īpašības vai priekšējā stikla un tā montāžas forma, lielums un īpašības;
(2)
“priekšējā stikla apskalošanas sistēmas tips” ir priekšējā stikla apskalošanas sistēmu grupa, kas neatšķiras tādos svarīgos aspektos kā sūkņa darbība, izmantotie materiāli, glabāšanas iespējas, sprauslu skaits, izmēri, apskalošanas sistēmas sieniņu biezums vai forma;
(3)
“dzinējs” ir iekšdedzes dzinējs, kas darbojas ar šķidro vai gāzveida degvielu;
(4)
“priekšējā stikla apskalošanas sistēma” ir sistēma, kas sastāv no ierīces, kura tīra priekšējā stikla ārējo virsmu, un piederumiem un vadības ierīcēm, kuras nepieciešamas, lai iedarbinātu un apturētu minēto ierīci;
(5)
“tīrīšanas lauks” ir priekšējā stikla apgabals(-i), ko notīra ar tīrītāja lāpstiņu(-ām), tīrīšanas sistēmai darbojoties parastajos darba apstākļos;
(6)
“tīrīšanas sistēmas darbība ar pārtraukumiem” ir tīrīšanas sistēmas automātiski pārtrauktās darbības režīms, kur pēc katra pilnā darbības cikla ir posms, kad tīrītāji nekustīgi atrodas vienā noteiktā apturēšanas pozīcijā;
(7)
“priekšējā stikla apskalošanas sistēma” ir sistēma, kas sastāv no ierīcēm šķidruma glabāšanai, pārvietošanai un tēmēšanai priekšējā stikla ārējās virsmas virzienā, kopā ar vadības ierīcēm, kuras nepieciešamas minētās ierīces iedarbināšanai un apturēšanai;
(8)
“apskalošanas vadības ierīce” ir ierīce, ar ko apskalošanas sistēma tiek aktivizēta vai deaktivizēta manuāli;
(9)
“apskalošanas sūknis” ir ierīce šķidruma pārvietošanai no apskalošanas sistēmas glabāšanas tvertnes uz priekšējā stikla ārējo virsmu;
(10)
“sprausla” ir ierīce, ar ko šķidrums tiek vērsts uz priekšējo stiklu;
(11)
“pilnīgi uzpildīta sistēma” ir sistēma, kas parasti tiek aktivizēta uz laika posmu un kur šķidrums tiek pārvietots caur sūkni un cauruļvadiem, un tiek izvadīts pa sprauslu(-ām);
(12)
“notīrītais lauks” ir iepriekš netīrā zona, uz kuras pēc pilnīgas nožūšanas vairs nav pilienu un atlikušo netīrumu palieku;
(13)
“redzamības lauks A” ir testa zona A, kā noteikts ANO/EEK Noteikumu Nr. 43 18. pielikuma 2.2. punktā (4);
(14)
“redzamības lauks B” ir samazināta testa zona B, kā noteikts ANO/EEK Noteikumu Nr. 43 18. pielikuma 2.4. punktā, neizslēdzot zonu, kas definēta 2.4.1. punktā;
(15)
“projektētais torsa leņķis” ir leņķis, ko mēra starp vertikāli, kura iet caur R punktu jeb sēdekļa atskaites punktu un torsa līniju stāvoklī, kas atbilst projektētajam atzveltnes stāvoklim, kuru nosaka transportlīdzekļa ražotājs;
(16)
“R punkts” jeb sēdekļa atskaites punkts ir projektētais punkts, ko katrai sēdvietai definē transportlīdzekļa ražotājs un ko nosaka attiecībā pret trīsdimensiju koordinātu sistēmu;
(17)
“trīsdimensiju koordinātu sistēma” ir koordinātu sistēma, ko saskaņā ar šīs regulas III pielikuma 2. papildinājuma noteikumiem veido vertikālā gareniskā plakne X-Z, horizontālā plakne X-Y un vertikālā šķērsplakne Y-Z;
(18)
“primārās atskaites zīmes” ir dobumi, virsmas, marķējums un citas identifikācijas zīmes uz transportlīdzekļa virsbūves vai šasijas, kurām transportlīdzekļa ražotājs trīsdimensiju koordinātu sistēmā ir norādījis X, Y un Z koordinātas;
(19)
“transportlīdzekļa galvenais vadības slēdzis” ir ierīce, ar kuru transportlīdzeklī iebūvēto elektronikas sistēmu no izslēgta stāvokļa, kā tas ir gadījumā, kad transportlīdzekli novieto stāvēšanai bez vadītāja klātbūtnes, pārslēdz normālā darba režīmā.
3. pants
Transportlīdzekļa EK tipa apstiprināšanas procedūra attiecībā uz tā priekšējā stikla tīrīšanas un apskalošanas sistēmām
1. Ražotājs vai tā pārstāvis iesniedz tipa apstiprinātājai iestādei pieteikumu par transportlīdzekļa EK tipa apstiprināšanu attiecībā uz priekšējā stikla tīrīšanas un apskalošanas sistēmām.
2. Pieteikumu sagatavo saskaņā ar I pielikuma 1. daļā sniegto informācijas dokumenta paraugu.
3. Ja šīs regulas III pielikumā izklāstītās attiecīgās prasības ir izpildītas, tad saskaņā ar Direktīvas 2007/46/EK VII pielikumā izklāstīto numerācijas sistēmu apstiprinātāja iestāde piešķir EK tipa apstiprinājumu un izsniedz tipa apstiprinājuma numuru.
Dalībvalsts nedrīkst piešķirt to pašu numuru citam transportlīdzekļa tipam.
4. Ievērojot 3. punktu, tipa apstiprinātāja iestāde izsniedz EK tipa apstiprinājuma sertifikātu, kas sagatavots saskaņā ar I pielikuma 2. daļā sniegto paraugu.
4. pants
Atsevišķas tehniskās vienības EK tipa apstiprināšanas procedūra priekšējā stikla apskalošanas sistēmām
1. Ražotājs vai tā pārstāvis iesniedz tipa apstiprinātājai iestādei pieteikumu par atsevišķas tehniskās vienības EK tipa apstiprināšanu attiecībā uz priekšējā stikla apskalošanas sistēmu.
Pieteikumu sagatavo saskaņā ar II pielikuma 1. daļā sniegto informācijas dokumenta paraugu.
2. Ja šīs regulas III pielikumā izklāstītās attiecīgās prasības ir izpildītas, tad saskaņā ar Direktīvas 2007/46/EK VII pielikumā izklāstīto numerācijas sistēmu apstiprinātāja iestāde piešķir EK tipa apstiprinājumu un izsniedz tipa apstiprinājuma numuru.
Dalībvalsts nedrīkst piešķirt to pašu numuru citam atsevišķas tehniskās vienības tipam.
3. Ievērojot 2. punktu, tipa apstiprinātāja iestāde izsniedz EK tipa apstiprinājuma sertifikātu, kas sagatavots saskaņā ar II pielikuma 2. daļā sniegto paraugu.
5. pants
Atsevišķas tehniskas vienības EK tipa apstiprinājuma zīme
Visām atsevišķajām tehniskajām vienībām, kas atbilst tipam, kuram saskaņā ar šo regulu ir piešķirts atsevišķas tehniskās vienības EK tipa apstiprinājums, jālieto atsevišķas tehniskas vienības EK tipa apstiprinājuma zīme, kā norādīts II pielikuma 3. daļā.
6. pants
Saskaņā ar Direktīvu 78/318/EEK piešķirto apstiprinājumu derīgums un paplašināšana
Valsts iestādes atļauj pārdot un nodot ekspluatācijā transportlīdzekļus un atsevišķas tehniskās vienības, kuru tips apstiprināts pirms Regulas (EK) Nr. 661/2009 13. panta 2. punktā minētā datuma, un minētajiem transportlīdzekļiem un atsevišķām tehniskajām vienībām saskaņā ar Direktīvas 78/318/EEK noteikumiem turpina paplašināt apstiprinājumus.
7. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2010. gada 9. novembrī