ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 27. června 2012
o státní podpoře SA.28356 (C 37/09, ex N 226/09) - Habidite Alonsotegi
(oznámeno pod číslem C(2012) 4194)
(Pouze španělské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2013/198/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na první pododstavec čl. 108 odst. 2 této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí Komise zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy ve věci podpory C 37/09 (ex N 226/09) (2),
po vyzvání zúčastněných stran k podání připomínek v souladu s výše uvedenými články a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Španělské orgány 15. dubna 2009 oznámily z důvodu právní jistoty dvě smlouvy uzavřené dne 15. prosince 2006 mezi podnikem Bizkailur S.A. (dále jen „Bizkailur“) a zastupitelstvem provincie Biskajsko (Diputación Foral de Bizkaia, dále jen „biskajské zastupitelstvo“) na straně jedné a soukromými podniky Habidite Technologies País Vasco S.A. (dále jen, „společnost Habidite“), Grupo Empresarial Afer S.L (dále jen „skupina Afer) a Grupo Habidite (dále jen „skupina Habidite“) na straně druhé.
(2)
Komise ve věci těchto oznámených smluv zahájila dne 2. prosince 2009 formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) (3). Rozhodnutí o zahájení řízení bylo dne 12. března 2010 zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (4).
(3)
Španělské orgány nepředložily k rozhodnutí o zahájení řízení žádné připomínky. Společnost Habidite se k rozhodnutí vyjádřila v dopise ze dne 9. dubna 2010 a její připomínky byly dopisem s datem 15. dubna 2010 předány španělským orgánům, které na ně zareagovaly dopisem ze dne 12. května 2010. K rozhodnutí o zahájení řízení se nevyjádřila žádná třetí strana.
(4)
Dne 6. září 2010 požádala společnost Habidite v souladu s nařízením (ES) č. 1049/2001 (5) o přístup k dokumentům pocházejícím od španělských orgánů. Komise tuto žádost dne 10. září 2010 zkonzultovala se španělskými orgány, které dne 13. září odpověděly, že proti zpřístupnění požadovaných dokumentů společnosti Habidite nic nenamítají. Dokumenty tak byly společnosti Habidite předány dne 7. října 2010.
(5)
Dopisy ze dne 28. června 2010 a 8. prosince 2010 si Komise vyžádala od španělských orgánů dodatečné informace. Španělské orgány na tyto žádosti odpověděly dne 26. července 2010 a dne 14. ledna 2011.
(6)
Dne 27. července 2010 společnost Habidite předložila dodatečné připomínky a další informace, na něž španělské orgány zareagovaly dne 3. listopadu 2011. Dodatečné připomínky a další informace předložila společnost Habidite také 6. dubna 2011 (dopis zaevidován 13. dubna 2011) a 7. července 2011. Na dopis ze 6. dubna 2011 španělské orgány odpověděly dne 30. května 2011 (dopis zaevidován dne 6. června 2011). Dne 3. února 2011 se útvary Komise na žádost společnosti Habidite sešly v Bruselu s jejími zástupci.
II. PŘEDCHOZÍ SOUVISLOSTI
(7)
Dvě smlouvy, jež jsou předmětem tohoto rozhodnutí, byly uzavřeny 15. prosince 2006 mezi podnikem Bizkailur a biskajským zastupitelstvem na straně jedné a společností Habidite, skupinou Afer a skupinou Habidite na straně druhé.
(8)
Bizkailur je podnik ve stoprocentním vlastnictví biskajského zastupitelstva a předmětem jeho činnosti bylo nabývání a úprava pozemků za účelem podpory průmyslových projektů a sociálního bydlení v Biskajsku. V červnu 2010 proběhla fúze podniku Bizkailur a dalších podobně zaměřených podniků ve veřejném vlastnictví. Touto fúzí vznikla dnešní společnost Azpiegiturak S.A.U., která je ve stoprocentním vlastnictví biskajského zastupitelstva a pokračuje ve stejné podnikatelské činnosti (6).
(9)
Společnost Habidite je spolu s ostatními podniky spojenými ve skupině Habidite součástí soukromé skupiny Afer sídlící v biskajském městě Ortuella (7). Skupina Afer sdružovala ke dni oznámení celkem třináct podniků činných ve stavebnictví a souvisejících odvětvích (8). V oné době byl většinovým vlastníkem všech podniků skupiny Afer […] (9). Biskajské zastupitelstvo a společnost Habidite uvedly, že v době uzavření obou oznámených smluv nebyla ani společnost Habidite, ani skupina Afer podnikem v obtížích ve smyslu 9., 10. a 11 bodu pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (10) (dále jen „pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci“).
(10)
Oznámené smlouvy byly uzavřeny s cílem podpořit nový investiční projekt, který měla realizovat společnost Habidite. Tento projekt spočíval ve vybudování továrny na stavební moduly (dále jen „továrna Habidite“) v lokalitě Alonsotegi v konurbaci Gran Bilbao, která byla v době uzavření oznámených smluv oblastí způsobilou pro podporu ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy (11). Továrna Habidite měla pro tuto oblast vytvořit 1 100 nových pracovních míst.
(11)
V nové továrně se měly vyrábět tzv. moduly Habidite - prefabrikované stavební moduly pro využití k přímému sestavování domů a budov. Moduly Habidite se měly vyrábět na montážní lince podobné té, která se používá v automobilovém průmyslu, poté se měly přepravovat na konkrétní místo budoucí stavby a tam se v danou stavbu přímo sestavovat. Výrobek se považoval za inovační, a to nejen díky ojedinělé výrobní technologii, ale také díky úspoře času a zdrojů dosahované sestavováním konečného produktu (domů a budov) a díky využívání energeticky úsporných materiálů. Podnik v souvislosti s tímto výrobkem podal řadu žádostí o patent (12).
(12)
Podle informací poskytnutých biskajským zastupitelstvem se náklady předmětného investičního projektu v Alonsotegi v době podpisu oznámených smluv odhadovaly na 55 milionů EUR, které lze rozložit následovně:
Pozemky
4,8 milionu EUR
Průmyslová stavba
22,5 milionu EUR
Urbanizace
4,04 milionu EUR
Zařízení
24,0 milionu EUR
Celkem
55,34 milionu EUR
(13)
Roční produkce budoucí továrny Habidite se odhadovala na 3 500 bytů v prvních letech provozu a na 4 500 bytů po dosažení plné výrobní kapacity.
(14)
V zájmu porozumění okolnostem, za nichž se oznámené smlouvy dne 15. prosince 2006 uzavřely, je třeba stručně popsat právní rámec pro udílení sociálního bydlení v Baskicku.
(15)
Průměrné ceny nemovitostí v této autonomní oblasti byly před propuknutím krize v roce 2008 vyšší než ve zbytku Španělska a to stále platí i k datu tohoto rozhodnutí. Baskické orgány se snaží zaručit přístup k bydlení nejvíce znevýhodněným občanům pomocí nabídek sociálního bydlení v plně a částečně chráněném režimu (chráněného, resp. regulovaného bydlení). Povaha obou kategorií sociálního bydlení je vysvětlena v 16.-19. bodě odůvodnění.
(16)
Pozemkový a urbanistický zákon baskické autonomní oblasti (Ley 2/2006 de Suelo y Urbanismo, dále jen „zákon č. 2/2006“) (13) stanoví, že:
a)
40 % urbanistické obytné výstavby je určeno na chráněné a regulované bydlení, přičemž na každé z nich připadá 20 % (čl. 82 odst. 2 zákona č. 2/2006);
b)
v každé oblasti se stavebními pozemky určenými přednostně k obytné výstavbě se vyhradí 55 % území pro chráněné bydlení a 20 % pro regulované bydlení (čl. 80 odst. 3 zákona č. 2/2006).
(17)
Úředně chráněné bydlení s regulovaným režimem (regulované bydlení) spadá do kategorie, která se nachází mezi úředně chráněným bydlením a bydlením volně prodávaným na trhu. Ceny regulovaného bydlení omezuje zákon č. 2/2006 na nejvýše 1,7 násobek maximálních cen chráněného bydlení. Maximální ceny chráněného bydlení v biskajské provincii se určují podle nařízení odboru bydlení a sociální péče (14) z 1. srpna 2004, jež stanovilo počáteční regulovanou cenu a ta se měla následně každým rokem upravovat v souladu s indexem spotřebitelských cen stanoveným španělským státním statistickým úřadem.
(18)
Biskajské zastupitelstvo uvedlo, že v roce 2006, kdy se uzavíraly oznámené smlouvy, platily pro chráněné bydlení následující maximální ceny:
-
1 351,86 EUR/m2 v obcích uvedených v příloze I nařízení z 1. srpna 2004,
-
1 307,94 EUR/m2 v obcích uvedených v příloze II nařízení z 1. srpna 2004,
-
1 181,54 EUR/m2 v ostatních obcích,
-
472,40 EUR/m2 za nebytové prostory (garáž/odkládací prostory atd.).
Ceny regulovaného bydlení byly omezeny na maximálně 1,7 násobek výše uvedených cen.
(19)
Biskajské zastupitelstvo oznámilo, že když Bizkailur uzavíral se společností Habidite oznámené smlouvy, postupovalo se v souladu se zákonem č. 7/1985 ze dne 2. dubna 1985 o územní samosprávě (Ley 7/1985, de 2 de abril de 1985, reguladora de las Bases del Regímen Local, dále jen „zákon č. 7/1985“) (15), který ukládá obcím pravomoc řídit místní záležitosti včetně sociálního bydlení (článek 25). Na základě čl. 109 odst. 2 královského dekretu 1372/1986 a článku 79 zákona č. 7/1985 (konsolidovaného znění) převedly obce na Bizkailur za úplatu, nebo bez úplaty aktiva potřebná pro splnění cílů v oblasti sociálního bydlení. V době uzavření oznámených smluv (15. prosince 2006) byly tyto cíle definovány v plánu, který přijalo zastupitelstvo v roce 2004 pro nabídku sociálního bydlení v Biskajsku na roky 2004-2007: v akčním plánu v oblasti bydlení na období 2004-2007 (dále jen „akční plán“). Podle biskajského zastupitelstva se v akčním plánu počítalo s tím, že Bizkailur vybuduje v období 2004-2007 celkem 3 000 bytů v chráněném režimu.
(20)
V první smlouvě, která se v rozhodnutí o zahájení řízení označuje jako „1. opatření“ a o které se bude dále mluvit jako o „smlouvě o pozemcích“, se zastupitelstvo a Bizkailur zavázaly, že do 24 měsíců od podpisu smlouvy Bizkailur nakoupí v průmyslové oblasti Montealegre v obci Alonsotegi plochu o rozloze 101 430 m2 a upraví ji pro průmyslové využití (81 600 m2 pro továrnu, 5 300 m2 pro kanceláře a 14 300 m2 pro jiné průmyslové využití) (část druhá, čl. 1 bod ii) smlouvy). Bizkailur měl upravené pozemky do 12 měsíců od podpisu smlouvy převést do vlastnictví společnosti Habidite (část druhá, čl. 1 bod iii) smlouvy), přičemž tyto pozemky měly být „zproštěny veškerých břemen, nákladů nebo poplatků“ a převedeny měly být za částku rovnající se „reálné částce, kterou Bizkailur zaplatí za jejich nabytí“ (část druhá, čl. 1 bod vi) smlouvy). Společnost Habidite měla tuto částku zaplatit ve čtyřech splátkách ve výši odpovídající 25 %, a to na konci čtvrtého, pátého, šestého a sedmého roku od převodu vlastnictví.
(21)
Podle druhé smlouvy, která se v rozhodnutí o zahájení řízení označuje jako „2. opatření“ a o které se dále mluví jako o „smlouvě o bytech“, mělo zastupitelstvo přímo, nebo prostřednictvím podniku Bizkailur odkoupit od společnosti Habidite celkem 1 500 bytů, z nichž 750 mělo mít plochu menší než 75 m2. Zastupitelstvo nebo Bizkailur měl od května 2007 do konce června 2010 objednat 1 500 bytů tak, aby mohlo být celkem 1 500 bytů odevzdáno v květnu 2011.
(22)
Nasmlouvané byty měly být postaveny na pozemcích, které měl společnosti Habidite poskytnout Bizkailur, a měly se následně prodávat jako regulované bydlení, a to buď přímo biskajským zastupitelstvem či podnikem Bizkailur, nebo samotnou společností Habidite, přičemž měla být dodržena ustanovení o maximálních cenách (viz 14.-19. bod odůvodnění). Pokud by prodejcem nasmlouvaných bytů bylo biskajské zastupitelstvo či Bizkailur, společnost Habidite by nenabyla vlastnictví pozemků, na nichž by byly byty postaveny. V těchto případech by se úkol společnosti Habidite omezil výhradně na stavbu bytů.
(23)
Smlouva také ve výjimečných případech dovolovala, aby společnost Habidite nebo skupina Afer u některých bytů předpokládaných ve smlouvě zajišťovala propagaci (článek A písm. f) smlouvy o bytech). V těchto výjimečných případech by společnost Habidite nebo skupina Afer dříve nabyla vlastnictví pozemků, které by byly pro stavbu těchto bytů zapotřebí, následně by zrealizovala výstavbu a nakonec by se postarala o prodej bytů jako regulovaného bydlení. Společnost Habidite nebo skupina Afer by si v takových případech ponechala pouze částku stanovenou za byty (jak je uvedeno v 24. bodě odůvodnění), zatímco část ceny, jež odpovídá částce za pozemek, by plynula biskajskému zastupitelstvu nebo Bizkailuru.
(24)
Podle článku A písm. e) smlouvy o bytech by společnost Habidite získala za 1 500 bytů následující částku:
a)
u bytů o užitné ploše větší než 75 m2: 83 % částky účtované Bizkailurem a k tomu 100 % částky získané za nebytové prostory (garáže, odkládací prostory);
b)
u bytů o užitné ploše menší než 75 m2: 83,30 % částky účtované Bizkailurem a k tomu 100 % částky získané za nebytové prostory (garáže, odkládací prostory).
(25)
Podniku Bizkailur by tak z částky získané za byty zůstalo zbývajících 17 %, resp. 16,70 % (s výjimkou nebytových prostor: garáží, odkládacích prostor atd., jejichž celková prodejní cena by náležela společnosti Habidite).
(26)
Podle hypotézy biskajského zastupitelstva by společnost Habidite v roce 2006 získala za jeden byt o ploše 75 m2 prodaný jako regulované bydlení: 143 060,58 EUR (83 % z částky 75 m2 × 1,351 EUR × 1,7) plus 28 107,60 EUR za nebytové prostory (100 % z částky 35 m2 × 472,40 EUR) z celkové částky 200 459,50 EUR, za jakou by dané regulované bydlení prodal Bizkailur.
(27)
Podle článku A písm. g) smlouvy o bytech by biskajské zastupitelstvo nebo Bizkailur mohly část z 1 500 bytů nasmlouvaných se společností Habidite výjimečně prodat za tržní cenu, přičemž v tomto případě by společnost Habidite z prodejní ceny získala stejný procentní podíl, který je stanoven v článku A písm. e) a výše uveden v 24. bodě odůvodnění.
(28)
Před uzavřením smlouvy o bytech se společností Habidite nevypsalo biskajské zastupitelstvo nabídkové řízení.
(29)
Od projektu Habidite se nakonec de facto upustilo. Biskajské zastupitelstvo skutečnost vysvětluje především tím, že Bizkailuru by při nabývání pozemků pro výstavbu továrny Habidite a při jejich úpravě pro průmyslové využití ve výsledku vznikly vyšší náklady, než se původně předpokládalo.
(30)
Biskajské zastupitelstvo Komisi sdělilo (16), že od května 2007 do dubna 2008 nakoupil Bizkailur pro tento projekt pozemky o rozloze 205 487,73 m2 za celkových 4,7 milionu EUR. Pro projekt bylo podle biskajského zastupitelstva zapotřebí získat dalších 95 000 m2, jež by si vyžádaly další částku v přibližné výši 2,6 milionu EUR. Co se týče nákladů na úpravu pozemků pro průmyslové využití, ty se v březnu 2009 odhadovaly na 28,5 milionu EUR.
(31)
Pozemky, které již Bizkailur pro projekt získal, nebyly převedeny do vlastnictví společnosti Habidite.
III. ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(32)
V rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 2. prosince 2009 (17) Komise vyjádřila domněnku, že smlouva o pozemcích a smlouva o bytech by podle všeho mohly obsahovat státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Tato podpora se jí navíc nezdála být slučitelná se Smlouvou podle žádného z pravidel pro státní podporu.
(33)
Pokud jde o smlouvu o pozemcích, Komise dospěla k předběžnému závěru, že stanovené podmínky, za jakých má příjemce vrátit částku zaplacenou za nákup a úpravu pozemků, se podobají poskytnutí bezúročného úvěru, což pro společnost Habidite představuje výhodu, již by jinak nemohla na trhu získat.
(34)
Co se týče smlouvy o bytech, Komise v rozhodnutí o zahájení řízení poukázala na to, že částka, kterou by Bizkailur za 1 500 bytů zaplatil, by zřejmě neodpovídala situaci na trhu, jelikož příjemce ve svém vlastním podnikatelském plánu vypočetl, že zatímco od Bizkailuru by získal průměrnou cenu 2 012,19 EUR/m2, na trhu by získal průměrnou cenu v odhadované výši 1 762,60 EUR/m2.
(35)
Komise rovněž poukázala na řadu skutečností, jež ve světle rozsudku Soudu prvního stupně ve věci P&O Ferries (18) nasvědčují existenci výhody ve prospěch společnosti Habidite: a) smlouva o bytech nebyla uzavřena v rámci nabídkového řízení; b) biskajské zastupitelstvo a Bizkailur nezdůvodnily ani nedoložily potřebu nabídnout sociální bydlení a c) smlouva o bytech připouští, že část z 1 500 bytů získaných od společnosti Habidite by se mohla prodat na trhu. Komise kromě toho uvedla, že odkup významné části produkce od nové továrny v prvních letech jejího provozu snižuje rizika, která jsou obvykle spojena s novým investičním projektem. Co se týče kritéria využití státních prostředků a přičitatelnosti státu, k možnému zahrnutí podpory do obou smluv Komise v rozhodnutí o zahájení řízení uvedla, že Bizkailur je podnikem ve stoprocentním vlastnictví veřejných orgánů, že je jimi kontrolován a že plní úkoly, kterými jej pověří stát. Pokud jde o selektivnost, Komise podotkla, že ze smlouvy jasně a výhradně profitují společnost Habidite a skupina Afer. Co se týče narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu, rozhodnutí zdůrazňuje, že společnost Habidite působí v odvětví stavebnictví, kde probíhá velmi intenzivní hospodářská soutěž, a že podpora jednoho podniku by mohla poškodit podniky z jiných členských států.
(36)
V rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila Komise pochybnosti o tom, zda je podpora potenciálně obsažená v oznámených smlouvách slučitelná se Smlouvou ve smyslu kritérií pro slučitelnost stanovených v pokynech k regionální podpoře na období 2007 - 2013 (19), v nařízení Komise (ES) č. 800/2008 ze dne 6. srpna 2008, kterým se v souladu s články 87 a 88 Smlouvy o ES prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné se společným trhem (20), a v dočasném rámci Společenství pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financování za současné finanční a hospodářské krize (21).
IV. PŘIPOMÍNKY ŠPANĚLSKÝCH ORGÁNŮ
(37)
Španělské orgány se k rozhodnutí o zahájení řízení nevyjádřily (viz 3. bod odůvodnění), poskytly však dodatečné informace, o které je Komise po jeho vydání požádala, a odpověděly i na některé argumenty společnosti Habidite. Jejich odpovědi a dodatečné informace jsou shrnuty v 48.-54. bodě odůvodnění.
V. PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH STRAN
(38)
V 3. a 6. bodě odůvodnění je uvedeno, že k rozhodnutí o zahájení řízení předložila dne 9. dubna 2010 své připomínky společnost Habidite, která dne 27. července 2010, 6. dubna 2011 a 7. července 2011 Komisi zaslala další vyjádření a dodatečné informace. V těchto podáních společnost Habidite sdělila určité skutkové okolnosti, jež nebyly Komisi v době přijetí rozhodnutí známy, a uvedla v nich také argumenty, proč existenci podpory v oznámených smlouvách odmítá. Argumenty a dodatečné skutkové okolnosti předložené společností Habidite jsou shnruty v 39.-47. bodě odůvodnění.
(39)
Za prvé, společnost Habidite Komisi sdělila, že ve stejný den jako smlouva o pozemcích a smlouva o bytech (15. prosince 2006) byla uzavřena ještě třetí smlouva. V této třetí smlouvě (dále jen „smlouva o podpoře na školení“) se biskajské zastupitelstvo zavazovalo, že společnosti Habidite nabídne podporu na školení pro 1 100 nových zaměstnanců továrny Habidite. Zatímco biskajské zastupitelstvo se konkrétně zavazovalo, že uhradí náklady na školení pro 1 100 pracovníků, společnost Habidite přislíbila zachovat všech 1 100 nových pracovních míst po dobu nejméně pěti let. Od smlouvy o podpoře na školení se kvůli neúspěchu projektu Habidite (viz 29-31. bod odůvodnění) rovněž de facto upustilo.
(40)
Za druhé, společnost Habidite poskytla Komisi dokumentaci, jež nasvědčovala tomu, že z rozhodnutí baskické autonomní vlády ze dne 30. prosince 2008 byla na projekt Habidite v rámci režimu regionální podpory XR 175/2007, na který se vztahuje bloková výjimka, udělena regionální podpora v celkové výši 6 milionů EUR (22).
(41)
Za třetí, společnost Habidite informovala Komisi, že po upuštění od projektu Habidite byla dopisy ze dne 6. února a 17. září 2009 podána správní žaloba na biskajské zastupitelstvo a podnik Bizkailur pro nedodržení povinností vyplývajících ze tří uvedených smluv. Společnost Habidite rovněž uvedla svůj záměr pokračovat v uplatňování svého nároku u příslušných španělských soudů.
(42)
Společnost Habidite tvrdí, že smlouva o pozemcích a smlouva o bytech nesplňují kumulativní kritéria, na jejichž základě by bylo možno se domnívat, že jsou spojeny se státní podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(43)
Pokud jde o prvky pojmu „státní podpora“ jiné než zvýhodnění, společnost Habidite uvedla následující argumenty, jež platí pro obě oznámené smlouvy:
a)
žádná ze smluv neznamená převod státních prostředků - smlouvy se týkají transakcí prováděných za tržních podmínek, a nejsou tudíž spojeny se ztrátou veřejných prostředků (podle rozsudku Soudního dvora ve věci PreussenElektra (23));
b)
skutečnost, že smlouva o bytech byla uzavřena bez předchozího nabídkového řízení, neznamená, že je splněno kritérium selektivnosti. Podle královského legislativního dekretu č. 781/1986 ze dne 18. dubna 1986, kterým se schvaluje přepracované znění platných právních ustanovení v oblasti územní samosprávy (Real Decreto Legislativo no 781/1986, de 18 de abril de 1986, por el que se aprueba el texto refundido de las disposiciones legales vigentes en materia de Régimen Local) (24), a podle článku 31 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby (25) lze tyto smlouvy uzavřít i přímo, tj. bez nabídkového řízení, pokud je takový postup oprávněn technickou povahou projektu nebo ochranou výlučných práv;
c)
povaha prefabrikovaných modulů Habidite, která je z hlediska vlastností produktu a z hlediska technologie sestavování ojedinělá, vylučuje možnost narušení hospodářské soutěže nebo ovlivnění obchodu mezi členskými státy. Španělský úřad pro ochranu hospodářské soutěže definoval ve věcech N-09084 Ristretto Group/Williams Scottsman a N-04059 TDR Capital/Agelco relevantní trhy jako „výrobu, prodej a pronájem modulových staveb“. Podle této definice ojedinělost modulů Habidite znamená, že společnost Habidite nemá přímé konkurenty, kteří by mohli být dvěma předmětnými smlouvami poškozeni. V rozhodnutí Komise ve věci M2473 Finnforest/Moelven Industrier (26) je pak navíc uvedeno, že trh s modulovými stavbami je místní či regionální, jelikož hospodářská soutěž na velké vzdálenosti je kvůli nákladům na dopravu nereálná. V každém případě ceny společnosti Habidite byly vzhledem k technologickým vlastnostem produktu velmi konkurenční.
(44)
Společnost Habidite předložila rovněž konkrétní podrobné argumenty, jimiž odmítá, že by jí některá ze dvou oznámených smluv poskytovala výhodu.
(45)
Co se týče smlouvy o bytech, společnost Habidite v zásadě tvrdí, že by nemohla žádnou výhodu získat, protože stanovené prodejní ceny nepřevyšovaly ceny na trhu, ale ve skutečnosti byly nižší:
a)
ceny, které by společnost Habidite podle smlouvy získala za byty, by byly ze své podstaty nižší než ceny na trhu - Bizkailur by totiž byty prodával za regulované ceny, které jsou nižší než ceny tržní a jsou pro regulované bydlení stanoveny zákonem (viz 14.-19. bod odůvodnění);
b)
průměrná cena ve výši 2 010,19 EUR/ m2, kterou by Bizkailur získal za byty postavené společností Habidite, byla srovnatelná s průměrnými cenami, které Bizkailur v dané době platil podle podobných smluv o výstavbě chráněného a regulovaného bydlení. Podle společnosti Habidite například Bizkailur v roce 2007 zaplatil za výstavbu sociálního bydlení v obcích Lemoiz 2 277 EUR/m2, Ziérbana 1 964 EUR/m2 a Areatza 2 021 EUR/m2. Průměrná cena bytů o ploše 84 m2 prodávaných v režimu chráněného regulovaného bydlení ve čtyřech obcích biskajské provincie odpovídala v roce 2007 částce 1 808,69 EUR/m2 (27);
c)
z průměrné ceny ve výši 2 010,19 EUR/m2 by společnost Habidite podle smlouvy o bytech (viz 24. a 25. bod odůvodnění) v každém případě získala 83 % (za byty o ploše větší než 75 m2), respektive 83,30 % (za byty o ploše menší než 75 m2). V tomto směru stojí za zmínku, že v rozhodnutí o zahájení řízení bylo chybně uvedeno, že částka 2 010,19 EUR/m2 odpovídá ceně, již by podle této smlouvy získala samotná společnost Habidite;
d)
průměrná cena, kterou by Bizkailur získal za byty postavené společností Habidite, by byla výrazně nižší, než jaké jsou ceny podobných bytů, které se v provincii volně prodávají na trhu. Průměrná tržní cena v biskajské provincii se v roce 2007 rovnala částce 2 921,90 EUR/m2 (28).
(46)
Co se týče smlouvy o pozemcích, společnost Habidite tvrdí, že nezískala žádnou výhodu, jelikož vyrozuměla, že by musela podniku Bizkailur vrátit nejen reálné náklady vynaložené na nákup a úpravu pozemků, jak je uvedeno ve smlouvě, ale i náklady na financování s tím spojené.
(47)
Společnost Habidite kromě toho nesouhlasí s náklady, jež biskajské zastupitelstvo odhaduje v souvislosti s nákupem a úpravou pozemků. Bizkailur měl podle smlouvy o pozemcích získat pro tento projekt pouze 101 403 m2, a nikoli 205 000 m2, jak uvádí zastupitelstvo. Chybné jsou i náklady na úpravu 254 785 m2 pozemků za účelem průmyslového využití, které podle biskajského zastupitelstva dosahují výše 28,5 milionu EUR. Uvedené náklady podle všeho odpovídají spíše nákladům, jež zastupitelstvo vynaložilo na jiný projekt, a sice na výstavbu úseku Kastrexana - Arbuio - Sodupe silničního koridoru Kadagua. Společnost Habidite rovněž tvrdí, že pozemky získané pro projekt Habidite byly protiprávně využity pro skládkování odpadu, jak ostatně uvádí ve svém rozsudku č. 148/2010 ze dne 1. září 2010 i soud prvního stupně v Barakoldu.
VI. DODATEČNÉ INFORMACE A ODPOVĚDI, KTERÉ POSKYTLY ŠPANĚLSKÉ ORGÁNY NA PŘIPOMÍNKY SPOLEČNOSTI HABIDITE
(48)
Biskajské zastupitelstvo v návaznosti na otázky Komise potvrdilo, že se od projektu Habidite upustilo a že ke splnění smluvních závazků učiněných se společností Habidite ve smlouvě o pozemcích a ve smlouvě o bytech nedošlo.
(49)
Co se týče smlouvy o podpoře na školení (viz 39. bod odůvodnění), biskajské zastupitelstvo zdůrazňuje, že jeho závazek poskytnout podporu na školení pro 1 100 pracovníků továrny Habidite byl podle článku 10 této smlouvy podmíněn dodržením příslušných právních předpisů, což by tudíž bylo implicitně spojeno i s eventuálním oznámením podpory Komisi nebo s jejím povolením v souladu s pravidly pro státní podporu. Biskajské zastupitelstvo potvrdilo, že uvedená podpora na školení nebyla vyplacena.
(50)
Komisi zajímal vztah mezi oznámenými smlouvami a regionální podporou poskytnutou baskickou vládou v roce 2008 a v této souvislosti vznesla otázku, zda se oba soubory opatření vztahovaly na tentýž investiční projekt. Že by se mohlo jednat o jeden a ten samý projekt baskické zastupitelstvo nevyloučilo, avšak zdůraznilo, že to nemusí nutně znamenat, že by způsobilé investiční náklady, se kterými baskická vláda počítala v roce 2008 pro podporu ve výši 6 milionů EUR, byly týmiž způsobilými náklady na projekt, tak jak byl předložen v roce 2006, kdy byly oznámené smlouvy podepsány. Biskajské zastupitelstvo se v tomto směru odvolává na informace předložené baskickou vládou a společností Habidite.
(51)
Pokud jde o navrácení dlužných prostředků ze strany společnosti Habidite podle smlouvy o pozemcích, a zejména pokud jde o tvrzení společnosti Habidite, že podle jejího chápání zahrnuje tato povinnost navrátit prostředky i navrácení nákladů na financování spojených s nabytím a úpravou pozemků, biskajské zastupitelstvo doslovně cituje text smlouvy o pozemcích, konkrétně pak ustanovení čl. 1 bodu vi): „částka, jež má být navrácena [společností Habidite], se rovná reálné částce, jež společnost Bizkailur S. A. […] zaplatí za nabytí pozemků uvedených v […]“.
(52)
Podle informací, jež má biskajské zastupitelstvo k dispozici, se v době uzavření dvou oznámených smluv ani společnost Habidite, ani skupina Afer nepovažovala za podnik v obtížích ve smyslu 9., 10. a 11. bodu pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
(53)
Baskická vláda dodala informace o regionální podpoře ve výši 6 milionů EUR poskytnuté společnosti Habidite dne 30. prosince 2008 včetně způsobilých nákladů, jež byly pro poskytnutí této podpory vzaty v úvahu. Kategorie způsobilých nákladů figurují v níže uvedené tabulce:
Celková investice (v milionech EUR)
90,42
Náklady na výzkum a vývoj
13,71
Způsobilé náklady, z nichž:
76,71
- IT
2,85
- pozemky
5,5
- výstavba
34,76
- technické vybavení
19,14
- stroje
11,94
- ostatní zařízení
0,737
- IT vybavení
0,965
Nadbytečné pozemky a stavby
3,9
Způsobilé náklady celkem
72,8
Poskytnutá podpora
6
(54)
Tato podpora nebyla vyplacena. V souladu s 65. bodem pokynů k regionální podpoře na období 2007-2013 (29) španělské orgány dne 19. února 2009 předložily Komisi formulář s informacemi o podporách, které byly v rámci povoleného režimu regionální podpory (30) poskytnuty na velké investiční projekty nepodléhající oznamovací povinnosti.
VII. POSOUZENÍ
(55)
Toto rozhodnutí se z důvodů uvedených v 56.-59. bodě odůvodnění nezabývá: a) smlouvou o podpoře na školení uzavřenou mezi biskajským zastupitelstvem a společností Habidite dne 15. prosince 2006 a b) regionální podporou ve výši 6 milionů EUR poskytnutou baskickou vládou skupině Habidite dne 30. prosince 2008.
(56)
Co se týče smlouvy o podpoře na školení, kterou biskajské zastupitelstvo a společnost Habidite uzavřely v tentýž den jako oznámené smlouvy (viz 39. a 49. bod odůvodnění), Komise poukazuje na to, že toto opatření nebylo španělskými orgány oznámeno a nebylo zahrnuto do rozhodnutí o zahájení řízení. Zavedená praxe říká, že státní podpora je poskytnuta v okamžiku, kdy existuje právně závazný a bezpodmínečný závazek k jejímu vyplacení (31). Článek 10 smlouvy o podpoře na školení (viz 49. bod odůvodnění) podmiňuje závazek vyplatit podporu na školení dodržením příslušných právních předpisů včetně pravidel Unie pro státní podporu. Z toho vyplývá, že závazek vyplatit podporu na školení, který je v této smlouvě učiněn, nelze v okamžiku uzavření smlouvy považovat za bezpodmínečný. Španělské orgány kromě toho potvrdily, že zmiňovaná podpora na školení nebyla vyplacena, a v každém případě je nepravděpodobné, že by byla vyplacena v budoucnu, jelikož projekt Habidite v Alonsotegi se neuskutečnil.
(57)
Předmětné rozhodnutí se nezabývá ani regionální podporou ve výši 6 milionů EUR poskytnutou baskickou vládou společnosti Habidite dne 30. prosince 2008 (viz 40. a 50. bod odůvodnění). Je však třeba poukázat na skutečnost, že dvě oznámené smlouvy analyzované v tomto rozhodnutí i regionální podpora poskytnutá v roce 2008 se týkají téhož investičního projektu, a sice vybudování továrny na moduly Habidite v lokalitě Alonsotegi. Ani baskická vláda, ani biskajské zastupitelstvo toto tvrzení zvlášť nezpochybnily (viz 50. bod odůvodnění).
(58)
Podle 66. bodu pokynů k regionální podpoře na období 2007-2013 (32) mají španělské orgány dohlédnout na dodržení ustanovení o kumulaci podpor, která platí pro regionální podporu poskytnutou v roce 2008.
(59)
Navíc je třeba připomenout, že podle informací předložených biskajským zastupitelstvem (viz 30. bod odůvodnění) začal nákup pozemků potřebných pro investiční projekt v květnu 2007 a další parcely byly za tímto účelem následně nabývány až do dubna 2008. Projekt se tudíž začal provádět již v květnu 2007. V 38. bodě pokynů k regionální podpoře na období 2007-2013 (33) se uvádí, že v zájmu zajištění, aby regionální podpora měla pobídkový účinek k investování, lze podporu na základě režimu podpory poskytnout pouze tehdy, jestliže příjemce podal žádost o podporu a odpovědný orgán písemně potvrdil, že projekt ještě před zahájením prací v zásadě vyhověl podmínkám způsobilosti, které jsou v režimu podpory stanoveny.
(60)
Před posouzením existence podpory a její slučitelnosti se Smlouvou musí Komise určit pravidla pro státní podporu použitelná ratione temporis.
(61)
Smlouva o pozemcích a smlouva o bytech byly uzavřeny dne 15. prosince 2006, ale Komisi byly za účelem přezkoumání oznámeny až v dubnu 2009. Jak je uvedeno v 56. bodě odůvodnění, zavedená praxe (34) říká, že státní podpora je poskytnuta v okamžiku, kdy existuje právně závazný a bezpodmínečný závazek k jejímu vyplacení. V případě dvou oznámených smluv byl tento právně závazný a bezpodmínečný závazek učiněn dne 15. prosince 2006, kdy biskajské zastupitelstvo a Bizkailur smlouvy uzavřely. Jakákoliv podpora obsažená v těchto dvou smlouvách je tudíž protiprávní, neboť byla poskytnuta za porušení oznamovací povinnosti stanovené v čl. 108 odst. 3 Smlouvy.
(62)
Podle judikatury ve věci CELF a SIDE (35) nebrání žádné pozdější oznámení či prohlášení týkající se slučitelnosti tomu, aby se podpory poskytnuté za porušení oznamovací povinnosti nebo povinnosti přerušit poskytování podpory považovaly za protiprávní. Podle oznámení Komise o stanovení použitelných pravidel pro posuzování protiprávní státní podpory (36) jsou pravidly použitelnými pro protiprávní podporu ta pravidla, jež platila v době jejího poskytnutí, v předmětném případě tedy k 15. prosinci 2006. Tyto zásady jsou potvrzeny i v 63. a 105. bodě pokynů k regionální podpoře na období 2007-2013 (37). Při posuzování existence podpory a její slučitelnosti tedy Komise musí vycházet z pravidel pro státní podporu platných k 15. prosinci 2006, kdy byly dvě oznámené smlouvy uzavřeny.
VII.1 Existence podpory
(63)
V zájmu zjištění, jestli jsou předmětná opatření spojena se státní podporou, musí Komise posoudit, zda jsou splněny kumulativní podmínky stanovené v čl. 107 odst. 1 Smlouvy. V tomto ustanovení se uvádí, že: „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak.“ Tato kumulativní kritéria se přezkoumávají v 64.-107. bodě odůvodnění pro každou ze dvou oznámených smluv.
VII.1.1 1. opatření: smlouva o pozemcích
(64)
Jedním z kritérií pro zjištění, zda určité opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, je využití státních prostředků, a to jak ve formě jejich vyplacení, tak ve formě ztráty příjmů ze strany státu. Podle ustálené judikatury se navíc za státní prostředky považují i prostředky podniků ve veřejném vlastnictví nebo soukromých podniků, nad nimiž mohou vykonávat přímou či nepřímou kontrolu veřejné orgány, neboť tyto prostředky jsou pod veřejnou kontrolou, a tudíž v dispozici příslušných vnitrostátních orgánů (38). K tomuto aspektu se Komise vyjadřuje v 65. a 66. bodě odůvodnění.
(65)
Za prvé, smlouvu o pozemcích společně uzavřely biskajské zastupitelstvo a Bizkailur. Ve smlouvě lze nalézt několik jasných známek toho, že Bizkailur v jejím rámci vystupuje jako subjekt řízený biskajským zastupitelstvem. Smlouvu o pozemcích podepsal za biskajské zastupitelstvo a Bizkailur předseda biskajského zastupitelstva. V preambuli smlouvy se v bodě 2 stanoví, že biskajské zastupitelstvo coby stoprocentní vlastník společnosti Bizkailur usiluje v rámci cílů své veřejné politiky o podporu nových a inovačních investičních projektů, tvorbu pracovních míst a jednodušší přístup k sociálnímu bydlení pro občany biskajské provincie. Bod 5 preambule pak říká, že smlouva se uzavírá za účelem lepšího dosažení cílů hospodářské a sociální politiky uvedených v preambuli v bodě 2, a to dosažení přímého či zprostředkovaného za pomoci podniků ve veřejném vlastnictví, jako je Bizkailur.
(66)
Za druhé, prostředky, které měl Bizkailur používat k plnění svých povinností spočívajících v nabývání a úpravě pozemků za účelem jejich průmyslového využití v podobě vybudování továrny Habidite v Alonsotegi, byly pod kontrolou biskajského zastupitelstva. Bizkailur byl totiž od roku 1999 podnikem ve stoprocentním vlastnictví biskajského zastupitelstva a byl jím kontrolován (39). K zjištění toho, zda lze činnosti společnosti Bizkailur v rámci smlouvy o pozemcích přičíst státu, poslouží následující indicie, které se týkají zřízení a struktury podniku a byly stanoveny v judikatuře ve věci Stardust Marine (40):
a)
cíl činností společnosti Bizkailur v rámci smlouvy o pozemcích definovalo biskajské zastupitelstvo;
b)
Bizkailur podle smlouvy jednal výslovně jménem biskajského zastupitelstva;
c)
ze zvláštní povahy činností společnosti Bizkailur, která měla sledovat výhradně cíle veřejné politiky, vyplývá, že tento podnik nebyl normálním hospodářským subjektem, jenž by s ostatními soutěžil za tržních podmínek.
(67)
Ve světle indicií uvedených v 65. a 66. bodě odůvodnění dospívá Komise k závěru, že v případě smlouvy o pozemcích je splněno kritérium využití státních prostředků a kritérium přičitatelnosti státu.
(68)
Komise přezkoumala způsoby a podmínky navrácení prostředků zaplacených za pozemky, které měly biskajské zastupitelstvo a Bizkailur poskytnout pro projekt Habidite v Alonsotegi, tak jak jsou tyto způsoby a podmínky definovány v části druhé, čl. 1 bodech vi) a vii) smlouvy o pozemcích (viz také 20. bod odůvodnění), a na základě tohoto přezkoumání vyvodila skutečnosti popsané v 69.-83. bodě odůvodnění.
(69)
Podle části druhé, čl. 1 bodu vi) smlouvy o pozemcích se částka, kterou měla společnost Habidite zaplatit Bizkailuru za nabytí a úpravu pozemků pro průmyslové využití, rovnala „reálné částce, již společnost Bizkailur zaplatí […] za nabytí pozemků […]“. Společnost Habidite uvedla (viz 46. bod odůvodnění), že tato částka zahrnuje dle jejího mínění i náklady na financování. Takový výklad však nelze přijmout. Zmínka o „reálné částce zaplacené za nabytí pozemků“ je dostatečně jasná na to, aby byl zapotřebí dodatečný výklad: částka zahrnuje pouze cenu, kterou Bizkailur skutečně zaplatí za nabytí pozemků.
(70)
Z tohoto důvodu je nutno konstatovat, že tato formulace v prvé řadě jednoznačně vylučuje reálné náklady, které vzniknou společnosti Bizkailur při úpravě pozemků za účelem průmyslové využití.
(71)
Za druhé, způsoby navrácení stanovené v části druhé, čl. 1 bodě vi) smlouvy o pozemcích - tedy čtyřletý odklad a následné navrácení prostředků rozdělené do čtyř ročních splátek po 25 % částky, kterou Bizkailur skutečně zaplatí za nákup pozemků - se v praxi rovnají bezúročnému úvěru. Ustanovení čl. 1 bodu vii) smlouvy o pozemcích nelze vykládat tak, že by byly zahrnuty i náklady na financování odpovídajícího úvěru, tj. úroky, které by společnosti Habidite za podobný úvěr účtoval věřitel na trhu. O tom, zda by soukromý hospodářský subjekt v podobné situaci jako Bizkailur souhlasil s tím, že společnosti Habidite nebude účtovat náklady na úpravu pozemků, a dále s tím, že částka jím zaplacená za nákup pozemků se mu začne vracet po čtyřletém odkladu a že k navrácení celkové částky dojde ve lhůtě sedmi let od data převodu pozemků do vlastnictví společnosti Habidite, aniž by mu za takové financování plynuly nějaké úroky, lze skutečně pochybovat.
(72)
Ve světle závěrů učiněných v 69.-71. bodě odůvodnění nezbývá než konstatovat, že společnost Habidite získala díky smlouvě o pozemcích výhodu, jež by jí za běžných tržních podmínek nebyla poskytnuta. Předmětná výhoda má dvě složky:
a)
nulové úroky z úvěru, který odpovídá celkovým nákladům, jež vzniknou podniku Bizkailur při nabývání pozemků v souladu s citovanou smlouvou, tj. sedmiletého úvěru s odkladem splátek v délce čtyř let a čtyřmi stejně velkými ročními splátkami (ve výši 25 % celkové částky), a
b)
náklady, jež vzniknou podniku Bizkailur při úpravě pozemků za účelem průmyslového využití, a to pozemků o minimální celkové rozloze 101 403 m2, která je pro tento projekt zapotřebí, jak je uvedeno v čl. 1 bodě ii) smlouvy o pozemcích (tj. minimálně 81 600 m2 pro továrnu, 5 300 m2 pro kanceláře a nebytové prostory a 14 300 m2 pro průmyslové využití).
(73)
Co se týče první složky, tedy nulových úroků spojených s navrácením kupní ceny pozemků, tato výhoda se podle propočtů Komise rovná čistému grantovému ekvivalentu ve výši 13,21 % ceny, kterou Bizkailur zaplatil za nabytí pozemků. Tento čistý grantový ekvivalent byl vypočten podle postupu uvedeného v 74.-77. bodě odůvodnění.
(74)
Na základě referenční sazby ve výši 4,36 % platné ve Španělsku v prosinci 2006, jak je uvedena v oznámení Komise o referenčních sazbách (41), byla nejprve určena úroková sazba použitelná na podobný úvěr.
(75)
Na základě oznámení Komise o způsobu stanovování referenčních a diskontních sazeb z roku 1997 (42) (dále jen „oznámení Komise z roku 1997“), jež platilo v době uzavření smlouvy o pozemcích, nebylo nutné k této referenční sazbě připočítávat přirážku, aby se zohlednil profil úvěrového rizika společnosti Habidite. Podle oznámení Komise z roku 1997 se předpokládalo, že referenční sazby odráží průměrnou výši úrokových sazeb platných v jednotlivých členských státech pro střednědobé a dlouhodobé úvěry (od pěti do deseti let) s obvyklými zárukami. Nařízení Komise (ES) č. 794/2004 konkrétně tuto obecnou zásadu nezměnilo (43). Jelikož schází přímé informace o tom, jaký měla společnost Habidite nebo skupina Afer v daném okamžiku úvěrový rating, lze podle názoru Komise předpokládat, že společnost Habidite byla v danou chvíli běžným podnikem s běžným zajištěním. Ostatně jak biskajské zastupitelstvo, tak společnost Habidite se shodovaly v názoru, že společnost Habidite ani skupina Afer nebyla v oné době podnikem v obtížích ve smyslu 9., 10. a 11. bodu pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci (viz 52. bod odůvodnění).
(76)
Hrubý grantový ekvivalent podpory obsažené ve smlouvě o navrácení prostředků byl následně upraven tak, aby se zohlednila daň z příjmu právnických osob, kterou měl příjemce zaplatit a která ve Španělsku v dané době odpovídala 35 %.
(77)
Na základě skutečností uvedených v 74.-76. bodě odůvodnění se v následující tabulce uvádí čistý grantový ekvivalent tohoto zvýhodněného úvěru:
Výše úvěru
100 %
Doba trvání úvěru
7 let
Odklad splátek
4 roky
Referenční sazba
4,36 %
Marže/přirážka
Použitelná úroková sazba celkem
4,36 %
Hrubý grantový ekvivalent podpory
20,33 %
Daň z příjmu právnických osob
35 %
Čistý grantový ekvivalent (po zdanění)
13,21 %
(78)
Komise kromě toho podotýká, že reálná částka za nabytí pozemků pro tento projekt, tedy základ, na který se má za účelem zjištění výše podpory čistý grantový ekvivalent použít, je předmětem neshod mezi stranami. V 30. bodě odůvodnění jsme uvedli, že podle biskajského zastupitelstva Bizkailur do září 2009 zaplatil 4,7 milionu EUR za koupi 205 000 m2 pozemků a dalších odhadem 2,6 milionu EUR by bylo zapotřebí na koupi zbývajících 95 000 m2, jež projekt vyžaduje. Společnost Habidite ale na druhé straně tvrdí, že Bizkailur pro tento projekt tak velkou plochu kupovat nemusel, protože ve smlouvě o pozemcích byla stanovena pouze plocha o celkem 101 403 m2 (viz 47. bod odůvodnění).
(79)
Pokud jde o tuto neshodu, Komise konstatuje, že podle formulace čl. 1 bodu ii) smlouvy o pozemcích měla celková plocha určená pro projekt zaujímat „minimálně“101 403 m2. Na základě informací, které jí v průběhu formálního vyšetřovacího řízení strany poskytly, se však Komise v tomto směru nemůže dobrat správného názoru. Jelikož však podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích nebyla vyplacena, a není nutné nařídit její vrácení, otázka přesné ceny, již měla společnost Habidite zaplatit za nabytí pozemků, může zůstat otevřena. Pro účely tohoto rozhodnutí postačí definovat složku podpory, která z podmínek pro navrácení stanovených ve smlouvě o pozemcích vyplývá.
(80)
Tato složka podpory se tudíž definuje jako 13,21 % nákladů, které mají být vráceny podniku Bizkailur za nákup pozemků potřebných pro projekt Habidite podle části druhé, čl. 1 bodu ii) smlouvy o pozemcích. Částka určená tímto způsobem odpovídá úrokům, jež si neúčtuje podnik Bizkailur, ale účtoval by si je hospodářský subjekt na trhu za sedmiletý úvěr s odkladem splátek v délce čtyř let a se čtyřmi stejně velkými ročními splátkami (ve výši 25 % celkové částky). Základem pro výpočet této složky podpory je reálná částka, již měl Bizkailur zaplatit za nabývání pozemků stanovených v části druhé, čl. 1 bodě ii) smlouvy o pozemcích.
(81)
Podobně je třeba uvažovat u druhé složky podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích, tj. u nákladů na úpravu pozemků za účelem průmyslového využití. Jedná se o náklady, které se podniku Bizkailur neměly vracet (viz 69. a 70. bod odůvodnění). Ani v tomto případě se strany neshodnou na částkách. Podle biskajského zastupitelstva se v březnu 2009 tyto náklady odhadovaly na 28,5 milionu EUR (viz 30. bod odůvodnění). Společnost Habidite se nicméně domnívá, že tento odhad je zveličený (viz 47. bod odůvodnění), a to částečně proto, že Bizkailur koupil větší plochu, než jaká byla pro tento projekt podle smlouvy o pozemcích potřeba, a částečně proto, že část pozemků pro projekt již zakoupených Bizkailur využil pro jiné účely, např. pro skládkování odpadu.
(82)
I v tomto případě platí, že jelikož podpora nebyla vyplacena, a nemusí být získána zpět, pro účely tohoto rozhodnutí postačí tuto složku podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích definovat: tato složka spočívá v celkových nákladech, které by Bizkailur vynaložil na úpravu potřebných pozemků za účelem průmyslového využití, jak je stanoveno v části druhé, čl. 1 bodě iii) smlouvy o pozemcích; jedná se o náklady, které v souladu s formulací části druhé, čl. 1 bodu iii) uvedené smlouvy společnost Habidite nemá podniku Bizkailur vracet.
(83)
Komise rovněž dospívá k závěru, že výhodu popsanou v 68.-77. bodě odůvodnění, jež sestává ze dvou složek popsaných v 80. a 82. bodě odůvodnění, je třeba považovat za selektivní, neboť byla na základě smlouvy o pozemcích poskytnuta konkrétnímu příjemci - společnosti Habidite a skupině Afer, k níž náleží.
(84)
Jak se uvádí v 43. bodě odůvodnění, společnost Habidite tvrdí, že oznámené smlouvy nenarušují hospodářskou soutěž, protože: a) relevantní trh se omezuje na „výrobu, prodej a pronájem modulových staveb“ a b) vzhledem k ojedinělým vlastnostem prefabrikovaných modulů Habidite nemá podnik konkurenty.
(85)
Komise nemůže argumenty společnosti Habidite přijmout. I kdyby bylo možné prefabrikované moduly Habidite považovat pro jejich vlastnosti za ojedinělý výrobek, v předmětném případě je třeba relevantní výrobkový trh vymezit v širším pojetí jako stavební trh a prodej bytů obecně, k nimž patří jak byty prodávané na volném trhu, tak byty prodávané na trhu regulovaném (sociální bydlení).
(86)
Jak uvádí sama společnost Habidite, ceny bytů, jež by se prodávaly Bizkailuru, je možné srovnat s cenami bytů prodávaných na volném trhu nebo s cenami bytů nakonec prodávaných v chráněném či částečně chráněném režimu. Skutečnost, že Bizkailur za účelem prodeje bydlení v částečně chráněném režimu uzavřel smlouvy o výstavbě i s jinými výrobci než se společností Habidite, je důkazem toho, že v předmětné době působily na trhu i jiné stavební firmy a tyto stavební firmy ve skutečnosti se společností Habidite o dodávky bytů pro Bizkailur, který je hodlal prodávat jako chráněné či částečně chráněné bydlení, soutěžily.
(87)
V podnikatelském plánu předloženém baskické vládě na podporu své žádosti o regionální podporu v roce 2008 (datovaném v listopadu 2008, s. 10-12) kromě toho sama společnost Habidite uvádí, že na četných regionálních trzích ve Španělsku, kde se snaží prodávat své produkty, soutěžila s tradičními stavebními firmami (jednalo se zejména o trhy jako Baskicko, Navarra, Kantábrie, La Rioja, Madrid a Katalánsko, ale v menší míře také o trhy v jiných španělských autonomních oblastech). Společnost Habidite odhadovala, že její celkový podíl na španělském trhu (na volném trhu a trhu se sociálním bydlením) by se zvýšil z 0,4 % v roce 2011 na 1 % v období 2012-2016. Pro rok 2011 například počítala, že na celém španělském trhu by se prodalo celkem asi 320 000 bytů, přičemž společnost Habidite by se na tomto čísle v roce 2011 podílela 1 403 byty, tj. její tržní podíl by dosahoval výše 0,4 %. Co se týče konkrétně trhu v Baskicku, společnost Habidite počítala s tržním podílem ve výši 0,5 % pro rok 2011 a ve výši až 2,8 % od roku 2014 za předpokladu, že v tomto regionu by celková poptávka po bydlení v období 2011-2016 odpovídala 8 000 bytů ročně.
(88)
Podle ustálené judikatury je třeba mít za to, že podpora narušuje hospodářskou soutěž, pokud posiluje finanční postavení a zvyšuje možnosti přijímajícího podniku ve srovnání s jeho konkurenty, kterým se podpory nedostává (44). Ve světle této zásady a vzhledem k výše uvedeným úvahám nezbývá než učinit závěr, že podpora poskytnutá prostřednictvím smlouvy o pozemcích společnosti Habidite a skupině Afer by měla rušivé účinky na hospodářskou soutěž, jelikož by společnosti Habidite umožnila snížit investiční náklady, jež běžně vznikají samotnému podniku, a umožnila by jí tak získat konkurenční výhodu vůči reálným a potenciálním konkurentům.
(89)
Podobně jako je uvedeno v 84.-87. bodě odůvodnění, přijmout nelze ani argument společnosti Habidite, že relevantní zeměpisný trh je zejména v případě prefabrikovaných obytných staveb pouze místní či regionální, a to z důvodu nákladů spojených s dopravou prefabrikovaných dílů. Vzhledem k zeměpisné blízkosti Baskicka k jiným členským státům a vzhledem k jeho přímořskému umístění je pravděpodobné, že dodatečné náklady na dopravu již nebyly z hlediska odstranění možných soutěžitelů společnosti Habidite v této autonomní oblasti rozhodující. Právě naopak - je možné, že při soutěži o výstavbu bydlení v blízkých členských státech nebyly náklady na dopravu pro společnost Habidite překážkou.
(90)
V duchu judikatury dříve citované v 88. bodě odůvodnění platí, že když státní podpora posiluje z hlediska obchodu v rámci Unie postavení jednoho podniku vůči jiným soutěžitelům, je třeba mít za to, že tito jiní soutěžitelé jsou podporou poškozeni. Podpora může být taková, že bude mít vliv na obchod v Unii, dokonce i kdyby samotný přijímající podnik nepůsobil přeshraničně (45).
(91)
Na základě skutečností uvedených v 89. a 90. bodě odůvodnění dochází Komise k závěru, že podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích by pravděpodobně ovlivňovala obchod mezi členskými státy.
VII.1.2 2. opatření: smlouva o bytech
(92)
Úvahy v bodech odůvodnění 64-67, 84-88 a 89-90 týkající se kritérií stanovených v definici státní podpory, tj. úvahy o využití státních prostředků, o přičitatelnosti státu, o narušení hospodářské soutěže a o vlivu na obchod v rámci Unie, platí mutatis mutandis i pro smlouvu o bytech. V 93.-96. bodě odůvodnění se tudíž budeme zabývat pouze kritériem selektivního zvýhodnění.
(93)
Jak bylo uvedeno v 45. bodě odůvodnění, společnost Habidite tvrdí, že jí smlouva o bytech neposkytla žádnou výhodu, a to v zásadě proto, že ceny, které měl platit Bizkailur za 1 500 bytů, jež měla společnost Habidite podle uvedené smlouvy postavit, se ve skutečnosti nacházely pod úrovní cen na trhu.
(94)
Za prvé, společnost Habidite konkrétně trvá na tom, že zmíněných 1 500 bytů, jež měla podle smlouvy dodat, by Bizkailur prodával jako regulované bydlení za maximální cenu, kterou platné regionální předpisy omezují na 1,7 ceny stanovené nařízením baskické vlády ze dne 1. srpna 2004 a následně upravené v souladu s indexem spotřebitelských cen stanoveným španělským státním statistickým úřadem (viz 17. a 18 bod odůvodnění). Průměrná cena, kterou by tudíž Bizkailur za zmíněných 1 500 bytů získal, by byla 2 010,19 EUR/m2, tedy méně, než jaká byla průměrná cena bytů volně prodávaných na trhu v biskajské provincii v roce 2007 (2 921,90 EUR/m2). Společnost Habidite by kromě toho z této částky 2 010,19 EUR/m2, kterou by za prodej bytů v částečně chráněném režimu získal samotný Bizkailur, obdržela jen 83 %, respektive 83,30 % v případě 750 bytů o ploše menší než 75 m2.
(95)
Za druhé, společnost Habidite tvrdí, že cena, kterou by podle smlouvy obdržela od Bizkailuru za zmíněných 1 500 bytů, je srovnatelná s cenami, jež obdržely i jiné stavební firmy, s nimiž Bizkailur v dané době uzavřel podobné smlouvy (příklady viz 45. bod odůvodnění).
(96)
A konečně společnost Habidite také uvádí, že podle legislativního dekretu č. 781/1986 a článku 31 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby se mohou tyto smlouvy uzavřít i přímo, tj. bez nabídkového řízení, pokud je takový postup oprávněn technickou povahou projektu nebo ochranou výlučných práv (46).
(97)
Po posouzení informací a argumentů předložených společností Habidite dospěla Komise k závěrům vysvětleným v 98.-107. bodě odůvodnění.
(98)
Komise by v prvé řadě ráda poukázala na skutečnost, že informace o průměrných cenách, jež obdržely jiné stavební firmy, s nimiž Bizkailur uzavřel obdobné smlouvy, vychází výhradně z údajů zveřejněných v tisku. Komise v tomto směru neobdržela od biskajského zastupitelstva žádné přímé informace, například ve formě kopií podobných smluv, jež Bizkailur uzavřel s jinými stavebními firmami. Odhady cen poskytnuté jak společností Habidite, tak biskajským zastupitelstvem se však v každém případě týkají let 2006 a 2007, zatímco v článku A, písm. c) smlouvy o bytech a v podnikatelském plánu společnosti Habidite (zveřejněném v roce 2009) se uvádí, že předmětných 1 500 bytů mělo být Bizkailuru dodáno v průběhu let 2009-2011.
(99)
I kdyby se přijalo, že ceny, které měla společnost Habidite od Bizkailuru podle smlouvy získat za předmětných 1 500 bytů, byly srovnatelné s cenami, jež od Bizkailuru obdržely na základě podobných smluv jiné stavební firmy, a že byly v každém případě nižší než ceny pozorované u těchto bytů na volném trhu, tento argument Komisi nepostačuje k tomu, aby mohla vyvodit závěr, že společnosti Habidite neplynula z této smlouvy žádná výhoda. Jak jsme poukázali i v rozhodnutí o zahájení řízení (47), výhoda, kterou společnost Habidite díky této smlouvě získala, spočívá v zásadě v tom, že smlouva společnosti zaručovala prodej významné části její počáteční produkce, čímž výrazně snižovala rizika spojená s novým investičním projektem, jež se v případě zavádění nového produktu (jako jsou „moduly Habidite“) z podstaty ještě zvyšují.
(100)
Je známo, že ve španělském stavebnictví v danou dobu probíhala (a stále probíhá) intenzivní hospodářská soutěž. Fakt, že Bizkailur si u společnosti Habidite objednal 1 500 bytů, musí z tohoto pohledu znamenat pro společnost Habidite nijak nezanedbatelnou výhodu vůči jejím konkurentům, a to i kdybychom brali v úvahu pouze poptávku po stavbě bytů určených k prodeji v regulovaném či chráněném režimu.
(101)
Skutečnost, že podle biskajského zastupitelstva se v akčním plánu (viz 19. bod odůvodnění) počítalo s tím, že během období 2004-2007 by Bizkailur nabídl do prodeje v chráněném režimu celkem 3 000 bytů, je dobrou známkou toho, že počet bytů objednaných u společnosti Habidite nebyl vůbec bezvýznamný. Je jisté, že akční plán se týkal období 2004-2007, kdy se předpokládalo, že 1 500 bytů, které si Bizkailur u společnosti Habidite objednal, by bylo dodáno v letech 2009-2011 (podle podnikatelského plánu společnosti ve verzi zveřejněné v roce 2009). Jedná se však o určení celkového počtu bytů, jež Bizkailur hodlal prodávat v chráněném režimu v okamžiku, kdy byla uzavřena smlouva o bytech.
(102)
Záležitost je třeba posoudit ve světle podílu, jaký měly byty nasmlouvané biskajským zastupitelstvem a společností Bizkailur na celkové odhadované produkci společnosti Habidite v příslušném období. V podnikatelském plánu zveřejněném v roce 2009 společnost Habidite odhadovala, že v roce 2009 by její celkovou produkci 433 bytů odkoupil výhradně Bizkailur. V roce 2010 by od ní Bizkailur koupil 670 bytů, přičemž celková produkce společnosti Habidite by měla dosáhnout čísla 1 113. V roce 2011 by pak Bizkailur koupil 342 bytů z celkové produkce 3 151. Tato čísla naznačují, že v době uzavření smlouvy o bytech sama společnost Habidite odhadovala, že by biskajské zastupitelstvo a Bizkailur v prvních dvou letech fungování továrny Habidite v Alonsotegi (2009 a 2010) odkoupily významnou část její produkce. Výše uvedené podtrhuje závěr, že smlouva o bytech skutečně významnou měrou snížila inherentní rizika spojená s novým investičním projektem, zejména pak s uváděním nového produktu („modulů Habidite“) na trh.
(103)
O tom, že by se společnosti Habidite díky této smlouvě značně snížila rizika spojená s prodejem jejího produktu na trhu, dále svědčí i její samotný podnikatelský plán (z listopadu 2008) předložený za účelem získání regionální podpory v roce 2008. Společnost Habidite v tomto podnikatelském plánu vypočetla, že celková poptávka po bytech, jež se mají v období 2011-2016 prodat na regulovaném trhu v celém Baskicku, odpovídá přibližně 8 000 bytů ročně. Uvedený plán nasvědčuje tomu, že záměrem společnosti Habidite bylo prodávat přednostně na regulovaném trhu (sociální bydlení), a to jak v Baskicku, tak v jiných španělských autonomních oblastech. Konkrétně v roce 2011 měla společnost Habidite na španělském regulovaném trhu prodat celkem 289 bytů, přičemž její celková produkce se měla v témže roce rovnat 1 403 bytům. Z toho vyplývá, že po vypršení platnosti smlouvy o bytech (vzhledem k tomu, že 1 500 bytů, které si objednaly biskajské zastupitelstvo a Bizkailur, mělo být dodáno nejpozději v květnu 2011) byl podíl bytů, jež měla společnost Habidite podle očekávání prodat na regulovaném trhu z celkové roční produkce (tj. 289 bytů z celkové produkce 1 403), mnohem nižší, než podíl v prvních třech letech fungování továrny Habidite v Alonsotegi, kdy byla produkce kryta smlouvou o bytech.
(104)
Dalším důležitým aspektem je reálná poptávka po sociálním bydlení v provincii Biskajsko, kterou Bizkailur prostřednictvím smlouvy o bytech uspokojoval. O reálné poptávce po sociálním bydlení, již by Bizkailur pokryl pomocí smlouvy o bytech uzavřené se společností Habidite za stanovených podmínek, nepředložilo ani biskajské zastupitelstvo, ani společnost Habidite žádné konkrétní důkazy. V 98. bodě odůvodnění se uvádí, že předmětných 1 500 bytů uvedených ve smlouvě mělo být dodáno během let 2009-2011. Biskajské zastupitelstvo navíc nezpochybnilo, že se smlouva uzavřela za účelem poskytování služeb obecného hospodářského zájmu (jako je sociální bydlení). Rovněž je třeba poukázat na skutečnost, že smlouva o bytech nebyla uzavřena v návaznosti na nabídkové řízení, ačkoli podle informací, jež poskytla sama společnost Habidite v souvislosti se zmínkou o podobných smlouvách uzavřených mezi Bizkailurem a jinými stavebními firmami, se zdá, že Bizkailur by za normálních okolností musel na smlouvu podobné povahy vypsat výběrové řízení.
(105)
Z tohoto pohledu nelze přijmout argument společnosti Habidite (viz 96. bod odůvodnění), že specifická technická povaha projektu dovolovala přímé zadání zakázky bez nabídkového řízení. Za prvé, ustanovení, na něž se společnost Habidite odvolává, se nevztahují na situaci, kterou se zaobíráme a ve které zvláštní povaha projektu spočívá v uvedení nového produktu na trh. Cílem smlouvy o bytech bylo získat byty za účelem jejich pozdějšího prodeje jako regulovaného bydlení pro znevýhodněné občany. Technologie použitá pro výstavbu tohoto bydlení je irelevantní, jelikož byty postavené z prefabrikovaných modulů přímo soutěžily s byty postavenými tradičními metodami. Za druhé, pokud jde o smlouvu o pozemcích a smlouvu o bytech, jejich zákonnost zpochybnil ve své zprávě z ledna 2009 baskický kontrolní úřad (48), když poukázal na skutečnost, že došlo k udělení veřejné zakázky za porušení zásad transparentnosti a veřejné soutěže.
(106)
Judikatura ve věci P&O Ferries (49) říká, že pouhý fakt, že veřejný orgán získá majetek za běžných tržních podmínek, nepostačuje k tomu, aby taková operace představovala transakci realizovanou za tržních podmínek, jestliže stát tento majetek ve skutečnosti nepotřeboval, a zejména jestliže byl takový majetek získán prostřednictvím smlouvy bez nabídkového řízení. Chybějící informace o reálné potřebě, aby Bizkailur v letech 2009-2011 prodával 1 500 bytů v částečně chráněném režimu, a také absence nabídkového řízení v našem případě nasvědčují tomu, že operace neproběhla za tržních podmínek.
(107)
S ohledem na skutečnosti uvedené v 97.-106. bodě odůvodnění dochází Komise k závěru, že smlouvu o bytech nelze považovat za běžnou tržní operaci. Je naopak zcela zřejmé, že tato smlouva poskytuje společnosti Habidite a skupině Afer výhodu tím, že snižuje riziko spočívající v prodeji produkce za tržních podmínek v přímé soutěži s ostatními stavebními firmami. Prvek podpory je v tomto případě definován jako zisk, který by společnost Habidite obdržela z prodeje předmětných 1 500 bytů biskajskému zastupitelstvu a podniku Bizkailur za podmínek smlouvy o bytech, tj. jako rozdíl mezi částkou, kterou měl z prodeje 1 500 bytů získat Bizkailur za cenových podmínek stanovených v článku A písm. e) smlouvy o bytech, a náklady na výstavbu těchto 1 500 bytů. Výhoda je selektivní, neboť je podle smlouvy o bytech poskytována konkrétně společnosti Habidite a skupině Afer.
VII.1.3. Předběžný závěr
(108)
Vzhledem ke skutečnostem uvedeným v bodech odůvodnění 64-90 a 92-106, a aniž by tím byl dotčen jakýkoliv dodatečný závěr týkající se slučitelnosti s právními předpisy Unie o zadávání veřejných zakázek, Komise dochází k závěru, že smlouva o pozemcích a smlouva o bytech představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(109)
V případě smlouvy o pozemcích jsou součástí státní podpory:
a)
nulové úroky z úvěru odpovídajícího celkovým nákladům, jež vzniknou podniku Bizkailur při nabývání pozemků pro projekt Habidite, poskytnutého bez úroků na sedm let a s odkladem splátek v délce čtyř let. Tyto nulové úroky představují čistý grantový ekvivalent ve výši 13,41 % nákladů na nabytí pozemků, jež Bizkailuru vznikly podle části druhé, čl. 1 bodu ii) smlouvy o pozemcích;
b)
celkové náklady, jež by vznikly podniku Bizkailur při úpravě uvedených pozemků o minimální celkové rozloze 101 403 m2 za účelem průmyslového využití, jak je uvedeno v části druhé čl. 1 bodě iii) smlouvy o pozemcích.
(110)
V případě smlouvy o bytech představuje podporu zisk, který by společnost Habidite podle této smlouvy vytvořila z prodeje 1 500 bytů, tj. rozdíl mezi cenou stanovenou pro těchto 1 500 bytů v článku A písm. e) a náklady, jež by společnosti Habidite vznikly v souvislosti s jejich výstavbou.
VII.2 Slučitelnost
(111)
V rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 2. prosince 2009 Komise zpochybnila, zda by bylo možné podporu obsaženou ve smlouvě o pozemcích a ve smlouvě o bytech považovat za slučitelnou se Smlouvou ve smyslu příslušných pravidel použitelných v daný okamžik, zejména pak ve smyslu dočasného rámce (50), pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004, pokynů k regionální podpoře na období 2007-2013 (51) a nařízení o blokových výjimkách (52).
(112)
Jak již bylo uvedeno v 60.-62. bodě odůvodnění, podpora poskytnutá prostřednictvím smlouvy o pozemcích a smlouvy o bytech však byla protiprávně poskytnuta dne 15. prosince 2006 (tedy před jejím oznámením Komisi), a její slučitelnost je tudíž třeba posoudit s přihlédnutím k pravidlům, jež v oblasti státní podpory platila v okamžiku jejího poskytnutí.
(113)
Vzhledem k této časové perspektivě nelze slučitelnost podpory poskytnuté podle smlouvy o pozemcích a smlouvy o bytech posuzovat ve světle zvláštních pravidel, jež platí v souvislosti s krizí a k jejichž přijetí a vstupu v platnost došlo k pozdějšímu datu.
(114)
Podle biskajského zastupitelstva navíc společnost Habidite ani skupina Afer nesplňovala k 15. prosinci 2006 kritéria pro označení za podnik v obtížích ve smyslu 9., 10. a 11. bodu pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004. Z tohoto důvodu se na ně v okamžiku uzavření smlouvy o pozemcích a smlouvy o bytech nemohla vztahovat podpora na záchranu a restrukturalizaci.
(115)
Smlouva o pozemcích a smlouva o bytech byly uzavřeny dne 15. prosince 2006 s cílem podpořit investiční projekt v lokalitě Alonsotegi v konurbaci Gran Bilbao, jež v oné době patřila k oblastem způsobilým pro podporu ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy (53). S ohledem na výše uvedené je tedy nutno posoudit, zda by podpora poskytnutá podle smlouvy o pozemcích a smlouvy o bytech nemohla být slučitelná se Smlouvou ve smyslu pravidel pro regionální podporu použitelných ke dni 15. prosince 2006, a sice podle pokynů ke státní regionální podpoře z roku 1998 (54) (dále jen „pokyny k regionální podpoře z roku 1998“) a podle víceodvětvového rámce regionální podpory velkým investičním projektům z roku 2002 (55) (dále jen „víceodvětvový rámec z roku 2002“), v kontextu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
(116)
Aby se regionální podpora investic považovala za slučitelnou s vnitřním trhem, musí vyhovovat řadě standardních kritérií slučitelnosti, jež byla v době uzavření smlouvy o pozemcích dne 15. prosince 2006 stanovena v pokynech k regionální podpoře z roku 1998. V dané době musela podpora konkrétně přispívat k regionálnímu rozvoji a podporovat počáteční investici do projektu, jehož realizace by začala až po předložení žádosti o podporu jejím příjemcem (pobídkový účinek), přičemž daný investiční projekt měl být až do výše minimálně 25 % financován příjemcem a měl by v oblasti způsobilé pro podporu, kde je umístěn, zůstat po dobu přinejmenším pěti let. Způsobilé výdaje, které se měly zohledňovat pro poskytnutí podpory, se navíc měly omezovat jen na určité způsobilé náklady a podpora se neměla kumulovat s jinými podporami tak, že by byl překročen horní limit platný pro regionální podporu.
(117)
Podle bodu 2 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 obecně platilo, že regionální podpora ad hoc poskytnutá jednomu jedinému podniku nebo přinášející prospěch jedinému odvětví nebyla považována za slučitelnou se Smlouvou, neboť její pozitivní účinky na regionální rozvoj by byly v zásadě převáženy účinky rušivými. Kromě toho byla zakázána podpora ad hoc podnikům v obtížích.
(118)
Podpora poskytnutá společnosti Habidite podle smlouvy o pozemcích nebyla španělskými orgány oznámena v rámci povoleného režimu regionální podpory. Tato podpora může spíše splňovat kritéria pro označení za opatření ad hoc, jež přinášelo prospěch pouze společnosti Habidite a skupině Afer a implicitně pak odvětví stavebnictví.
(119)
Podle téhož bodu 2 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 však tato podpora ad hoc, jež přináší prospěch jedinému odvětví a jednomu jedinému podniku, může být výjimečně prohlášena za slučitelnou se Smlouvou, pokud lze prokázat, že je významným přínosem pro regionální rozvoj a že její přínos převažuje nad rušivými účinky na hospodářskou soutěž a obchod v rámci Unie. Ačkoli španělské orgány v tomto směru neuvedly žádné argumenty, Komise z vlastní iniciativy a na základě údajů, které má k dispozici, prozkoumá, zda v případě podpory poskytnuté prostřednictvím smlouvy o pozemcích nejsou splněny podmínky pro použití takovéto výjimky.
(120)
Cílem smlouvy o pozemcích bylo jednoznačně podpořit nový investiční projekt, a sice novou továrnu Habidite v Alonsotegi. V daný okamžik bylo vypočteno, že tento projekt by vytvořil 1 100 nových přímých pracovních míst v oblasti způsobilé pro podporu a velmi pravděpodobně by v ní vytvořil i významný počet pracovních míst nepřímých. V této souvislosti je třeba zohlednit i další skutečnost, a sice že podle paralelní smlouvy o bytech by tento nový investiční projekt rovněž přispěl k dosažení cílů regionální politiky, a to výstavby sociálního bydlení pro nejvíce znevýhodněné občany biskajské provincie. V době uzavření obou smluv (viz 9. bod odůvodnění) navíc společnost Habidite ani skupina Afer nesplňovala podmínky pro označení za podnik v obtížích ve smyslu 9., 10. a 11. bodu pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci. Komise tudíž musí konstatovat, že v případě smlouvy o pozemcích jsou splněny podmínky pro použití výjimky podle posledního odstavce 2. bodu pokynů k regionální podpoře z roku 1998.
(121)
Podle bodu 4.4 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 zahrnuje pojem regionální podpora pouze podporu počáteční investice, jež je definována jako investice do fixního kapitálu související s vybudováním nové provozovny, rozšířením provozovny již existující nebo se zahájením činnosti spojené se zásadní změnou produktu nebo výrobního postupu uplatňovaného v existující provozovně. Podpora poskytnutá podle smlouvy o pozemcích této definici vyhovuje, neboť byla poskytnuta s cílem podpořit založení nového investičního projektu v Alonsotegi.
(122)
Podle bodu 4.5 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 má podpora počáteční investice pokrývat výhradně způsobilé investiční výdaje, a maximální výše regionální podpory je tudíž vymezena jako procentní podíl způsobilých investičních výdajů. V souladu s body 4.5 a 4.6 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 zahrnuje kategorie „způsobilých výdajů“ nového investičního projektu pozemky, budovy a zařízení, jakož i některé druhy nehmotných investic (patenty, licence, odborné know-how) až do výše 25 % standardního základu, pokud se jedná o velké podniky.
(123)
S ohledem na výše uvedené je tedy třeba v prvé řadě určit způsobilé výdaje projektu Habidite v Alonsotegi ke dni 15. prosince 2006.
(124)
Jelikož podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích nebyla poskytnuta na základě předchozí žádosti o podporu, informace potřebné k určení způsobilých výdajů nového investičního projektu v případě regionální podpory nebyly příjemcem v danou chvíli poskytnuty. Informace, jež mělo biskajské zastupitelstvo o způsobilých výdajích k dispozici, jsou uvedeny v 12. bodě odůvodnění takto:
Pozemky
4,8 milionu EUR
Průmyslová stavba
22,5 milionu EUR
Urbanizace
4,00 milionu EUR
Zařízení
24,0 milionu EUR
Celkem
55,34 milionu EUR
(125)
Výše uvedené kategorie výdajů lze považovat za „způsobilé výdaje“ ve smyslu bodu 4.5 pokynů k regionální podpoře z roku 1998. Podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích kromě toho přímo souvisela s nabýváním a úpravou pozemků za účelem průmyslového využití v novém investičním projektu, čímž je splněna další podmínka vyplývající z ustanovení bodu 4.5 pokynů k regionální podpoře z roku 1998.
(126)
Bod 4.10 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 stanoví, že podpora počáteční investice je podmíněna tím, že předmětná investice přetrvá po období přinejmenším pěti let. Tato podmínka sice nebyla společnosti Habidite v rámci smlouvy o pozemcích konkrétně uložena, je však třeba poukázat na skutečnost, že v paralelní smlouvě o podpoře na školení (popsané v 39. bodě odůvodnění), jež byla rovněž uzavřena 15. prosince 2006 a týkala se téhož investičního projektu, se společnost Habidite zavázala, že zachová 1 100 pracovních míst po dobu minimálně pěti let. Komise tudíž dochází k závěru, že podmínka v bodě 4.10 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 je také splněna.
(127)
Komise nemá žádné informace o odhadovaných nákladech na mzdy pro 1 100 zaměstnanců továrny Habidite v Alonsotegi, a nemůže tudíž řádně posoudit, zda je podpora poskytnutá podle smlouvy o pozemcích slučitelná s body 4.11-4.17 pokynů k regionální podpoře z roku 1998, pokud jde o tvorbu pracovních míst. Jelikož je však podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích spojena s nákupem pozemků, které způsobilým výdajem jsou, není třeba se posouzením podle bodů 4.11-4.17 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 zabývat.
(128)
Pokud jde o posouzení kumulativních účinků ve smyslu bodu 4.18 pokynů k regionální podpoře z roku 1998, investiční projekt Habidite neobdržel před uzavřením smlouvy o pozemcích žádnou jinou dřívější podporu investic, kterou by bylo třeba brát v úvahu.
(129)
V bodě 4.2 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 se uvádí, že režimy podpory musí stanovit, že žádost o podporu musí být předložena před zahájením realizace projektů. Cílem tohoto ustanovení je zaručit, aby se regionální podpora poskytovala jen případech, kdy má ověřitelný pobídkový účinek: pokud by práce na určitém projektu započaly již před podáním žádosti o podporu, následně poskytnutá regionální podpora by pobídkový účinek zjevně neměla, což znamená, že projekt by se s největší pravděpodobností uskutečnil i bez podpory.
(130)
V tomto směru je třeba v prvé řadě zdůraznit, že smlouva o pozemcích byla opatřením ad hoc, a nikoli podporou poskytnutou v rámci povoleného režimu. Pobídkový účinek je však obecným kritériem slučitelnosti ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, jehož splnění je v každém případě třeba ověřit. Ačkoli biskajské zastupitelstvo přítomností pobídkového účinku v předmětném opatření neargumentovalo, Komise musí z úřední povinnosti splnění této zásadní podmínky slučitelnosti prozkoumat.
(131)
Komise se domnívá, že podmínka týkající se pobídkového účinku je v případě podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích splněna, a to z níže uvedených důvodů. Za prvé, podpora sice nebyla oznámena před jejím poskytnutím (15. prosince 2006), ale práce související s projektem byly zahájeny až po poskytnutí podpory. Z informací předložených biskajským zastupitelstvem vyplývá, že nákup pozemků potřebných pro projekt, což lze považovat za začátek prací na předmětném investičním projektu, byl zahájen až v květnu 2007, tj. po uzavření smlouvy o pozemcích, k němuž došlo dne 15. prosince 2006. Za druhé, skutečnost, že projekt Habidite nebyl po odstoupení od smlouvy o pozemcích a smlouvy o bytech realizován, lze považovat za důkaz toho, že podpora pobídkový účinek měla: projekt nebyl bez podpory uskutečněn.
(132)
Bod 4.2 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 také požadoval, aby samotný příjemce podpory vložil do projektu finanční příspěvek bez podpory ve výši přinejmenším 25 % způsobilých výdajů. Je zřejmé, že v případě podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích je i tato podmínka splněna. Způsobilé výdaje, které pro tento projekt uvedlo biskajské zastupitelstvo, dosahovaly výše 55 milionů EUR, a společnost Habidite by tudíž musela z vlastních zdrojů uhradit přinejmenším 25 % z této částky, což odpovídá minimálně 13,75 milionu EUR. Komise má za to, že prvek podpory obsažený ve smlouvě o pozemcích, tak jak je popsán ve 109. bodě odůvodnění, by nemohl převýšit 75 % způsobilých výdajů (41,25 milionu EUR), a to ani za předpokladu výrazného nárůstu celkové výše podpory v tom smyslu, že by podpora sestávala z 28,2 milionu EUR reálných nákladů vzniklých při úpravě pozemků za účelem průmyslového využití a z dalších 0,98 milionu EUR (13,41 % z celkových výdajů na nákup pozemků odhadovaných biskajským zastupitelstvem na 7,3 milionu EUR).
(133)
Na základě skutečností uvedených v 116.-132. bodě odůvodnění Komise konstatuje, že podpora spojená se smlouvou o pozemcích splňovala podmínky slučitelnosti podle pokynů k regionální podpoře z roku 1998.
(134)
Z informací o způsobilých investičních nákladech uvedených v 12. a 124. bodě odůvodnění také vyplývá, že investiční projekt Habidite splňoval v prosinci 2006 podmínky pro označení za velký investiční projekt ve smyslu víceodvětvového rámce z roku 2002, neboť celkové způsobilé náklady na tento projekt převyšovaly 50 milionů EUR. Slučitelnost podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích je proto třeba posoudit i z hlediska souladu s podmínkami víceodvětvového rámce z roku 2002.
(135)
Maximální použitelná intenzita podpory v konurbaci Gran Bilbao v prosinci 2006 byla 20 % (vyjádřeno v čistém grantovém ekvivalentu). V souladu s 21. bodem víceodvětvového rámce z roku 2002 a vzhledem k způsobilým výdajům na projekt Habidite od roku 2006, tak jak jsou uvedeny v 12. bodě odůvodnění, měla být maximální přípustná intenzita podpory pro tento projekt snížena následovně:
Způsobilé výdaje
Upravený horní limit podpory
do 50 milionů EUR
10 milionů EUR (20 % - horní limit pro regionální podporu - z 50 milionů EUR)
50-100 milionů EUR
0,5 milionu EUR (10 % - polovina horního limitu pro regionální podporu - z 5 milionů EUR)
část převyšující 100 milionů EUR
-
celkem
10,5 milionu EUR
(136)
Z výše uvedeného vyplývá, že podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích by byla slučitelná pouze do celkové výše 10,5 milionu EUR, a její část, která by tuto částku převyšovala, by slučitelná nebyla. Jak bylo uvedeno v bodech odůvodnění 78-82 a v bodě odůvodnění 109, výši podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích nejde přesně vyčíslit kvůli neshodám, které panují ohledně reálných nákladů, jež měly podniku Bizkailur vzniknout při plnění jeho smluvních povinností spočívajících v nabytí pozemků pro vybudování továrny Habidite v Alonsotegi a v jejich úpravě za účelem průmyslového využití. Přijetí správného konečného stanoviska v tomto sporu není v silách Komise.
(137)
První složka podpory by představovala 13,21 % reálných nákladů, které by Bizkailuru vznikly za nákup pozemků. Biskajské zastupitelstvo tvrdí, že tyto reálné náklady by dosáhly celkem 7,3 milionu EUR, avšak společnost Habidite se domnívá, že odhad zastupitelstva je nadhodnocený. Za zmínku rovněž stojí, že podle informací předložených biskajským zastupitelstvem samotným (viz 12. bod odůvodnění) se náklady na nákup pozemků jednu dobu odhadovaly na 4,8 milionu EUR. A konečně v listopadu 2008 byly náklady na nákup pozemků odhadnuty na 5,5 milionu EUR, a to v podnikatelském plánu společnosti Habidite předloženém v roce 2008 spolu se žádostí o regionální podporu.
(138)
Co se týče druhé složky podpory, tj. veškerých reálných nákladů, jež by podniku Bizkailur vznikly při úpravě předmětných pozemků za účelem průmyslového využití, biskajské zastupitelstvo v březnu 2009 vypočetlo částku 28,5 milionu EUR, ačkoli zároveň sdělilo, že jednu dobu se výše těchto nákladů odhadovala na pouhé 4,04 milionu EUR (viz 12. bod odůvodnění).
(139)
Ve výsledku nelze na základě stávajících informací s naprostou jistotou vyloučit, že by podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích nepřekročila výši povolenou pro tento projekt (10,5 milionu EUR).
(140)
V 24. bodě víceodvětvového rámce z roku 2002 jsou stanoveny dodatečné podmínky slučitelnosti pro opatření, u nichž výše podpory překračuje výši maximální přípustné podpory pro investici v rozsahu 100 milionů EUR v téže oblasti způsobilé pro podporu. Na základě 21. bodu víceodvětvového rámce z roku 2002 by se v našem případě maximální přípustná podpora pro investici v rozsahu 100 milionů EUR v konurbaci Gran Bilbao rovnala v prosinci 2006 částce 15 milionů EUR (složené jednak z 10 milionů EUR představujících 20 % z prvních 50 milionů EUR, jednak z dalších 5 milionů EUR představujících 10 % z následujících 50 milionů EUR).
(141)
Jak již bylo vysvětleno v 78.-82. bodě odůvodnění, celkovou výši podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích není možné na základě dostupných informací přesně vyčíslit. Komise však nemůže vyloučit, že by výše podpory mohla překročit horní limit ve výši 15 milionů EUR. Za těchto okolností Komise ověřila, zda byly v případě smlouvy o pozemcích splněny dvě dříve zmíněné dodatečné podmínky pro to, aby tato podpora mohla být schválena.
(142)
První podmínkou je, že na příjemce podpory nesmí v době před investicí a po investici připadat více než 25 % objemu prodeje daného produktu. Druhá podmínka pak říká, že výrobní kapacita vytvořená investičním projektem nesmí na daném trhu přesahovat 5 %. Podle 24. bodu víceodvětvového rámce z roku 2002 musí splnění těchto dvou podmínek dokázat dotčený členský stát. V předmětném případě španělské orgány neposkytly informace, jež by Komisi splnění některé z těchto dvou dodatečných podmínek umožnily ověřit.
(143)
Na základě odhadů tržních cen poskytnutých společností Habidite v listopadu 2008 za účelem získání regionální podpory v roce 2008 (viz 87. bod odůvodnění) však tato společnost vypočítala, že její podíl na španělském trhu výstavby bydlení obecně (bydlení prodávaného na volném trhu i bydlení sociálního) dosahoval v roce 2011 (tj. po přičtení nové výrobní kapacity vytvořené předmětným investičním projektem) výše [0,1-1,0] % a že od roku 2012 by se zvýšil na [0,5-1,5] %. Pokud bychom uvažovali pouze o baskickém trhu, podíl společnosti Habidite na volném trhu v odvětví stavebnictví by v roce 2011 byl [0,1-1,0], přičemž tento podíl by měl tendenci se zvyšovat na [2,0-3,0] % od roku 2014.
(144)
S ohledem na tyto odhady - nezpochybněné žádnými jinými, Komisi dostupnými údaji - se lze domnívat, že v souvislosti s investicí podporovanou prostřednictvím smlouvy o pozemcích by společnost Habidite v roce 2006 limity co do tržního podílu a kapacity podle 24. bodu víceodvětvového rámce z roku 2002 nepřekročila.
(145)
Na závěr je třeba uvést, že část podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích, jež nepřekračuje maximální povolenou výši 10,5 milionu EUR, by splnila podmínky slučitelnosti i podle víceodvětvového rámce z roku 2002. Část podpory, jež by tento horní limit mohla překročit, by se Smlouvou slučitelná nebyla, protože by nebyly splněny podmínky slučitelnosti podle pokynů k regionální podpoře z roku 1998 ani podle víceodvětvového rámce z roku 2002.
(146)
Jelikož podpora nebyla vyplacena, a nemusí se vracet, pro účely tohoto rozhodnutí jsou výše uvedené závěry ohledně slučitelnosti podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích postačující.
(147)
Komise by ráda upozornila příslušné španělské orgány na skutečnost, že podporu obsaženou ve smlouvě o pozemcích je třeba zohlednit při posuzování toho, zda jsou u regionální podpory udělené baskickou autonomní vládou v roce 2008 na tentýž projekt splněna pravidla pro kumulaci. Nutné je to mimo jiné proto, že jak podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích, tak regionální podpora z roku 2008 zahrnovala způsobilé výdaje spojené s nákupem a úpravou týchž pozemků. Komise by také ještě jednou ráda zdůraznila, že práce na tomto investičním projektu byly započaty v květnu 2007, ale žádost o regionální podporu v roce 2008 byla podána v roce 2008.
(148)
V 93.-107. bodě odůvodnění se uvádí, že podpora obsažená ve smlouvě o bytech snižuje rizika spojená s počáteční investicí, neboť zaručuje prodej významné části počáteční produkce nové továrny, a že společnosti Habidite poskytuje výhodu oproti jiným soutěžitelům tím, že jí bez nabídkového řízení zaručuje veřejnou zakázku na dodání 1 500 bytů, které se mají prodávat v částečně chráněném režimu. Podpora obsažená ve smlouvě o bytech byla definována jako zisk, který by společnost Habidite získala z prodeje předmětných 1 500 bytů biskajskému zastupitelstvu a podniku Bizkailur, tj. jako rozdíl mezi částkou, kterou by Bizkailur získal z prodeje bytů, a samotnými náklady, které by společnosti Habidite vznikly při jejich výstavbě.
(149)
Podle pokynů k regionální podpoře z roku 1998 jsou regionální podpory vázány na způsobilé náklady. Bod 4.2 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 sice rozhodně neomezuje formy, jakými lze podporu poskytnout, avšak z bodu 4.5 a z celého obsahu uvedených pokynů zároveň jasně vyplývá i to, že podpora investic musí být určena na způsobilé investiční náklady. V souladu s bodem 4.5 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 by se mohly pro poskytnutí regionální podpory brát v úvahu pouze náklady na nabytí aktiv, jako jsou pozemky, budovy a zařízení/stroje. Podle bodu 4.6 zmiňovaných pokynů může být regionální podpora určena i na dotování jiných nákladů, např. nákladů na koupi patentů, licencí a odborného know-how.
(150)
Podpora obsažená ve smlouvě o bytech však není s ohledem na její povahu určena na takovéto způsobilé výdaje, nýbrž na snížení aktuálních provozních výdajů příjemce. Podle bodu 4.15 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 je provozní podpora v zásadě zakázána a povoluje se pouze výjimečně v oblastech způsobilých pro podporu ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy. Projekt Habidite se však měl realizovat v oblasti způsobilé pro podporu ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, a ne ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. a).
(151)
Komise musí tudíž konstatovat, že podpora obsažená ve smlouvě o bytech představovala provozní podporu, jež by ve smyslu bodu 4.5 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 nebyla slučitelná se Smlouvou.
VIII. ZÁVĚR
(152)
Vzhledem ke skutečnostem uvedeným v 63.-151. bodě odůvodnění, a aniž by tím byl dotčen jakýkoliv dodatečný závěr týkající se slučitelnosti s právními předpisy Unie o zadávání veřejných zakázek, Komise dochází k závěru, že smlouva o pozemcích a smlouva o bytech obsahují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(153)
V případě smlouvy o pozemcích jsou součástí státní podpory:
a)
nulové úroky z úvěru odpovídajícího celkovým nákladům, jež vzniknou podniku Bizkailur při nabývání pozemků pro projekt Habidite, poskytnutého bez úroků na sedm let a s odkladem splátek v délce čtyř let. Tyto nulové úroky představují čistý grantový ekvivalent ve výši 13,41 % nákladů na nabytí pozemků, jež Bizkailuru vznikly podle části druhé, čl. 1 bodu ii) smlouvy o pozemcích;
b)
celkové náklady, jež by vznikly podniku Bizkailur při úpravě pozemků o minimální celkové rozloze 101 403 m2 za účelem průmyslového využití, jak je uvedeno v části druhé čl. 1 bodě iii) smlouvy o pozemcích.
(154)
V případě smlouvy o bytech spočívá podpora v zisku, který by společnost Habidite a skupina Afer obdržely z prodeje 1 500 bytů objednaných biskajským zastupitelstvem a podnikem Bizkailur, tj. v rozdílu mezi cenou, za kterou by Bizkailur podle uvedené smlouvy tyto byty prodal, a náklady, které by společnosti Habidite vznikly při jejich výstavbě.
(155)
Dostupné informace nedovolují přesně vyčíslit výši podpory obsaženou ve smlouvě o pozemcích a smlouvě o bytech. Vyčíslení této podpory však není pro účely tohoto rozhodnutí nutné, jelikož podpora nebyla vyplacena, a není tudíž zapotřebí ji získat zpět.
(156)
Komise musí rovněž podtrhnout, že smlouva o pozemcích a smlouva o bytech obsahují protiprávní podporu. Podpora obsažená v těchto smlouvách byla poskytnuta dne 15. prosince 2006 za porušení povinnosti předchozího oznámení stanovené ve Smlouvě. Zohlední-li se judikatura ve věci CELF a SIDE (56), pozdější oznámení obou smluv ani závěr o částečné slučitelnosti podpory obsažené v dohodě o pozemcích až do povolené výše 10,5 milionu EUR nezbavují podporu protiprávní povahy. Komise žádá španělské orgány, aby z protiprávní povahy podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích a smlouvě o bytech vyvodily veškeré potřebné právní důsledky.
(157)
Podpora poskytnutá prostřednictvím smlouvy o pozemcích je slučitelná se Smlouvou v souladu s pokyny k regionální podpoře z roku 1998 a s víceodvětvovým rámcem z roku 2002 až do povolené výše 10,5 milionu EUR. Část podpory, jež byla poskytnuta prostřednictvím smlouvy o pozemcích a jež by mohla tuto povolenou výši přesáhnout, se Smlouvou slučitelná není.
(158)
Podpora poskytnutá prostřednictvím smlouvy o bytech představuje provozní podporu, která je ve své úplnosti neslučitelná se Smlouvou ve smyslu bodu 4.15 pokynů k regionální podpoře z roku 1998.
(159)
Závěr tohoto rozhodnutí, pokud jde o existenci podpory ve smlouvě o pozemcích, je relevantní z hlediska regionální podpory, kterou baskická autonomní vláda v roce 2008 poskytla na tentýž investiční projekt. Komise konstatuje, že práce na tomto investičním projektu začaly v květnu 2007, tedy před podáním žádosti o regionální podporu v roce 2008.
(160)
Příjemci podpory poskytnuté prostřednictvím smlouvy o pozemcích a smlouvy o bytech jsou společnost Habidite Technologies País Vasco S.A. a skupina Afer, které jsou obě stranami uvedených smluv a existuje mezi nimi spojitost ve smyslu čl. 3 odst. 2 a 3 přílohy doporučení Komise ze dne 6. května 2003, pokud jde o definici velmi malých, malých a středních podniků (57),
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Obě smlouvy oznámené Španělským královstvím dne 15. dubna 2009 a uzavřené dne 15. prosince 2006 mezi zastupitelstvem provincie Biskajsko a podnikem Bizkailur S.A. na straně jedné a společností Habidite Technologies País Vasco S.A. a skupinou Afer na straně druhé obsahují státní podporu ve smyslu ustanovení čl. 107 odst. 1 Smouvy.
Článek 2
Podpora obsažená v oznámených smlouvách je protiprávní, neboť byla poskytnuta za porušení povinnosti předchozího oznámení stanovené v čl. 108 odst. 3 Smlouvy.
Článek 3
Podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích sestává:
a)
z nulových úroků, které si biskajské zastupitelstvo a podnik Bizkailur účtovaly za úvěr, jenž odpovídá celkovým nákladům vzniklým při nabývání pozemků a jenž se má začít splácet po uplynutí čtyřletého odkladu a má být bez úroků splacen ve čtyřech stejně velkých splátkách ve výši 25 %. Čistý grantový ekvivalent bezúročného úvěru, jako je ten, jímž se zabývá toto rozhodnutí, by odpovídal 13,41 % reálných nákladů vzniklých podniku Bizkailur při nabývání pozemků určených pro předmětný projekt podle části druhé, čl. 1 bodu ii) smlouvy o pozemcích;
b)
z celkových reálných nákladů, které by vznikly podniku Bizkailur v souvislosti s úpravou pozemků, jež měly být pro předmětný projekt získány, za účelem průmyslového využití, a to pozemků o minimální celkové rozloze 101 403 m2, podle části druhé, čl. 1 bodu iii) smlouvy o pozemcích.
Článek 4
Podpora obsažená ve smlouvě o bytech spočívá v zisku, který by společnost Habidite a skupina Afer podle smlouvy obdržely z prodeje 1 500 bytů objednaných zastupitelstvem provincie Biskajsko a podnikem Bizkailur S.A. Tímto ziskem se rozumí rozdíl mezi cenou, kterou by společnost Habidite obdržela od podniku Bizkailur podle čl. A písm. e) smlouvy, a samotnými náklady, jež by společnosti Habidite vznikly při výstavbě těchto 1 500 bytů.
Článek 5
Podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích je ve smyslu pokynů ke státní regionální podpoře z roku 1998 a víceodvětvového rámce regionální podpory velkým investičním projektům z roku 2002 slučitelná se Smlouvou až do přípustné výše 10,5 milionu EUR. Podpora, jež tento horní limit převýší, se Smlouvou slučitelná není.
Článek 6
Podpora obsažená ve smlouvě o bytech je neslučitelná se Smlouvou ve smyslu bodu 4.15 pokynů ke státní regionální podpoře z roku 1998, neboť se v jejím případě jedná o provozní podporu.
Článek 7
Toto rozhodnutí je určeno Španělskému království.
V Bruselu dne 27. června 2012.
KOMISIJAS LĒMUMS
(2012. gada 27. jūnijs)
par valsts atbalstu SA.28356 (C 37/09, ex N 226/09) - Habidite Alonsotegi
(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 4194)
(Autentisks ir tikai teksts spāņu valodā)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
(2013/198/ES)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu (1),
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
ņemot vērā lēmumu, ar kuru Komisija nolēma sākt LESD 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz atbalstu C 37/09 (ex N 226/09) (2),
pēc tam, kad tā uzaicinājusi ieinteresētās personas sniegt piezīmes saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem un ņēmusi vērā iesniegtās piezīmes,
tā kā:
I. PROCEDŪRA
(1)
Juridiskās noteiktības labad Spānijas iestādes 2009. gada 15. aprīlī paziņoja par diviem līgumiem, ko 2006. gada 15. decembrī noslēdza BIZKAILUR S.A. (turpmāk “BIZKAILUR”) un Diputación Foral de Bizkaia (turpmāk “la Diputación”), no vienas puses, un privātie uzņēmumi Habidite Technologies País Vasco S.A. (turpmāk “Habidite”), Grupo Empresarial AFER S.L. (turpmāk “el Grupo AFER”) un Grupo Habidite, no otras puses.
(2)
Komisija 2009. gada 2. decembrī sāka oficiālu izmeklēšanas procedūru par paziņotajiem līgumiem saskaņā ar LESD 108. panta 2. punktu (turpmāk “lēmums par procedūras uzsākšanu”) (3). Lēmums par procedūras uzsākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2010. gada 12. martā (4).
(3)
Spānijas iestādes neiesniedza piezīmes par lēmumu par procedūras uzsākšanu. Habidite2010. gada 9. aprīļa vēstulē sniedza piezīmes par lēmumu par procedūras uzsākšanu. Šīs piezīmes tika pārsūtītas 2010. gada 15. aprīļa vēstulē Spānijas iestādēm, kuras atbildēja 2010. gada 12. maija vēstulē. Citas trešās personas nesniedza piezīmes par lēmumu par procedūras uzsākšanu.
(4)
Habidite2010. gada 6. septembrī lūdza piekļuvi Spānijas iestāžu izdotiem lietas dokumentiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1049/2001 (5). Komisija informēja Spānijas iestādes par šo pieprasījumu 2010. gada 10. septembrī. Spānijas iestādes 13. septembrī atbildēja, ka tās neiebilst piešķirt Habidite piekļuvi prasītajiem dokumentiem. Prasītie dokumenti tika pārsūtīti Habidite2010. gada 7. oktobrī.
(5)
Komisija lūdza papildu informāciju Spānijas iestādēm 2010. gada 28. jūnija vēstulē, uz kuru Spānijas iestādes atbildēja 2010. gada 26. jūlijā, un 2010. gada 8. decembra vēstulē, uz kuru Spānijas iestādes atbildēja 2011. gada 14. janvārī.
(6)
Habidite iesniedza papildu piezīmes un informāciju 2010. gada 27. jūlija vēstulē, uz kuru Spānijas iestādes atbildēja 2011. gada 3. novembrī; 2011. gada 6. aprīļa vēstulē (reģistrēta kā saņemta 2011. gada 13. aprīlī), uz kuru Spānijas iestādes atbildēja 2011. gada 30. maijā (reģistrēta kā saņemta 2011. gada 6. jūnijā); un 2011. gada 7. jūlija vēstulē. Komisijas dienesti 2011. gada 3. februārī tikās pēc Habidite pieprasījuma Briselē ar tā pārstāvjiem.
II. PRIEKŠVĒSTURE
(7)
Šis lēmums attiecas uz diviem līgumiem, kurus 2006. gada 15. decembrī noslēdza BIZKAILUR un la Diputación, no vienas puses, un Habidite, el Grupo AFER un Grupo Habidite, no otras puses.
(8)
BIZKAILUR bija uzņēmums, kas pilnīgi atrodas la Diputación īpašumā, kura mērķis bija nopirkt un pielāgot zemi rūpniecības un sociālo mājokļu projektu veicināšanai Biskajas provincē. 2010. gada jūnijā BIZKAILUR tika apvienots ar citiem publiskiem uzņēmumiem ar līdzīgu darbības jomu, izveidojot pašreizējo AZPIEGITURAK S.A.U., kurš arī pilnīgi atrodas la Diputación īpašumā un veic līdzīgas darbības (6).
(9)
Habidite kopā ar citiem saistītajiem uzņēmumiem, kas ir ietverti Grupo Habidite, ir daļa no privātā uzņēmuma el Grupo AFER, kura mītne atrodas Ortuella, Biskajas provincē (7). Paziņošanas datumā el Grupo AFER ietilpa 13 uzņēmumi (8), kuri darbojās būvniecības nozarē un blakusnozarēs. Tajā laikā visos el Grupo AFER uzņēmumos vairākuma īpašumtiesības piederēja un tos kontrolēja […] (9). La Diputación un Habidite sniegtajā informācijā norādīts, ka laikā, kad tika noslēgti abi paziņotie līgumi, ne Habidite, ne el Grupo AFER nebija nonākuši grūtībās tādā izpratnē, kā to nosaka 9., 10. un 11. punkts Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (10) (turpmāk “Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes”).
(10)
Paziņotos līgumus noslēdza, lai atbalstītu jaunu ieguldījumu projektu, kurš bija jāveic Habidite: būvniecības moduļu rūpnīcas dibināšana (turpmāk “Habidite rūpnīca”) Alonsotegi ciematā, Gran Bilbao administratīvajā apgabalā (comarca). Datumā, kad tika noslēgti paziņotie līgumi, Gran Bilbao comarca kļuva par atbalstāmo reģionu LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē (11). Habidite rūpnīcā tika plānots radīt 1 100 jaunu darbavietu šajā atbalstāmajā apgabalā.
(11)
Jaunajā rūpnīcā tika plānots ražot “Habidite moduļus”, t. i., saliekamus būvniecības moduļus māju un ēku tiešai montāžai. Habidite moduļi bija jāražo saskaņā ar montāžas tehnoloģiju, kura ir līdzīga tai, ko izmanto automobiļu ražošanas nozarē, un pēc tam jānogādā un jāsamontē tieši turpmākajā atrašanās vietā. Šo ražojumu uzskatīja par novatorisku ne tikai tāpēc, ka tā ražošanas tehnoloģija bija unikāla, bet arī tāpēc, ka galīgā ražojuma montāža nodrošināja laika un resursu ietaupījumu, bet izejmateriāli - enerģijas ietaupījumu. Uzņēmums saistībā ar šo ražojumu iesniedza pieteikumu uz vairākiem patentiem (12) .
(12)
Saskaņā ar la Diputación sniegto informāciju divu paziņoto līgumu parakstīšanas laikā šā ieguldījuma projekta Alonsotegi ciematā izmaksas tika lēstas 55 miljonu euro apmērā:
Zeme
4,8 miljoni euro
Ražošanas ēka
22,5 miljoni euro
Zemes pielāgošana (urbanización)
4,04 miljoni euro
Iekārtas
24,0 miljoni euro
Kopā
55,34 miljoni euro
(13)
Tika lēsts, ka plānotās Habidite rūpnīcas gada ražošanas apjoms būs 3 500 mājas pirmajos rūpnīcas darbības gados un 4 500 mājas, kad tiks sasniegta pilna ražošanas jauda.
(14)
Lai saprastu kontekstu, kurā 2006. gada 15. decembrī tika noslēgti paziņotie līgumi, īsumā jāapraksta tiesiskais regulējums, saskaņā ar kuru tiek nodrošināti sociālie mājokļi País Vasco (turpmāk “Basku zeme”).
(15)
Pirms krīzes sākuma 2008. gadā šajā autonomajā apgabalā (comunidad autónoma) vidējās nekustamā īpašuma cenas bija augstākas nekā pārējā Spānijā, un šis stāvoklis saglabājās līdz šā lēmuma dienai. Basku iestādes cenšas nodrošināt pieeju mājokļiem tām pilsoņu kategorijām, kuras atrodas nelabvēlīgākā situācijā, piešķirot aizsargāta režīma (viviendas protegidas) un daļēji aizsargāta režīma (viviendas tasadas) sociālos mājokļus. Turpmāk katra no šo divu sociālo mājokļu kategorijām tiek skaidrota atsevišķi.
(16)
Ley 2/2006 del suelo y de urbanismo (13) (turpmāk “Reģionālais likums Nr. 2/2006”) paredzēts, ka:
a)
40 % no būvniecībai paredzētas pilsētas zemes jāpiešķir aizsargāta (viviendas protegídas) vai daļēji aizsargāta režīma mājām (viviendas tasadas), 20 % apmērā katram režīmam (Reģionālā likuma Nr. 2/2006 80. panta 2. punkts);
b)
55 % no būvniecībai paredzētas ārpilsētas zemes jāpiešķir aizsargāta režīma mājokļiem (viviendas protegídas) un 20 % - daļēji aizsargāta režīma mājokļiem (viviendas tasadas) (Reģionālā likuma Nr. 2/2006 80. panta 3. punkts).
(17)
Daļēji aizsargāta režīma mājokļi (viviendas tasadas) pieder starpkategorijai, t. i., starp sociālās aizsardzības mājokļiem un mājām, kuras tiek brīvi pārdotas tirgū. Saskaņā ar Reģionālo likumu Nr. 2/2006 daļēji aizsargāta režīma māju (viviendas tasadas) cenas nedrīkst pārsniegt līdzvērtīgu, pilnīgi aizsargāta režīma māju (viviendas protegídas) maksimālās cenas, kas pareizinātas ar 1,7. Pilnīgi aizsargāta režīma mājas maksimālā cena Biskajas provincē tiek noteikta, pamatojoties uz Mājokļu un sociālo lietu departamenta 2004. gada 1. augusta rīkojumu (Orden) (14), kurā tika noteikta sākotnējā regulētā cena, kas pēc tam katru gadu bija jāindeksē, pamatojoties uz patēriņa cenu indeksu (ĺndice de Precios al Consumo) (IPC), ko nosaka Spānijas Valsts statistikas institūts (Instituto Nacional de Estadística).
(18)
Saskaņā ar la Diputacíon sniegto informāciju 2006. gadā, kad tika noslēgti paziņotie līgumi, maksimālās aizsargāto mājokļu (viviendas protegídas) cenas bija šādas:
-
1 351,86 EUR/m2 pašvaldībām, kas uzskaitītas 2004. gada 1. augusta rīkojuma I pielikumā;
-
1 307,94 EUR/m2 pašvaldībām, kas uzskaitītas 2004. gada 1. augusta rīkojuma II pielikumā;
-
1 181,54 EUR/m2 citām pašvaldībām;
-
472,40 EUR/m2 palīgtelpām (garāžām / komunālām telpām u. c.).
Viviendas tasadas cenas nedrīkstēja pārsniegt iepriekš norādīto cenu, kas pareizināta ar 1,7.
(19)
La Diputación apgalvo, ka tad, kad BIZKAILUR noslēdza paziņotos līgumus ar Habidite, tas rīkojās saskaņā ar Likumu Nr. 7/1985 (Ley 7/1985 de 2 de abril del 1985 reguladora de las Bases del Régimen Local) (15), ar kuru pašvaldībām tiek piešķirtas tiesības pārvaldīt jautājumus, kas saistīti ar vietējām interesēm, tostarp sociālo mājokļu nodrošināšanu (25. pants). Pamatojoties uz Karaļa Dekrēta Nr. 1372/1986 (Real Decreto 1372/1986) 109. panta 2. punktu un Likuma Nr. 7/1985 (konsolidētā versija) 79. pantu, pašvaldības bez maksas vai par atlīdzību nodeva BIZKAILUR aktīvus, kas vajadzīgi, lai sasniegtu sociālo mājokļu jomā izvirzītos mērķus. Laikā, kad tika noslēgti paziņotie līgumi (2006. gada 15. decembrī), sociālo mājokļu jomā izvirzītie mērķi tika definēti la Diputación pieņemtajā 2004. gadā plānā par sociālo mājokļu nodrošināšanu Biskajas provincē laikposmā no 2004. gada līdz 2007. gadam - Plan Foral de actuación en materia de vivienda 2004-2007 (turpmāk “Foral plāns”). Saskaņā ar la Diputación sniegto informāciju Foral plānā tika paredzēts, ka laikposmā no 2004. gada līdz 2007. gadam BIZKAILUR būtu nodrošinājis kopā 3 000 aizsargāta režīma māju.
(20)
Saskaņā ar pirmo līgumu, kurš lēmumā par procedūras uzsākšanu noteikts kā “1. pasākums”, turpmāk “Līgums par zemi”, la Diputación un BIZKAILUR veica zemes gabala iegādi un pielāgošanu rūpniecības vajadzībām kopumā 101 430 m2 apmērā (81 600 m2 rūpniecības uzņēmumam, 5 300 m2 birojiem un 14 300 m2 ražošanas palīgtelpām) Montealegre rūpniecības rajonā Alonsotegi ciematā 24 mēnešu laikā pēc līguma parakstīšanas datuma (līguma otrās daļas 1. panta ii) punkts). BIZKAILUR nodotu pielāgotās zemes īpašumtiesības Habidite 12 mēnešu laikā pēc līguma parakstīšanas datuma (līguma otrās daļas 1. panta iii) punkts) “bez maksas, izdevumiem vai atlīdzības” par cenu, kas vienāda ar “faktiskajām izmaksām, kuras BIZKAILUR radās par tās iegādi” (līguma otrās daļas 1. panta vi) punkts). Habidite būtu samaksājis minēto cenu septiņu gadu laikā no īpašumtiesību nodošanas datuma četrās vienādās daļās (25 % katra), maksājot ceturtā, piektā, sestā un septītā gada beigās (līguma otrās daļas 1. panta vii) punkts).
(21)
Saskaņā ar otro līgumu, kurš lēmumā par procedūras uzsākšanu noteikts kā “2. pasākums”, turpmāk “Līgums par mājām”, la Diputación tieši vai ar BIZKAILUR starpniecību būtu nopircis no Habidite kopā 1 500 mājas, tostarp 750 mājas, kuru platība nepārsniedz 75 m2. La Diputación vai BIZKAILUR būtu pasūtījis 1 500 mājās laikposmā no 2007. gada maija līdz 2010. gada jūnija beigām, lai līdz 2011. gada maijam saņemtu kopumā 1 500 mājas.
(22)
Līgumā minētās mājas būtu uzbūvētas uz zemes, kuru BIZKAILUR nodevis Habidite lietošanā, un pēc tam la Diputación vai BIZKAILUR, vai pats Habidite šīs mājas būtu pārdevis kā daļēji aizsargāta režīma mājas (kā viviendas tasadas), piemērojot maksimālo pieļaujamo cenu (skatīt 14.-19. apsvērumu). Ja la Diputación vai BIZKAILUR būtu jāpārdod līgumā minētās mājas, Habidite neiegūtu īpašumtiesības uz zemi, uz kuras mājas uzbūvētas. Šādā gadījumā Habidite uzdevums būtu tikai uzbūvēt minētās mājas.
(23)
Izņēmuma kārtā līgumā tika arī paredzēts, ka attiecībā uz dažām līgumā minētajām mājām Habidite vai el Grupo AFER varētu darboties kā projekta veicinātāji (Līguma par mājām A panta f) punkts). Šādos izņēmuma gadījumos Habidite vai AFER sākumā būtu saņēmis māju būvniecībai vajadzīgās zemes īpašumtiesības, tad būtu veicis būvdarbus un, visbeidzot, pats būtu pārdevis mājas kā daļēji aizsargāta režīma mājas (kā viviendas tasadas). Šādos gadījumos Habidite vai AFER tikai būtu saglabājis par mājām noteikto cenu, kā norādīts turpmāk, bet to cenas daļu, kas noteikta par zemi, būtu nodevis la Diputación un/vai BIZKAILUR.
(24)
Saskaņā ar Līguma par mājām A panta e) punktu Habidite saņemtā cena par 1 500 mājām būtu šāda:
a)
mājas, kuru platība pārsniedz 75 m2: 83 % no BIZKAILUR saņemtās cenas par dzīvojamo platību un 100 % no saņemtās cenas par palīgtelpām (garāžas, komunālās telpas);
b)
mājas, kuru platība nepārsniedz 75 m2: 83,30 % no BIZKAILUR saņemtās cenas par dzīvojamo platību un 100 % no saņemtās cenas par palīgtelpām (garāžas, komunālās telpas u. c.).
(25)
Tādējādi BIZKAILUR būtu paturējis atlikušos attiecīgi 17 % vai 16,70 % no saņemtās cenas par mājām (izņemot par palīgtelpām - garāžu, komunālām telpām u. c. -, par kurām Habidite būtu saņēmis visu pārdošanas cenu).
(26)
La Diputación sniegtajā piemērā attiecībā uz māju, kuras platība ir 75 m2 un kura tiek pārdota kā daļēji aizsargāta režīma māja 2006. gadā, Habidite būtu saņēmis: EUR 143 060,58 (83 % no 75 m2 × EUR 1351 × 1,7) un EUR 28 107,6 par palīgtelpām (100 % no 35 m2 × EUR 472,4) no kopējās cenas EUR 200 459,5 apmērā, par kuru BIZKAILUR būtu pārdevis māju kā daļēji aizsargāta režīma māju (kā viviendas tasadas).
(27)
Izņēmuma kārtā saskaņā ar Līguma par mājām A panta g) punktu dažas no 1 500 mājām, par kurām ar Habidite tika noslēgts līgums, la Diputación vai BIZKAILUR varētu pārdot par tirgus cenu, un šajā gadījumā Habidite būtu saņēmis to pašu procentuālo attiecību no pārdošanas cenas, kā paredzēts A panta e) punktā un norādīts 24. apsvērumā.
(28)
La Diputación un BIZKAILUR neizsludināja atklātu konkursu, pirms noslēdza ar Habidite Līgumu par mājām.
(29)
Galu galā no Habidite projekta faktiski atteicās. Saskaņā ar la Diputación sniegto informāciju galvenais iemesls bija tas, ka BIZKAILUR būtu radušās izmaksas, kas ir lielākas par sākotnēji plānotajām, par tā zemes gabala iegādi un pielāgošanu rūpniecības vajadzībām, uz kura būtu jābūvē Habidite rūpnīca.
(30)
La Diputación informēja (16), ka no 2007. gada maija līdz 2008. gada aprīlim BIZKAILUR bija nopircis 205 487,73 m2 zemes šim projektam un par to samaksājis kopā 4,7 miljonus euro. Saskaņā ar la Diputación sniegto informāciju bija jāiegādājas vēl 95 000 m2 un par to plānoja izdot papildu 2,6 miljonus euro. Attiecībā uz izmaksām par zemes pielāgošanu rūpniecības vajadzībām 2009. gada martā aplēsa, ka tās sasniegtu 28,5 miljonus euro.
(31)
Zemes īpašumtiesības, kuras saistībā ar šo projektu jau bija ieguvis BIZKAILUR, netika nodotas Habidite.
III. LĒMUMS PAR PROCEDŪRAS UZSĀKŠANU
(32)
Komisija 2009. gada 2. decembra lēmumā par procedūras uzsākšanu (17) informēja, ka gan Līgums par zemi, gan Līgums par mājām šķietami ir uzskatāms par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. Turklāt izrādījās, ka atbalsts nav saderīgs ar LESD saskaņā ar attiecīgajiem valsts atbalsta noteikumiem.
(33)
Attiecībā uz Līgumu par zemi Komisija provizoriski secināja, ka noteikumi, saskaņā ar kuriem saņēmējam jāatlīdzina par zemes iegādi un pielāgošanu, bija tādi paši kā bezprocentu aizdevumam, tādējādi piešķirot Habidite priekšrocību, kuru tas nevarētu saņemt tirgū.
(34)
Attiecībā uz Līgumu par mājām lēmumā par procedūras uzsākšanu tika norādīts, ka BIZKAILUR maksātā cena par 1 500 mājām nešķiet atbilstīga parastai tirgus likmei, jo saņēmējs bija paredzējis savā uzņēmējdarbības plānā, ka vidējā saņemtā cena no BIZKAILUR būtu bijusi 2 012,19 EUR/m2, kamēr tirgū vidējā saņemtā cena būtu bijusi 1 762,6 EUR/m2.
(35)
Komisija arī norādīja uz dažādām pazīmēm, kas liecināja par Habidite priekšrocību, ņemot vērā Tiesas spriedumu lietā P&O Ferries (18): a) Līgums par mājām tika noslēgts, neizsludinot atklātu konkursu; b) Diputación Foral de Bizkaia un BIZKAILUR nebija nedz apgalvojis, nedz pierādījis vajadzību nodrošināt iedzīvotājus ar sociāliem mājokļiem; un c) Līgumā par mājām tika paredzēta iespēja dažas no 1 500 mājām, kas iegādātas no Habidite, pārdot tirgū. Komisija arī norādīja, ka, iepērkot lielu daļu no jaunās rūpnīcas produkcijas pirmajos tās darbības gados, tika samazināts risks, kurš parasti tiek saistīts ar jauniem ieguldījumu projektiem. Attiecībā uz valsts līdzekļu izmantošanas un attiecināmības uz valsti kritēriju lēmumā par iespējamo atbalstu saistībā ar abiem līgumiem tika norādīts, ka BIZKAILUR ir uzņēmums, kas pilnīgi pieder un ko kontrolē valsts iestādes, un tas veic valsts uzticētos uzdevumus. Attiecībā uz selektivitāti tika norādīts, ka līgumi deva labumu tikai Habidite un el Grupo AFER. Attiecībā uz konkurences kropļojumu un ietekmi uz Savienības iekšējo tirdzniecību tika uzsvērts, ka Habidite darbojās būvniecības nozarē, kurā ir ļoti liela konkurence, un atbalsts vienam uzņēmumam varētu nodarīt kaitējumu uzņēmumiem no citām dalībvalstīm.
(36)
Lēmumā par procedūras uzsākšanu tika paustas šaubas attiecībā uz paziņotajos līgumos iespējami ietvertā atbalsta saderību ar LESD saskaņā ar saderības kritērijiem, kas paredzēti Komisijas Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnēs 2007.-2013. gadam (19), Komisijas 2008. gada 6. augusta Regulā (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un 88. pantu (20), un Valsts atbalsta pasākumu Kopienas pagaidu shēmā, lai veicinātu piekļuvi finansējumam pašreizējās finanšu un ekonomiskās krīzes apstākļos (21).
IV. NO SPĀNIJAS IESTĀDĒM SAŅEMTĀS PIEZĪMES
(37)
Spānijas iestādes nesniedza piezīmes par lēmumu par procedūras uzsākšanu (skatīt iepriekš 3. apsvērumu), bet sniedza papildu informāciju, atbildot uz Komisijas pieprasījumu pēc lēmuma par procedūras uzsākšanu un arī atbildēja uz dažiem Habidite izvirzītajiem argumentiem. Šīs atbildes un papildu informācija ir apkopotas 48.-54. apsvērumā.
V. NO TREŠĀM PUSĒM SAŅEMTĀS PIEZĪMES
(38)
Kā norādīts 3. un 6. apsvērumā, Habidite sniedza piezīmes par lēmumu par procedūras uzsākšanu 2010. gada 9. aprīlī un papildu informāciju un piezīmes 2010. gada 27. jūlijā, 2011. gada 6. aprīlī un 2011. gada 7. jūlijā. Šajā informācijā Habidite ietvēra attiecīgus faktus, kuri Komisijai nebija zināmi lēmuma par procedūras uzsākšanu pieņemšanas laikā, un minēja argumentus, kas apstrīdēja atbalsta esamību paziņotajos līgumos. Šie Habidite iesniegtie argumenti un papildu fakti ir apkopoti 39.-47. apsvērumā.
(39)
Pirmkārt, Habidite apgalvoja, ka tajā pašā datumā (2006. gada 15. decembrī), kad noslēdza Līgumu par zemi un Līgumu par mājām, tika noslēgts trešais līgums. Šajā trešajā līgumā (turpmāk “Līgums par atbalstu mācībām”) la Diputación apņēmās sniegt atbalstu mācībām 1 100 jaunajiem Habidite rūpnīcas darbiniekiem. La Diputación apņēmās segt mācību izdevumus par 1 100 darba ņēmējiem, bet Habidite apņēmās saglabāt 1 100 jaunās darbavietas vismaz piecus gadus. Arī Līgums par atbalstu mācībām tika de facto pārtraukts sakarā ar Habidite projekta beigām (skatīt 29.-31. apsvērumu).
(40)
Otrkārt, Habidite iesniedza dokumentus, kuri liecināja, ka ar Basku valdības (Gobierno Vasco) 2008. gada 30. decembra lēmumu Habidite projektam bija piešķirts reģionālais atbalsts kopā 6 miljonu euro apmērā saskaņā ar grupu atbrīvojuma reģionālā atbalsta shēmu XR 175/2007 (22).
(41)
Treškārt, Habidite apgalvoja, ka pēc Habidite projekta apturēšanas tas 2009. gada 6. februāra un 2009. gada 17. septembra vēstulē nosūtīja administratīvās sūdzības par to, ka la Diputación un BIZKAILUR nepilda saistības, kuras minētas trijos līgumos. Habidite arī apgalvoja, ka plāno iesniegt savas sūdzības kompetentajā Spānijas tiesā.
(42)
Habidite apgalvo, ka Līgums par zemi un Līgums par mājām neatbilst atbalsta esamības kumulatīvajiem kritērijiem LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.
(43)
Attiecībā uz citiem valsts atbalstā ietvertajiem elementiem līdzās priekšrocības elementam Habidite izvirzīja šādus argumentus, kuri ir kopīgi abiem paziņotajiem līgumiem:
a)
abos līgumos nav paredzēta valsts līdzekļu nodošana, jo tajos paredzēti nesaistītu pušu tirgus darījumi, un tāpēc tie nerada valsts līdzekļu zaudējumus (saskaņā ar Tiesas spriedumu lietā PreussenElektra (23));
b)
nebūtu jāpieņem, ka Līgums par mājām atbilst selektivitātes kritērijam tikai tāpēc, ka līgums tika noslēgts, neizsludinot atklātu konkursu. Saskaņā ar Real Decreto Legislativo No 781/1986 de 18 de abril, por el que se aprueba el texto refundido de las disposiciones legales vigentes en materia de Régimen Local (24) un 31. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvā 2004/18/EK par publisko iepirkumu (25) šādus līgumus drīkst noslēgt arī tieši, t. i., neizsludinot atklātu konkursu, ja to var pamatot ar projekta tehnisko raksturu vai ekskluzīvu tiesību aizsardzību;
c)
Habidite saliekamo moduļu unikālais raksturs, ņemot vērā ražojuma īpašības un montāžas tehnoloģiju, izslēdz konkurences vai tirdzniecības izkropļojuma iespēju starp skartajām dalībvalstīm. Lietā N-09084 Ristretto Group / Williams Scottsman un N-04059 TDR Capital / Agelco Spānijas konkurences iestāde definēja attiecīgo tirgu kā “moduļu māju ražošana, pārdošana un iznomāšana”. Saskaņā ar šo definīciju Habidite moduļu unikalitāte nozīmē, ka nav neviena tieša konkurenta, kuram varētu tikt nodarīts kaitējums abu līgumu darbības rezultātā. Turklāt Komisijas lēmumā lietā M2473 Finnforest / Moelven Industrier (26) tika noteikts, ka moduļu ēku tirgus ir uzskatāms par vietējo vai reģionālo tirgu, jo transporta izmaksas izslēdz konkurences iespējamību lielākos attālumos. Jebkurā gadījumā Habidite cenas bija ļoti konkurētspējīgas, ņemot vērā ražojuma tehnoloģiskās īpašības.
(44)
Habidite iesniedza arī specifiskus sīki izklāstītus argumentus, lai apstrīdētu, ka kāds no abiem paziņotajiem līgumiem būtu radījis priekšrocību.
(45)
Attiecībā uz Līgumu par mājām Habidite būtībā apgalvo, ka tas nevarēja gūt nevienu priekšrocību, jo noteiktās pārdošanas cenas bija nevis virs, bet faktiski zem tirgus līmeņa. Proti:
a)
saskaņā ar Līgumu par mājām Habidite saņemtās cenas pēc būtības bija zem tirgus līmeņa, ņemot vērā, ka BIZKAILUR mājas būtu pārdevis par regulētu cenu, kura ir zemāka par tirgus cenas līmeni, kā noteikts tiesību aktos attiecībā uz mājām, kuras tiek pārdotas kā daļēji aizsargāta režīma mājas (viviendas tasadas) (skatīt 14.-19. apsvērumu);
b)
vidējā BIZKAILUR saņemtā cena par Habidite būvētajām mājām, t. i., 2 010,19 EUR/m2, bija salīdzināma ar vidējo cenu, kuru tajā laikā BIZKAILUR maksāja saskaņā ar līdzīgiem līgumiem par tādu māju būvēšanu, kas tiktu pārdotas kā aizsargāta un daļēji aizsargāta režīma mājas. Piemēram, saskaņā ar Habidite sniegto informāciju 2007. gadā BIZKAILUR samaksāja par sociālo māju būvēšanu Lemoiz2 277 EUR/m2, Ziérbana1 964 EUR/m2 un Areatza2 021 EUR/m2. 2007. gadā māju vidējā cena, kuras četrās Biskajas provinces pašvaldībās pārdeva kā viviendas tasadas, bija 1 808,69 EUR/m2 par mājām ar platību 84 m2 (27);
c)
jebkurā gadījumā Habidite būtu saņēmis tikai 83 % un attiecīgi 83,30 % no minētās vidējās cenas 2 010,19 EUR/m2 apmērā (par mājām, kuru platība nepārsniedz 75 m2), pamatojoties uz Līgumu par mājām (skatīt 24. un 25. apsvērumu). Šajā sakarā lēmumā par procedūras uzsākšanu bija kļūdaini norādīts, ka 2 010,19 EUR/m2 bija cena, kuru Habidite saņemtu saskaņā ar šo līgumu;
d)
vidējā BIZKAILUR saņemtā cena par Habidite būvētajām mājām bija ievērojami zemāka par cenām, kas noteiktas par līdzīgiem brīvi provinces tirgū pieejamiem mājokļiem. Vidējā cena 2007. gadā Biskajas provinces tirgū bija 2 921,9 EUR/m2 (28).
(46)
Attiecībā uz Līgumu par zemi Habidite apgalvo, ka tas nebūtu radījis nekādu priekšrocību, jo Habidite uzskata, ka tam būtu bijis jāatlīdzina BIZKAILUR ne tikai faktiskās izmaksas, kas radušās zemes iegādes un pielāgošanas rezultātā, kā noteikts līgumā, bet arī finansēšanas izmaksas, kas radušās saistībā ar šo darbību.
(47)
Turklāt Habidite apstrīd izmaksas, kuras noteicis la Diputación par zemes iegādi un pielāgošanu. Saskaņā ar Līgumu par zemi BIZKAILUR šā projekta vajadzībām bija jāiegādājas tikai 101 403 m2, nevis 205 000 m2, kā norādījis la Diputación. Turklāt izmaksas saskaņā ar la Diputación sniegto informāciju 28,5 miljonu euro apmērā par 254 785 m2 pielāgošanu rūpniecības vajadzībām bija kļūdainas. Šķiet, ka šīs izmaksas faktiski atbilst izmaksām, kuras radās la Diputación attiecībā uz citu projektu, proti, Kadagua autoceļa būvēšanu posmā Kastrexana-Arbuio-Sodupe. Habidite arī apgalvo, ka Habidite projektam iegādātā zeme ir tikusi nelikumīgi izmantota atkritumu apglabāšanai, kā konstatēts arī valsts tiesas nolēmumā (2010. gada 1. septembra spriedums Nr. 148/2010 Barakaldo pirmās instances tiesā).
VI. PAPILDU INFORMĀCIJA UN ATBILDES UZ HABIDITE PIEZĪMĒM, KAS SAŅEMTAS NO SPĀNIJAS IESTĀDĒM
(48)
Atbildē uz Komisijas jautājumiem la Diputación apstiprināja, ka Habidite projekts tika apturēts un attiecīgās līgumsaistības ar Habidite saskaņā ar Līgumu par zemi un Līgumu par mājām netika izpildītas.
(49)
Attiecībā uz Līgumu par atbalstu mācībām (skatīt iepriekš 39. apsvērumu) la Diputación pievērš uzmanību faktam, ka saskaņā ar līguma 10. pantu apņemšanās par atbalsta sniegšanu mācībām 1 100Habidite rūpnīcas darbiniekiem bija jāpilda tikai tad, ja ir nodrošināma atbilstība attiecīgiem tiesību aktiem, tādējādi netieši ietverot arī atbilstību iespējamai prasībai sniegt paziņojumu Komisijai vai atļaujas saņemšanai saskaņā ar piemērojamiem valsts atbalsta noteikumiem. La Diputación apstiprina, ka attiecīgais atbalsts mācībām netika izmaksāts.
(50)
Kad la Diputación tika uzdots jautājums par attiecībām starp paziņotajiem līgumiem un reģionālo atbalstu, kuru 2008. gadā piešķīra Basku valdība, un par to, vai abos līgumos paredzētie pasākumi attiecās uz vienu un to pašu ieguldījumu projektu, la Diputación neizslēdza, ka tas bija viens un tas pats ieguldījumu projekts, bet norādīja, ka tas nebūt nenozīmē, ka attaisnotās ieguldījumu izmaksas, kuras 2008. gadā ņēma vērā reģionālā valdība attiecībā uz atbalstu 6 miljonu euro apmērā, bija tās pašas projekta attaisnotās izmaksas, kādas pastāvēja 2006. gadā, kad tika parakstīti līgumi. Saistībā ar šo tematu la Diputación atsaucas uz Basku valdības un Habidite sniegto informāciju.
(51)
Attiecībā uz jautājumu par atmaksu, kas saskaņā ar Līgumu par zemi bija jāveic Habidite, jo īpaši attiecībā uz Habidite argumentu, ka tas uzskatīja, ka atmaksas saistības ietver ar zemes iegādi un pielāgošanu saistītās finansēšanas izmaksas, la Diputación norāda uz faktisko Līguma par zemi formulējumu. Līguma par zemi 1. panta vi) punktā teikts šādi: “Cena, kura jāmaksā [Habidite], ir līdzvērtīga faktiskajām izmaksām, kuras sedza BIZKAILUR S.A. (…) par aprakstītās zemes iegādi (…)” (izcēlums pievienots).
(52)
Visbeidzot, saskaņā ar informāciju, kas pieejama la Diputación, laikā, kad tika noslēgti abi paziņotie līgumi, Habidite un el Grupo AFER nekvalificējās kā grūtībās nonākuši uzņēmumi Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 9., 10. un 11. punkta izpratnē.
(53)
Savukārt Basku valdība sniedza informāciju par reģionālo atbalstu 6 miljonu euro apmērā, kuru tā piešķīra Habidite2008. gada 30. decembrī, tostarp par attaisnotajiem izdevumiem, kurus ņēma vērā, piešķirot šo atbalstu. Nākamajā tabulā uzskaitītas attaisnoto izdevumu kategorijas:
Kopējais ieguldījums (miljoni euro)
90,42
Pētniecības un izstrādes izmaksas
13,71
Attaisnotie izdevumi, no kuriem:
76,71
IT
2,85
Zeme
5,5
Ēkas
34,76
Tehniskās iekārtas
19,14
Mehānismi
11,94
Citas iekārtas
0,737
IT iekārtas
0,965
Atlikusī zeme un ēkas
3,9
Kopā attaisnotie izdevumi
72,8
Piešķirtais atbalsts
6
(54)
Šis atbalsts netika izmaksāts. Saskaņā ar 65. punktu Kopienas Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnēs 2007.-2013. gadam (29) Spānijas iestādes 2009. gada 19. februārī iesniedza Komisijai informācijas dokumentu par atbalstu, kas piešķirts nepaziņotiem lieliem ieguldījumu projektiem saskaņā ar apstiprināto reģionālo atbalsta shēmu (30).
VII. NOVĒRTĒJUMS
(55)
Šajā lēmumā turpmāk minēto iemeslu dēļ netiek aplūkots a) Līgums par atbalstu mācībām, kuru 2006. gada 15. decembrī noslēdza la Diputación un Habidite, un b) reģionālais atbalsts 6 miljonu euro apmērā, ko Basku valdība piešķīra Grupo Habidite2008. gada 30. decembrī.
(56)
Attiecībā uz Līgumu par atbalstu mācībām, ko la Diputación un Habidite noslēdza tajā pašā datumā, kad paziņotos līgumus (skatīt 39. un 49. apsvērumu), Komisija norāda, ka par šo pasākumu Spānijas iestādes nepaziņoja un to neiekļāva lēmumā par procedūras uzsākšanu. Atbilstīgi iedibinātai praksei (31) valsts atbalstu uzskata par piešķirtu tajā brīdī, kad ir juridiski saistoša, beznosacījumu apņemšanās to izmaksāt. Līguma par atbalstu mācībām 10. pantā (skatīt 49. apsvērumu) paredzēta apņemšanās izmaksāt atbalstu mācībām, ja nodrošināta atbilstība attiecīgiem tiesību aktiem, tostarp Savienības valsts atbalsta noteikumiem. No tā var secināt, ka apņemšanos izmaksāt atbalstu mācībām, kas paredzēts šajā līgumā, nevar uzskatīt par beznosacījuma apņemšanos līguma slēgšanas brīdī. Turklāt Spānijas iestādes apstiprināja, ka atbalsts mācībām, kas paredzēts šajā līgumā, netika izmaksāts. Jebkurā gadījumā, tā kā Habidite projekts Alonsotegi ciematā netika īstenots, maz ticams, ka šo atbalstu izmaksās nākotnē.
(57)
Lēmumā netiek aplūkots arī reģionālais atbalsts 6 miljonu euro apmērā, ko Basku valdība piešķīra Habidite2008. gada 30. decembrī (skatīt 40. un 50. apsvērumu). Tomēr jānorāda, ka divi šajā lēmumā ietvertie paziņotie līgumi un 2008. gadā piešķirtais reģionālais atbalsts attiecas uz vienu un to pašu ieguldījumu projektu, t. i., Habidite moduļu rūpnīcas izveidi Alonsotegi ciematā. Basku valdība vai la Diputación šo apgalvojumu neapstrīdēja (skatīt 50. apsvērumu).
(58)
Saskaņā ar 66. punktu Kopienas Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnēs 2007.-2013. gadam (32) Spānijas iestādēm jānodrošina atbilstība noteikumiem par atbalsta uzkrāšanu, ko piemēro 2008. gada reģionālā atbalsta dotācijai.
(59)
Turklāt jāatceras, ka saskaņā ar la Diputación sniegto informāciju (skatīt 30. apsvērumu) ieguldījumu projektam vajadzīgās zemes iegāde sākās 2007. gada maijā un daži zemes gabali tika pakāpeniski iegādāti šim nolūkam līdz 2008. gada aprīlim. Tādējādi projektu sāka īstenot jau 2007. gada maijā. Saskaņā ar 38. punktu Kopienas Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnēs 2007.-2013. gadam (33), lai nodrošinātu, ka reģionālais atbalsts rada stimulējošu ietekmi uz ieguldījumu, atbalstu var piešķirt tikai saskaņā ar atbalsta shēmām, ja saņēmējs ir iesniedzis pieteikumu atbalsta saņemšanai un pēc tam kompetentā iestāde pirms projekta īstenošanas sākšanas ir rakstiski apstiprinājusi, ka projekts principā atbilst shēmā paredzētajiem atbilstības nosacījumiem.
(60)
Pirms atbalsta esamības un tā saderības ar LESD novērtēšanas Komisijai jānosaka piemērojamie valsts atbalsta noteikumi rationae temporis.
(61)
Līgumu par zemi un Līgumu par mājām parakstīja 2006. gada 15. decembrī, bet tos iesniedza Komisijai pārskatīšanai tikai 2009. gada aprīlī. Kā jau norādīts iepriekš 56. apsvērumā, atbilstīgi iedibinātai praksei (34) valsts atbalstu uzskata par piešķirtu tajā brīdī, kad ir juridiski saistoša, beznosacījumu apņemšanās to izmaksāt. Divu paziņoto līgumu gadījumā šāda juridiski saistoša, beznosacījumu apņemšanās notika 2006. gada 15. decembrī, kad la Diputación un BIZKAILUR parakstīja abus paziņotos līgumus. Tāpēc abos līgumos ietvertais atbalsts ir nelikumīgs, jo tika piešķirts, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktā minēto paziņošanas pienākumu.
(62)
Saskaņā ar CELF/SIDE judikatūru (35) jebkura vēlāka paziņošana vai saderības deklarācija nemaina tāda atbalsta nelikumīgumu, kurš piešķirts, pārkāpjot paziņošanas vai noteikumu nepiemērošanas pienākumu. Kā norādīts Komisijas paziņojumā par tādu noteikumu noteikšanu, ko piemēro nelikumīga valsts atbalsta novērtēšanai (36), nelikumīga atbalsta novērtēšanai piemērojamie noteikumi ir tie noteikumi, kas bija spēkā laikā, kad tika piešķirts atbalsts, t. i., šajā gadījumā 2006. gada 15. decembrī. Šie principi tiek apstiprināti arī 63. un 105. punktā Kopienas Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnēs 2007.-2013. gadam (37). Tāpēc, lai novērtētu gan atbalsta esamību, gan saderību, Komisija izmantos valsts atbalsta noteikumus, kas bija spēkā 2006. gada 15. decembrī, kad tika parakstīti abi paziņotie līgumi.
VII.1. Atbalsta esamība
(63)
Lai noskaidrotu, vai izskatāmie pasākumi ir uzskatāmi par valsts atbalstu, Komisijai jānovērtē, vai tie atbilst LESD 107. panta 1. punktā paredzētajiem kumulatīvajiem nosacījumiem. Šajā noteikumā apgalvots, ka “ja vien Līgumi neparedz ko citu, ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”. Turpinājumā šie kumulatīvie kritēriji tiek pārbaudīti katrā no diviem paziņotajiem līgumiem.
VII.1.1 1. pasākums: Līgums par zemi
(64)
Viens no kritērijiem, lai novērtētu, vai attiecīgais pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, ir valsts līdzekļu izmantošana vai nu izmaksājot valsts līdzekļus, vai valstij nesaņemot ienākumus. Turklāt saskaņā ar iedibinātu judikatūru (38) valsts vai privātu uzņēmumu līdzekļi, kurus valsts iestādes tieši vai netieši var kontrolēt un ietekmēt, arī uzskatāmi par valsts līdzekļiem, jo tos kontrolē valsts un tāpēc tie ir pieejami kompetentām valsts iestādēm. Šajā saistībā Komisija norāda uz vairākiem aspektiem 65. un 66. apsvērumā.
(65)
Pirmkārt, Līgumu par zemi la Diputación un BIZKAILUR noslēdza kopā. Līgumā ir vairākas skaidras norādes, ka saistībā ar šo līgumu BIZKAILUR rīkojās kā saistītā puse attiecībā uz la Diputación. La Diputación un BIZKAILUR vārdā Līgumu par zemi parakstīja la Diputación priekšsēdētājs (Diputado General). Līguma par zemi preambulas 2. punktā noteikts, ka la Diputación kā 100 % BIZKAILUR īpašnieka mērķis valsts politikas jomā ir veicināt jaunus un novatoriskus ieguldījumu projektus, darbavietu radīšanu un pilsoņu pieeju sociālajiem mājokļiem Biskajas provincē. Līguma par zemi preambulas 5. punktā paredzēts, ka līgums tiek noslēgts, lai tieši vai izmantojot tādus valsts uzņēmumus kā BIZKAILUR sasniegtu ekonomikas un sociālos mērķus, kas minēti preambulas 2. punktā.
(66)
Otrkārt, līdzekļus, kurus BIZKAILUR plānoja ieguldīt, lai pildītu apņemšanos iegādāties zemi Habidite rūpnīcas izveidei Alonsotegi ciematā un pielāgot to rūpniecības vajadzībām, kontrolēja la Diputación. Sākot no 1999. gada, BIZKAILUR kontrole un īpašumtiesības 100 % apmērā piederēja la Diputación (39). Stardust Marine nolēmumā (40), ar kuru nosaka, vai BIZKAILUR darbība Līgumā par zemi ir attiecināma uz valsti, tiek izpildīti šādi strukturālie rādītāji un pamatrādītāji:
a)
la Diputación noteica BIZKAILUR darbības jomu saistībā ar Līgumu par zemi;
b)
saistībā ar šo līgumu BIZKAILUR nepārprotami darbojās la Diputación vārdā;
c)
specifiskās BIZKAILUR darbības, kuru mērķis ir tikai valsts politikas mērķu sasniegšana, liecina, ka šis uzņēmums nav parasts tirgus dalībnieks, kurš konkurē, ievērojot tirgus noteikumus.
(67)
Ņemot vērā 65. un 66. apsvērumā minētos rādītājus, tiek konstatēts, ka Līguma par zemi gadījumā valsts resursu izmantošanas un attiecināmības uz valsti kritērijs ir izpildīts.
(68)
Komisija pārbaudīja noteikumus un nosacījumus attiecībā uz zemes iegādē ieguldīto līdzekļu atmaksu, kuru bija jāveic la Diputación un BIZKAILUR attiecībā uz Habidite projektu Alonsotegi ciematā, kā noteikts Līguma par zemi otrās daļas 1. panta vi) un vii) punktā (skatīt arī iepriekš 20. apsvērumu), un, pamatojoties uz to, pievieno 69.-83. apsvērumu.
(69)
Līguma par zemi otrās daļas 1. panta vi) punktā cena, ko Habidite jāmaksā par zemes iegādi un pielāgošanu BIZKAILUR rūpniecības vajadzībām, bija “faktiskā cena, kas radās BIZKAILUR (…) par zemes iegādi (…)”. Habidite apgalvoja (skatīt 46. apsvērumu), ka uzskata, ka cenā jāietver arī finansēšanas izmaksas. Tomēr šādu interpretāciju nevar pieņemt. Atsauce uz “faktiskajām izmaksām, kas radušās par zemes iegādi” ir pietiekami skaidra, lai nebūtu vajadzīga papildu interpretācija: izmaksas ietver tikai to cenu, ko BIZKAILUR faktiski samaksāja par zemes iegādi.
(70)
Tāpēc jāsecina, ka, pirmkārt, šis formulējums skaidri izslēdz faktiskās izmaksas, kas BIZKAILUR radās par zemes pielāgošanu rūpnieciskām vajadzībām.
(71)
Otrkārt, Līguma par zemi otrās daļas 1. panta vii) punktā paredzētās atmaksas iespējas, t. i., četru gadu labvēlības periods un turpmāka atmaksājamās summas secīga sadalīšana četrās ikgadējās daļās 25 % apmērā no BIZKAILUR faktiski samaksātās cenas par zemes iegādi, praksē līdzinās bezprocentu aizdevumam. Līguma par zemi 1. panta vii) punkta formulējumu nevar interpretēt tā, lai tiktu ietvertas arī līdzīga aizdevuma finansēšanas izmaksas, t. i., procentu likme, kuru no Habidite būtu iekasējis kreditors tirgū par līdzīgu aizdevumu. Apšaubāmi, ka privāts uzņēmējs BIZKAILUR vietā būtu piekritis neiekasēt no Habidite zemes pielāgošanas izmaksas un turklāt apstiprinājis četru gadu labvēlības periodu attiecībā uz zemes iegādes cenas atmaksu un pilnīgu tās atmaksu septiņu gadu laikā no dienas, kad zemes īpašuma tiesības tiek nodotas Habidite, neiekasējot procentus par šo finansējumu.
(72)
Ņemot vērā konstatējumus 69.-71. apsvērumā, jāsecina, ka tādējādi Habidite būtu saņēmis priekšrocību no Līguma par zemi, kuru tas nevarētu saņemt parastos tirgus apstākļos. Priekšrocība ietver divus šādus komponentus:
a)
nesaņemtos procentus par aizdevumu, kuru veido kopējās izmaksas, kas BIZKAILUR radās par zemes iegādi saskaņā ar šo līgumu, t. i., aizdevumu uz septiņiem gadiem, četru gadu labvēlības periods un četras vienādas ikgadējas atmaksājamās summas daļas (katra 25 % apmērā no atmaksātās summas); un
b)
izmaksas, kuras BIZKAILUR būtu radušās par šim projektam vajadzīgās zemes gabala vismaz 101 403 m2 apmērā pielāgošanu rūpniecības vajadzībām, kā noteikts Līguma par zemi 1. panta ii) punktā (t. i., vismaz 81 600 m2 rūpnīcai, 5 300 m2 birojiem un palīgtelpām un 14 300 m2 rūpnieciskām vajadzībām).
(73)
Attiecībā uz pirmo komponentu, t. i., nesaņemtiem procentiem, kas attiecas uz zemes iegādes cenas atlīdzināšanu, Komisija lēš, ka tie būtu veidojuši neto dotācijas ekvivalentu (NDE) 13,21 % apmērā no cenas, ko BIZKAILUR samaksāja par zemes iegādi. Šis NDE tika aprēķināts, kā norādīts 74.-77. apsvērumā.
(74)
Pirmajā posmā, pamatojoties uz Spānijā 2006. gada decembrī piemērojamo atsauces likmi 4,36 % apmērā, tika noteikta līdzīgam aizdevumam piemērojamā procentu likme, kā norādīts Komisijas Paziņojumā par atsauces likmi (41).
(75)
Otrajā posmā, pamatojoties uz 1997. gada Komisijas paziņojumu par atsauces likmes un diskonta likmes noteikšanas metodi (42) (turpmāk “1997. gada Komisijas paziņojums”, kurš bija spēkā laikā, kad tika noslēgts Līgums par zemi), šai atsauces likmei netika pievienotas papildu vajadzības, lai atspoguļotu Habidite kredītriska profilu. Saskaņā ar 1997. gada Komisijas paziņojumu tika uzskatīts, ka atsauces likmes atspoguļo to procentu likmju vidējo līmeni, kurus iekasē dažādās dalībvalstīs par vidēja un ilgtermiņa aizdevumiem (5-10 gadi), kas nodrošināti ar standarta garantijām. Šis vispārējais princips netika īpaši grozīts ar Padomes Regulu (EK) Nr. 794/2004 (43). Tā kā tiešas informācijas par Habidite vai el Grupo AFER kredītriska reitingu tajā laikā nav, Komisija uzskata, ka var pieņemt, ka tajā laikā Habidite kvalificējās kā parasts uzņēmums ar parastu nodrošinājuma līmeni. Gan la Diputación, gan Habidite piekrita tam, ka tajā laikā Habidite un el Grupo AFER netika uzskatīti par grūtībās nonākušiem uzņēmumiem Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 9., 10. un 11. punkta izpratnē (skatīt iepriekš 52. apsvērumu).
(76)
Trešajā posmā šajā atlīdzināšanas pasākumā iesaistītais atbalsta bruto dotācijas ekvivalents tika koriģēts, lai ņemtu vērā uzņēmumu ienākuma nodokli, kurš saņēmējam būtu jāmaksā un kurš tajā laikā Spānijā bija 35 %.
(77)
Pamatojoties uz elementiem 74.-76. apsvērumā, turpmākajā tabulā noteikts šā subsidētā aizdevuma NDE:
Aizdevuma summa
100 %
Aizdevuma termiņš
7 gadi
Atlīdzināšanas labvēlības periods
4 gadi
Atsauces likme
4,36 %
Starpība/papildinājumi
0
Kopējā piemērojamā procentu likme
4,36 %
Atbalsta bruto dotācijas ekvivalents
20,33 %
Uzņēmumu ienākuma nodoklis
35 %
Neto dotācijas ekvivalents (pēc nodokļiem)
13,21 %
(78)
Komisija arī norāda, ka iesaistītās personas apstrīd faktiskās izmaksas par zemes iegādi šim projektam, par kurām, lai noteiktu atbalsta summu, tiktu piemērots NDE. Kā norādīts iepriekš 30. apsvērumā, la Diputación apgalvo, ka līdz 2009. gada septembrim BIZKAILUR bija samaksājis 4,7 miljonus euro, lai iegādātos 205 000 m2 zemes, un tas lēsa, ka būtu jāiegulda vēl 2,6 miljoni euro, lai iegādātos pārējos 95 000 m2, kas vajadzīgi šim projektam. Habidite, no otras puses, apgalvo, ka BIZKAILUR nebija jāiegādājas šāda liela platība projektam, jo Līgumā par zemi tam paredzēti kopumā tikai 101 403 m2 (skatīt iepriekš 47. apsvērumu).
(79)
Attiecībā uz šo strīdu Komisija norāda, pirmkārt, ka saskaņā ar Līguma par zemi 1. panta ii) punkta specifisko formulējumu projektam paredzētajai platībai būtu jābūt “vismaz” kopumā 101 403 m2. Otrkārt, pamatojoties uz pušu sniegto informāciju oficiālās izmeklēšanas procedūras laikā, Komisija nevar sniegt pamatotu viedokli šajā jautājumā. Tomēr, tā kā Līgumā par zemi ietvertais atbalsts netika izmaksāts un nav jāveic tā atgūšana, jautājums par precīzu cenu, kuru Habidite būtu jāatmaksā par zemes iegādi, var palikt neatbildēts. Šajā lēmumā pietiek ar to, ka tiek noteikts atbalsta elements, kurš radies saistībā ar Līgumā par zemi paredzētajiem atmaksas noteikumiem.
(80)
Tādējādi šis atbalsta komponents ir noteikts 13,21 % apmērā no izmaksām, kas jāatmaksā BIZKAILUR par Habidite projektam vajadzīgās zemes iegādi saskaņā ar Līguma par zemi otrās daļas 1. panta ii) punktā minētajiem noteikumiem. Tādējādi noteiktā summa atbilst procentiem, kurus BIZKAILUR nesaņēma, bet kurus būtu iekasējis tirgus dalībnieks par aizņēmumu uz septiņiem gadiem, ar četru gadu labvēlības periodu un četrām vienādām ikgadējas atmaksājamās summas daļām (katra 25 % apmērā no atmaksātās summas). Par pamatu šā atbalsta komponenta aprēķinam tiek izmantotas faktiskās izmaksas, kuras būtu radušās BIZKAILUR par Līguma par zemi otrās daļas 1. panta ii) punktā minētās zemes iegādi.
(81)
Līdzīgi apsvērumi jāizdara attiecībā uz citu Līgumā par zemi minēto atbalsta komponentu, t. i., izmaksām par zemes pielāgošanu rūpniecības vajadzībām, kuras saskaņā ar Līgumu par zemi nebija jāatmaksā BIZKAILUR (šajā saistībā skatīt 69. un 70. apsvērumu). Arī šajā jautājumā iesaistītās personas nav vienisprātis par summām. Saskaņā ar la Diputación sniegto informāciju 2009. gada martā šīs izmaksas tika lēstas 28,5 miljonu euro apmērā (skatīt 30. apsvērumu). Tomēr Habidite uzskata, ka šī aplēse ir pārspīlēta (skatīt 47. apsvērumu) daļēji tāpēc, ka BIZKAILUR iegādājās vairāk zemes, nekā šim projektam bija vajadzīgs saskaņā ar Līgumu par zemi, un daļēji tāpēc, ka tas izmantoja daļu no projekta vajadzībām jau iegādātās zemes citiem mērķiem, piemēram, atkritumu apglabāšanai.
(82)
Vēlreiz, ņemot vērā, ka atbalsts netika izmaksāts un nav jāveic tā atgūšana, šā lēmuma nolūkā ir pietiekami, ka tiek noteikts šis atbalsta komponents Līgumā par zemi: tas ietver kopējās izmaksas, kuras BIZKAILUR būtu radušās par projektam paredzētā zemes gabala pielāgošanu rūpniecības vajadzībām saskaņā ar Līguma par zemi otrās daļas 1. panta iii) punktu, t. i., izmaksas, kuras saskaņā ar līguma otrās daļas 1. panta vi) punkta formulējumu Habidite nav jāatmaksā BIZKAILUR.
(83)
Komisija arī secina, ka 68.-77. apsvērumā minētā priekšrocība, kas sastāv no diviem 80. un 82. apsvērumā aprakstītajiem komponentiem, jāuzskata par selektīvu, ciktāl, pamatojoties uz Līgumu par zemi, tā būtu jāpiešķir vienam konkrētam saņēmējam, proti, Habidite un el Grupo AFER, kuriem tā pienākas.
(84)
Kā norādīts 43. apsvērumā, Habidite apgalvo, ka paziņotie līgumi neizkropļo konkurenci, jo a) attiecīgais tirgus ietver tikai “saliekamo moduļu ražošanu, pārdošanu un iznomāšanu”, un b) Habidite saliekamo moduļu unikalitāte nozīmē, ka uzņēmumam nav konkurentu.
(85)
Komisija nevar apstiprināt Habidite izvirzītos argumentus. Pat tad, ja Habidite saliekamos moduļus varētu uzskatīt par vienīgo ražojumu tā īpašību dēļ, šajā gadījumā attiecīgā ražojuma tirgus jānosaka plašākā nozīmē kā māju būvniecības un pārdošanas tirgus, kas ietver gan tādas mājas, kuras tiek pārdotas brīvajā tirgū, gan tādas mājas, kuras tiek pārdotas regulētā tirgus segmentā (sociālie mājokļi).
(86)
Habidite apgalvo, ka to māju cenas, kuras tiktu pārdotas BIZKAILUR, var salīdzināt ar to māju cenām, kuras pārdod brīvajā tirgū vai kuras pārdod kā aizsargāta vai daļēji aizsargāta režīma mājas. Fakts, ka BIZKAILUR slēdza līgumus arī ar citiem būvuzņēmējiem, ne tikai ar Habidite, par citām mājām, kuras paredzētas pārdošanai kā daļēji aizsargāta režīma mājas, liecina, ka tajā laikā citi būvuzņēmēji konkurēja ar Habidite attiecībā uz to, kurš būvēs BIZKAILUR mājas, lai pārdotu tās kā aizsargāta vai daļēji aizsargāta režīma mājas.
(87)
Turklāt uzņēmējdarbības plānā (kas datēts ar 2008. gada novembri, 10.-12. lpp.), ko Basku valdībai iesniedza kopā ar pieteikumu 2008. gada reģionālā atbalsta saņemšanai, Habidite norādīja, ka tas konkurēja ar tradicionālo māju būvuzņēmējiem vairākos Spānijas reģionālajos tirgos, kuros tas plānoja pārdot savus ražojumus (tostarp Basku zemē, Navarrā, Kantabrijā, Larjohā, Madridē un Katalonijā, kā arī mazākā mērā dažos citos Spānijas comunidades autónomas). Tiek lēsts, ka Habidite kopējā tirgus daļa Spānijas tirgū (brīvajā tirgū un sociālo mājokļu projektos) palielinātos no 0,4 % 2011. gadā līdz 1 % laikposmā no 2012. gada līdz 2016. gadam. Piemēram, Habidite lēsa, ka 2011. gadā kopējais visā Spānijas tirgū pārdoto māju skaits varētu būt aptuveni 320 000 mājas, tādējādi, ja tas saražotu 1 403 mājas 2011. gadā, tā tirgus daļa būtu 0,4 %. Attiecībā uz tirgu Basku zemē Habidite lēsa, ka tā tirgus daļa 2011. gadā būs 0,5 % un līdz pat 2,8 %, sākot no 2014. gada, pieņemot, ka kopējais gada pieprasījums pēc mājokļiem šajā reģionā varētu būt 8 000 māju laikposmā no 2011. gada līdz 2016. gadam.
(88)
Saskaņā ar iedibināto judikatūru atbalsts ir jāuzskata par konkurences izkropļojumu, ja tas stiprina saņēmēja uzņēmuma finansiālo stāvokli un sniedz priekšrocības salīdzinājumā ar tiem konkurentiem, kuri nesaņem atbalstu (44). Ņemot vērā šo principu un iepriekš minētos apsvērumus, jāsecina, ka atbalstam, kas tika piešķirts Habidite un el Grupo AFER saskaņā ar Līgumu par zemi, būtu bijusi kropļojoša ietekme uz konkurenci, jo tas būtu ļāvis Habidite samazināt ieguldījumu izmaksas, kuras būtu sedzis parasts uzņēmums, un tādējādi saņemt priekšrocību konkurencē ar faktiskajiem un potenciālajiem konkurentiem.
(89)
Tādā pašā veidā, kā norādīts 84.-87. apsvērumā, nevar apstiprināt Habidite izvirzīto argumentu, ka attiecīgais ģeogrāfiskais tirgus ir uzskatāms tikai par vietējo vai reģionālo tirgu, jo īpaši attiecībā uz saliekamajām mājām, kuru transporta izmaksas izslēdz konkurences iespējamību lielākos attālumos. Ņemot vērā to, ka Basku zeme ir ģeogrāfiski tuvu citām dalībvalstīm un jūrai, papildu transporta izmaksām varētu nebūt noteicoša nozīme attiecībā uz iespējamo Habidite konkurences darbības ierobežošanu šajā comunidad autónoma. Pretēji tam, transporta izmaksas varētu nekļūt par šķērsli attiecībā uz Habidite vēlmi konkurēt māju būvniecības nozarē tuvākajās dalībvalstīs.
(90)
Saskaņā ar to pašu judikatūru, kas tika norādīta 88. apsvērumā, ja valsts atbalsts stiprina uzņēmuma finansiālo stāvokli salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kuri konkurē Savienības iekšējā tirgū, tiek uzskatīts, ka šis atbalsts vājina šo tirdzniecību. Šāds atbalsts var ietekmēt Savienības iekšējo tirdzniecību pat tad, ja tā saņēmējs uzņēmums nepiedalās pārrobežu darījumos (45).
(91)
Pamatojoties uz 89. un 90. apsvērumā minētajiem apsvērumiem, Komisija secina, ka Līgumā par zemi ietvertais atbalsts iespējami būtu ietekmējis tirdzniecību starp dalībvalstīm.
VII.1.2 2. pasākums: Līgums par mājām
(92)
64.-67. apsvērumā, 84.-88. apsvērumā un 89. un 90. apsvērumā minētie apsvērumi par tādiem kritērijiem kā valsts līdzekļu izmantošana un attiecināmība uz valsti, konkurences kropļojums un ietekme uz ES iekšējo tirdzniecību, kurus izmanto valsts atbalsta noteikšanai, tiek piemēroti arī mutatis mutandis Līgumam par mājām. Tāpēc 93.-96. apsvērumā tiek pārbaudīts tikai selektīvās priekšrocības kritērijs.
(93)
Kā skaidrots 45. apsvērumā, Habidite apgalvo, ka ar Līgumu par mājām tam netiek piešķirta priekšrocība, jo būtībā BIZKAILUR samaksātās cenas par 1 500 mājām, kuras Habidite plānoja uzbūvēt saskaņā ar šo līgumu, būtu faktiski zemākas par tirgus līmeni.
(94)
Pirmkārt, Habidite apgalvo, ka 1 500 mājas, kuras Habidite bija jāpiegādā saskaņā ar šo līgumu, BIZKAILUR būtu pārdevis kā daļēji aizsargāta režīma mājas (kā viviendas tasadas) par piemērojamos reģionālajos tiesību aktos noteikto maksimālo cenu, kas ir ar 1,7 pareizināta Basku valdības 2004. gada 1. augusta rīkojumā noteiktā cena, kura tiek secīgi indeksēta, pamatojoties uz patēriņa cenu indeksu (IPC), ko nosaka Spānijas Valsts statistikas institūts (šajā saistībā skatīt 17. un 18. apsvērumu). Tādējādi vidējā BIZKAILUR saņemtā cena par 1 500 mājām bija 2 010,19 EUR/m2, kas ir zemāka par to māju vidējo cenu, kuras tika brīvi pārdotas tirgū Biskajas provincē 2007. gadā, t. i., 2 921,9 EUR/m2. Turklāt Habidite būtu saņēmis tikai 83 % un attiecīgi 83,30 % (par 750 mājām, kuru platība nepārsniedz 75 m2) no 2 010,19 EUR/m2, ko saņemtu BIZKAILUR, pārdodot šīs mājas kā daļēji aizsargāta režīma mājas.
(95)
Otrkārt, Habidite apgalvo, ka cena, kuru Habidite būtu saņēmis no BIZKAILUR par 1 500 mājām saskaņā ar Līgumu par mājām, bija salīdzināma ar cenām, kuras saņēma citi būvniecības uzņēmumi, kas noslēdza ar BIZKAILUR līdzīgus līgumus šajā laikposmā (piemēri sniegti 45. apsvērumā).
(96)
Visbeidzot, Habidite arī apgalvo, ka saskaņā ar Likumdošanas dekrētu Nr. 78/1986 un 31. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvā 2004/18/EK par publisko iepirkumu (46) šādus līgumus drīkst noslēgt arī tieši, t. i., neizsludinot atklātu konkursu, ja to var pamatot ar projekta tehnisko raksturu vai ekskluzīvu tiesību aizsardzību.
(97)
Pēc Habidite sniegtās informācijas un argumentu novērtēšanas Komisija 98.-107. apsvērumā ir veikusi šādus novērojumus.
(98)
Pirmkārt, jānorāda, ka informācija par vidējām cenām, kuras saņēma citi būvniecības uzņēmumi, kas ar BIZKAILUR bija noslēguši līdzīgus līgumus, tiek pamatota tikai uz presē publicētajiem datiem. Komisija par šo aspektu nesaņēma informāciju tieši no la Diputación, piemēram, BIZKAILUR un citu būvniecības uzņēmumu noslēgto līdzīgo līgumu kopiju veidā. Jebkurā gadījumā gan Habidite, gan la Diputación iesniegtās cenu aplēses attiecas uz 2006. un 2007. gadu, lai gan saskaņā ar A panta c) punktu Līgumā par mājām un saskaņā ar Habidite uzņēmējdarbības plānu, kurš kļuva publiski pieejams 2009. gadā, 1 500 mājas būtu jāpiegādā BIZKAILUR laikposmā no 2009. gada līdz 2011. gadam.
(99)
Pat ja tiktu apstiprināts, ka, pamatojoties uz šo līgumu, Habidite saņemtās cenas par 1 500 mājām no BIZKAILUR bija salīdzināmas ar tām cenām, kuras no BIZKAILUR saņēma citi būvniecības uzņēmumi, pamatojoties uz līdzīgiem līgumiem, un ka tās bija jebkurā gadījumā zemākas par šādu māju cenām brīvajā tirgū, ar šo argumentu nepietiek, lai Komisija secinātu, ka Habidite nesaņēma priekšrocību saskaņā ar šo līgumu. Kā norādīts arī lēmumā par procedūras uzsākšanu (47), priekšrocība, kuru Habidite saņēma saskaņā ar šo līgumu, galvenokārt radās tāpēc, ka līgumā bija paredzētas garantijas attiecībā uz ievērojamas daļas sākotnējās produkcijas pārdošanu, tādējādi būtiski samazinot risku, kas raksturīgs jauniem ieguldījumu projektiem un kas parasti ir ievērojami augstāks, sākot ražot jaunu ražojumu, piemēram, Habidite moduļus.
(100)
Tas ir vispārzināms fakts, ka Spānijas būvniecības tirgū konkurence bija un joprojām ir ļoti liela. Tas, ka BIZKAILUR noslēdza līgumu par 1 500 māju iegādi no Habidite, rada ievērojamu priekšrocību Habidite attiecībā pret konkurentiem, pat ja tiek ņemts vērā tikai tādu māju būvniecības pieprasījums, kuras tiek pārdotas kā aizsargāta un daļēji aizsargāta režīma mājas.
(101)
Fakts, ka saskaņā ar Foral plānu (skatīt 19. apsvērumu), kā to norādīja la Diputación, BIZKAILUR bija jānodrošina kopā 3 000 māju, lai tās pārdotu kā aizsargāta režīma mājas laikposmā no 2004. gada līdz 2007. gadam, liecina, ka māju skaits, par kuru tika noslēgts līgums ar Habidite, bija ievērojams. Taisnība, ka Foral plāns aptver laikposmu no 2004. gada līdz 2007. gadam, lai gan 1 500 mājas, par kurām BIZKAILUR noslēdza līgumu ar Habidite, būtu jāpiegādā tikai laikposmā no 2009. gada līdz 2011. gadam (saskaņā ar uzņēmuma uzņēmējdarbības plānu, kurš kļuva publiski pieejams 2009. gadā). Tomēr tajā tiek norādīts kopējais to māju skaits, kuras BIZKAILUR plānoja pārdot kā aizsargāta režīma mājas laikā, kad tika noslēgts Līgums par mājām.
(102)
Šis elements jānovērtē, ņemot vērā attiecību starp māju skaitu, par kurām līgumu noslēdza la Diputación un BIZKAILUR, un māju kopskaitu, kuras attiecīgajā periodā plānoja saražot Habidite. Saskaņā ar uzņēmējdarbības plānu, kurš kļuva pieejams 2009. gadā, Habidite lēsa, ka visu 2009. gada produkciju, t. i., 433 mājas, iegādāsies tikai BIZKAILUR. BIZKAILUR 2010. gadā būtu iegādājies 670 mājas, bet Habidite kopprodukcija būtu bijusi 1 113 mājas. BIZKAILUR 2011. gadā būtu iegādājies 342 mājas, savukārt Habidite kopprodukcija būtu bijusi 3 151 mājas. Tādējādi tiek norādīts, ka laikā, kad tika noslēgts Līgums par mājām, Habidite lēsa, ka la Diputación un BIZKAILUR iegādāsies ievērojamu daļu no divu pirmo ražošanas gadu laikā saražotās produkcijas (2009. un 2010. gadā) Habdite rūpnīcā Alonsotegi ciematā. Tādējādi tiek pamatots secinājums, ka Līgums par mājām ievērojami samazināja risku, kurš raksturīgs jauniem ieguldījumu projektiem, jo īpaši attiecībā uz jaunu ražojumu laišanu tirgū (Habidite moduļi).
(103)
Turpmāka norāde uz to, ka ar šo līgumu varētu ievērojami mazināt Habidite risku attiecībā uz ražojuma pārdošanu tirgū, ir atrodama Habidite uzņēmējdarbības plānā (datēts ar 2008. gada novembri), kuru iesniedza, lai saņemtu 2008. gada reģionālo atbalstu. Šajā uzņēmējdarbības plānā Habidite lēsa, ka kopējais pieprasījums pēc mājām laikposmā no 2011. gada līdz 2016. gadam visā Basku zemes regulētajā tirgu varētu būt aptuveni 8 000 māju gadā. Šajā pašā uzņēmējdarbības plānā norādīts, ka Habidite plāno pārdot mājas gan Basku zemē, gan citos Spānijas reģionos, priekšroku dodot tirgus regulētajam segmentam (sociāliem mājokļiem). Habidite 2011. gadā plānoja no kopā saražotajām 1 403 mājām Spānijas regulētajā tirgū pārdot 289 mājas. Tas liecina, ka pēc Līguma par mājām termiņa beigām (jo la Diputación un BIZKAILUR pasūtītās mājas bija jāpiegādā ne vēlāk kā līdz 2011. gada maijam) Habidite cerēja pārdot regulētajā tirgū gada kopprodukcijas daļu, t. i., 289 mājas no kopā saražotajām 1 403 mājām, kas bija ievērojami zemāka nekā tā pati attiecība Habidite rūpnīcas Alonsotegi ciematā pirmajos trīs darbības gados, kuru laikā bija spēkā Līgums par mājām.
(104)
Vēl viens būtisks aspekts ir faktiskais pieprasījums pēc sociālajiem mājokļiem Biskajas provincē, kuru apmierināja BIZKAILUR, izmantojot Līgumu par mājām. Ne la Diputación, ne Habidite nesniedza konkrētus pierādījumus attiecībā uz faktisko pieprasījumu pēc sociālajiem mājokļiem, kuru būtu jāapmierina BIZKAILUR, izmantojot ar Habidite noslēgto Līgumu par mājām saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem. Kā jau norādīts 98. apsvērumā, 1 500 mājas, kas paredzētas šajā līgumā, bija jāpiegādā laikposmā no 2009. gada līdz 2011. gadam. Turklāt la Diputación neapgalvoja, ka līgums tika noslēgts, lai sniegtu tādu vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu kā sociālie mājokļi. Jānorāda, ka Līgums par mājām tika noslēgts, neizsludinot atklātu konkursu, kaut arī saskaņā ar Habidite sniegto informāciju, atsaucoties uz līdzīgiem līgumiem, kurus BIZKAILUR noslēdza ar citiem būvniecības uzņēmumiem, šķiet, ka BIZKAILUR būtu jāizsludina atklāts konkurss par šādu līgumu.
(105)
No šāda viedokļa nevar pieņemt Habidite izvirzīto argumentu (skatīt 96. apsvērumu), ka šā projekta specifiskais tehniskais raksturs ļāva slēgt tiešus līgumus, neizsludinot atklātu konkursu. Pirmkārt, Habidite piesauktie noteikumi nepalīdz risināt tādas situācijas kā esošā, kad specifiskais projekta raksturs ir saistīts ar jauna ražojuma laišanu tirgū. Līguma par mājām mērķis bija māju iegāde, kuras pēc tam pārdot kā daļēji aizsargāta režīma mājas nelabvēlīgā situācijā esošiem pilsoņiem. Šādu māju būvēšanas tehnoloģijai nav nozīmes, un mājas, kuras būvē no saliekamiem moduļiem, tieši konkurēja ar mājām, kuras tiek būvētas saskaņā ar tradicionālām metodēm. Otrkārt, 2009. gada janvāra ziņojumā (48) Basku Revīzijas palāta (Tribunal Vasco de Cuentas Públicas), pievēršot uzmanību publiskiem līgumiem, kas noslēgti, pārkāpjot pārredzamības un piedāvājumu konkursu principus, pauda šaubas par Līguma par zemi un Līguma par mājām likumību.
(106)
Saskaņā ar nolēmumu P&O Ferries lietā (49) fakts, ka valsts iestāde iegādājas preces atbilstīgi tirgus cenas noteikumiem, nav pats par sevi pietiekams, lai ļautu secināt, ka tie ir nesaistītu pušu darījumi, ja valstij šīs preces faktiski nav vajadzīgas, jo īpaši tad, ja līgums par šādām precēm noslēgts, neizsludinot atklātu konkursu. Šajā gadījumā informācijas trūkums par to, vai pastāvēja reāla vajadzība BIZKAILUR pārdot 1 500 līgumā minētās mājas kā daļēji aizsargāta režīma mājas laikposmā no 2009. gada līdz 2011. gadam, un atklāta konkursa neizsludināšana ir norādes, ka darījums netika veikts saskaņā ar tirgus noteikumiem.
(107)
Ņemot vērā 97.-106. apsvērumā minētos apsvērumus, Komisija secina, ka Līgumu par mājām nevar uzskatīt par parastu tirgus darbību. Gluži pretēji, līgumā ir paredzēta priekšrocība Habidite un el Grupo AFER, mazinot risku, kas rastos, pārdodot produkciju saskaņā ar tirgus noteikumiem un tieši konkurējot ar citiem būvuzņēmējiem. Atbalsta elements tiek definēts kā peļņa, kuru Habidite būtu saņēmis, pārdodot 1 500 mājas la Diputación un BIZKAILUR saskaņā ar Līgumā par mājām minētajiem noteikumiem, proti, kā starpība starp cenu, kuru saņemtu no BIZKAILUR par 1 500 māju pārdošanu saskaņā ar cenām, kas noteiktas Līguma par mājām A panta e) punktā, un Habidite ražošanas izmaksām par 1 500 mājām. Priekšrocība ir selektīva un saskaņā ar Līgumu par mājām radīta tieši Habidite un el Grupo AFER vajadzībām.
VII.1.3 Sākotnējie secinājumi
(108)
Pamatojoties uz 64.-90. apsvērumu un 92.-106. apsvērumu un neskarot jebkurus turpmākos konstatējumus attiecībā uz saderību ar ES publiskā iepirkuma tiesību aktiem, jāsecina, ka gan Līgums par zemi, gan Līgums par mājām ir uzskatāms par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.
(109)
Līguma par zemi gadījumā valsts atbalsts ietver divus komponentus:
a)
nesaņemtos procentus par aizdevumu, kuru veido kopējās izmaksas, kas BIZKAILUR radās par zemes iegādi Habidite projektam, un kurš būtu piešķirts kā bezprocentu aizdevums uz septiņiem gadiem ar četru gadu labvēlības periodu. Nesaņemtie procenti veido NDE 13,41 % apmērā no zemes iegādes izmaksām, kuras sedza BIZKAILUR, pamatojoties uz Līguma par zemi otrās daļas 1. panta ii) punktu;
b)
kopējās izmaksas, kas BIZKAILUR būtu radušās par attiecīgā zemes gabala pielāgošanu rūpniecības vajadzībām, kura platība ir vismaz 101 430 m2, kā noteikts Līguma par zemi otrās daļas 1. panta iii) punktā.
(110)
Līguma par mājām gadījumā atbalsta elementu veido peļņa, kuru Habidite būtu ieguvis no 1 500 māju pārdošanas saskaņā ar šo līgumu, proti, starpība starp cenu, kas par 1 500 mājām noteikta Līguma par mājām A panta e) punktā, un ražošanas izmaksām, kuras Habidite radās, ražojot 1 500 mājas.
VII.2. Saderība
(111)
Komisija 2009. gada 2. decembra lēmumā par procedūras uzsākšanu pauda šaubas, ka Līgumā par zemi un Līgumā par mājām ietverto atbalstu varētu uzskatīt par saderīgu ar LESD saskaņā ar attiecīgajiem tiesību aktiem, kurus piemēroja novērtēšanas laikā, atsaucoties uz sākotnējo pagaidu shēmu (50), 2004. gada Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm, Kopienas Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnēm 2007.-2013. gadam (51) un 2008. gada Vispārējo grupu atbrīvojuma regulu (52).
(112)
Tomēr, kā norādīts 60.-62. apsvērumā, Līgumā par zemi un Līgumā par mājām piešķirtais atbalsts bija piešķirts nelikumīgi (t. i., pirms paziņošanas Komisijai) 2006. gada 15. decembrī. Tāpēc tā saderība jānovērtē, pamatojoties uz valsts atbalsta noteikumiem, kuri bija spēkā tā piešķiršanas laikā.
(113)
Raugoties no šīs pagaidu perspektīvas, saskaņā ar Līgumu par zemi un Līgumu par mājām piešķirtā atbalsta saderību nevar pārbaudīt, ņemot vērā speciālus tiesību aktus, kurus piemēro saistībā ar krīzi un kas tika pieņemti un stājās spēkā pēc tam.
(114)
Arī saskaņā ar la Diputación sniegto informāciju 2006. gada 15. decembrīHabidite un el Grupo AFER nebija uzskatāmi par grūtībās nonākušiem uzņēmumiem 2004. gada Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 9., 10. un 11. punkta izpratnē. Tāpēc tie nebija atbilstīgi glābšanas vai pārstrukturēšanas atbalsta saņemšanai laikā, kad tika noslēgts Līgums par zemi un Līgums par mājām.
(115)
Līgums par zemi un Līgums par mājām tika noslēgts 2006. gada 15. decembrī, lai atbalstītu ieguldījumu projektu Alonsotegi ciematā, kas atradās Gran Bilbao comarca, kurš tajā laikā bija atbalstāms reģions LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē (53). Tāpēc jāpārbauda, vai atbilstīgi Līgumam par zemi un Līgumam par mājām piešķirtais atbalsts var būt saderīgs ar LESD saskaņā ar reģionālajam atbalstam piemērojamiem tiesību aktiem 2006. gada 15. decembrī - proti, ar 1998. gada pamatnostādnēm par valstu reģionālo atbalstu (54) (turpmāk “1998. gada pamatnostādnes”) un 2002. gada lielu ieguldījumu projektu reģionālā atbalsta daudznozaru pamatprincipu (55) (turpmāk “2002. gada pamatprincips”), kā arī LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu.
(116)
Lai reģionālo ieguldījumu atbalstu uzskatītu par saderīgu ar iekšējo tirgu, tam jāatbilst vairākiem standarta saderības kritērijiem, kuri laikā, kad tika noslēgts Līgums par zemi (2006. gada 15. decembrī), bija paredzēti 1998. gada pamatnostādnēs. Proti, ar atbalstu būtu jāveic ieguldījums reģionālajā attīstībā un jāatbalsta sākotnējais ieguldījumu projekts, kura īstenošanu sāk tikai pēc tam, kad atbalsta saņēmējs ir iesniedzis pieteikumu atbalsta saņemšanai (stimulējoša ietekme), ieguldījuma projekts būtu jāfinansē pašam saņēmējam vismaz 25 % apmērā, un ieguldījumu projekts būtu jāpiesaista atbalstāmam reģionam, kur tam jānotiek vismaz piecus gadus. Turklāt pie attaisnotiem izdevumiem, kuri jāņem vērā, piešķirot atbalstu, var pieskaitīt tikai konkrētas attaisnotās izmaksas, un atbalstu nedrīkst apvienot ar citu atbalstu, pārsniedzot piemērojamā reģionālā atbalsta maksimālo summu.
(117)
Saskaņā ar 2. punktu 1998. gada pamatnostādnēs ad hoc reģionālais atbalsts, kurš piešķirts atsevišķam uzņēmumam vai no kura gūst labumu atsevišķa darbības nozare, parasti netiek uzskatīts par saderīgu ar Līgumu, jo tā kropļojošā ietekme principā pārsniedz tā pozitīvo ietekmi uz reģionālo attīstību. Turklāt ad hoc atbalsts grūtībās nonākušiem uzņēmumiem bija aizliegts.
(118)
Spānijas iestādes nepaziņoja par atbalstu, ko piešķīra Habidite saskaņā ar Līgumu par zemi, jo uzskatīja to par atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar apstiprinātu reģionālo shēmu. Šis atbalsts kvalificējas drīzāk kā ad hoc pasākums, no kura labumu gūst tikai Habidite un el Grupo AFER, kā arī netieši - būvniecības nozare.
(119)
Tomēr saskaņā ar to pašu 2. punktu 1998. gada pamatnostādnēs šāds ad hoc atbalsts, kas dod labumu atsevišķai nozarei un uzņēmumam, var izņēmuma kārtā tikt pasludināts par saderīgu ar LESD, ja var pierādīt, ka tas dod ievērojamu ieguldījumu reģionālajā attīstībā, pārsniedzot kropļojošo ietekmi uz Savienības iekšējo tirdzniecību un konkurenci. Lai gan Spānijas iestādes nav izvirzījušas argumentus par šo aspektu, Komisija tomēr pēc savas iniciatīvas pārbauda, pamatojoties uz tās rīcībā esošo informāciju, vai šādas atkāpes nosacījumi ir izpildīti attiecībā uz atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Līgumu par zemi.
(120)
Bija paredzēts, ka ar Līgumu par zemi atbalstīs jaunu ieguldījumu projektu, t. i., jaunu Habidite rūpnīcu Alonsotegi ciematā. Tajā laikā tika lēsts, ka ar projektu radīs 1 100 tiešas darbavietas atbalstāmajā teritorijā un - ļoti iespējams - arī nozīmīgu skaitu netiešu darbavietu tajā pašā reģionā. Šo elementu apstiprina fakts, ka saskaņā ar paralēli noslēgto Līgumu par mājām jaunais ieguldījumu projekts būtu arī devis ieguldījumu reģionālās politikas mērķu sasniegšanā, proti, nodrošinot sociālos mājokļus nelabvēlīgā situācijā esošiem pilsoņiem Biskajas provincē. Turklāt ne Habidite, ne el Grupo AFER nebija uzskatāmi par grūtībās nonākušiem uzņēmumiem Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādņu 9., 10. un 11. punkta izpratnē laikā, kad tika parakstīts Līgums par zemi un Līgums par mājām (skatīt 9. apsvērumu). Tāpēc Komisija secina, ka izņēmuma nosacījumi, kas paredzēti 2. punkta pēdējā apakšpunktā 1998. gada pamatnostādnēs, Līguma par zemi gadījumā ir izpildīti.
(121)
Saskaņā ar 4.4. punktu 1998. gada pamatnostādnēs reģionālā atbalsta mērķis ir piešķirt atbalstu tikai sākotnējam ieguldījumam, kas noteikts kā ieguldījums pamatlīdzekļos, lai izveidotu jaunu uzņēmumu, paplašinātu esošo uzņēmumu vai sāktu darbību, kas saistīta ar būtiskām pārmaiņām esošā uzņēmuma ražošanas procesā. Saskaņā ar Līgumu par zemi piešķirtais atbalsts atbilst šai definīcijai, jo atbalsts tika piešķirts, lai atbalstītu jauna ieguldījumu projekta izveidi Alonsotegi ciematā.
(122)
Saskaņā ar 4.5. punktu 1998. gada pamatnostādnēs atbalsts sākotnējam ieguldījumam jāpiešķir, lai segtu tikai attaisnotās ieguldījumu izmaksas, un maksimālā reģionālā atbalsta summa tiek izteikta kā procentuālā attiecība no attaisnotām ieguldījumu izmaksām. Saskaņā ar 4.5. un 4.6. punktu 1998. gada pamatnostādnēs jaunā ieguldījumu projekta kategorija “attaisnotās izmaksas” ietver zemi, ēkas un iekārtas/mehānismus, kā arī dažas nemateriālu ieguldījumu kategorijas (patentus, licences, zinātību), nepārsniedzot 25 % no standarta bāzes lielu uzņēmumu gadījumā.
(123)
Tāpēc sākumā jānosaka Habidite projekta attaisnotās izmaksas Alonsotegi ciematā, sākot no 2006. gada 15. decembra.
(124)
Tā kā Līgumā par zemi ietvertais atbalsts netika piešķirts, pamatojoties uz iepriekš iesniegtu pieteikumu atbalsta saņemšanai, saņēmējs tajā laikā neiesniedza informāciju, kas vajadzīga attaisnoto izdevumu noteikšanai jaunā ieguldījumu projektā reģionālā atbalsta gadījumos. La Diputación pieejamā informācija attiecībā uz attaisnotiem izdevumiem tika norādīta iepriekš 12. apsvērumā šādi:
Zeme
4,8 miljoni euro
Ražošanas ēka
22,5 miljoni euro
Zemes pielāgošana (urbanización)
4,04 miljoni euro
Iekārtas
24,0 miljoni euro
Kopā
55,34 miljoni euro
(125)
Šeit norādītās izdevumu kategorijas var uzskatīt par “attaisnotiem izdevumiem” 1998. gada pamatnostādņu 4.5. punkta izpratnē. Turklāt, tā kā Līgumā par zemi ietvertais atbalsts tika tieši saistīts ar zemes iegādi un pielāgošanu rūpniecības vajadzībām jaunajam ieguldījumu projektam, tas atbilst prasībai, kas izriet no 4.5. punkta 1998. gada pamatnostādnēs.
(126)
Saskaņā ar 4.10. punktu 1998. gada pamatnostādnēs atbalsts sākotnējam ieguldījumam būtu jāpiešķir tikai tad, ja attiecīgais ieguldījums tiek piesaistīts vismaz piecus gadus. Lai gan šis nosacījums netiek piemērots Habidite saistībā ar Līgumu par zemi, tomēr jānorāda, ka Līgumā par atbalstu mācībām (kā aprakstīts iepriekš 39. apsvērumā), kas arī paralēli tika noslēgts 2006. gada 15. decembrī attiecībā uz to pašu ieguldījumu projektu, Habidite bija apņēmies saglabāt 1 100 darbavietas vismaz piecus gadus. Tāpēc Komisija secina, ka arī 4.10. punkts 1998. gada pamatnostādnēs ir ievērots.
(127)
Tā kā nav informācijas par plānotajām algas izmaksām 1100 darba ņēmējiem Habidite rūpnīcā Alonsotegi ciematā, Komisija nevar veikt pamatotu novērtējumu par Līgumā par zemi piešķirtā atbalsta iespējamo saderību ar 4.11. un 4.17. punktu 1998. gada pamatnostādnēs attiecībā uz darbavietu radīšanu. Tomēr, tā kā atbalsts Līgumā par zemi tika saistīts ar zemes iegādi, kas ir attaisnoti izdevumi, novērtējums saskaņā ar 4.11. un 4.17. punktu 1998. gada pamatnostādnēs nav jāveic.
(128)
Pirms Līguma par zemi parakstīšanas Habidite ieguldījumu projekts nebija saņēmis nevienu citu ieguldījumu atbalstu, kurš būtu jāņem vērā, lai novērtētu kumulatīvo ietekmi saskaņā ar 4.18. punktu 1998. gada pamatnostādnēs.
(129)
4.2. punktā 1998. gada pamatnostādnēs noteikts, ka atbalsta shēmās jānosaka prasība iesniegt pieteikumu atbalsta saņemšanai pirms ieguldījumu projekta īstenošanas. Šā noteikuma mērķis ir nodrošināt, lai reģionālais atbalsts tiktu piešķirts tikai tad, ja tam ir pārbaudāma stimulējoša ietekme: ja attiecīgā projekta īstenošana tiek sākta pirms pieteikuma atbalsta saņemšanai, šādi piešķirts reģionālais atbalsts acīmredzami neradītu stimulējošu ietekmi, proti, iespējams, ka projekts tiktu īstenots, pat nesaņemot atbalstu.
(130)
Šajā saistībā, pirmkārt, jānorāda, ka Līgums par zemi bija ad hoc pasākums, nevis atbalsts, kas piešķirts saskaņā ar apstiprinātu shēmu. Tomēr stimulējoša ietekme ir vispārējās saderības kritērijs saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, kuru jebkurā gadījumā jāpārbauda attiecībā uz Līgumu par zemi. Lai gan la Diputación neapgalvoja, ka šim pasākumam ir stimulējoša ietekme, tomēr Komisijai pēc savas iniciatīvas jāpārbauda atbilstība šim būtiskajam saderības nosacījumam.
(131)
Komisija uzskata, ka stimulējošas ietekmes nosacījums tiek izpildīts, ja Līgumā par zemi ir ietverts atbalsts šādu iemeslu dēļ. Pirmkārt, lai gan atbalsts netika paziņots pirms tā piešķiršanas datuma (2006. gada 15. decembrī), projekta īstenošana nebija sākta pirms atbalsta piešķiršanas. Saskaņā ar la Diputación sniegto informāciju projektam vajadzīgās zemes iegāde, ko var uzskatīt par darba sākumu šajā ieguldījumu projektā, sākās 2007. gada maijā, t. i., pēc Līguma par zemi parakstīšanas 2006. gada 15. decembrī. Otrkārt, faktu, ka Habidite projekts netika īstenots pēc Līguma par zemi un Līguma par mājām apturēšanas, var uzskatīt par pamatojumu faktam, ka atbalstam bija stimulējoša ietekme: projekts netika īstenots bez atbalsta.
(132)
4.2. punktā 1998. gada pamatnostādnēs paredzēts, ka atbalsta saņēmējam jāsniedz savs finansiālais ieguldījums projektā ārpus atbalsta vismaz 25 % apmērā no attaisnotām izmaksām. Šis nosacījums ir arī acīmredzami izpildīts Līgumā par zemi ietvertā atbalsta gadījumā. Attaisnotās izmaksas, kuras la Diputación deklarēja attiecībā uz šo projektu, bija 55 miljoni euro; tāpēc Habidite bija jāiegulda no saviem līdzekļiem vismaz 25 % no šīs summas, t. i., vismaz 13,75 miljonus euro. Komisija uzskata, ka atbalsta elements Līgumā par zemi, kā noteikts iepriekš 109. apsvērumā, nebūtu varējis pārsniegt 75 % no attaisnotām izmaksām, t. i., 41,25 miljonus euro, pat tāda scenārija gadījumā, kad kopējā atbalsta summa būtu ievērojami pieaugusi, apstiprinot, ka atbalsts sastāvēja no faktiskajām izmaksām par zemes pielāgošanu rūpnieciskām vajadzībām 28,2 miljonu euro apmērā un 0,98 miljoniem euro (t. i., 13,41 % no 7,3 miljoniem euro, kas samaksāti par zemes iegādi, kā lēsa la Diputación).
(133)
Ņemot vērā 116.-132. apsvērumā minētos apsvērumus, Komisija secina, ka Līgumā par zemi ietvertais atbalsts atbilda 1998. gada pamatnostādnēs minētajiem saderības nosacījumiem.
(134)
Informācija par attaisnotām ieguldījumu izmaksām, kas norādīta 12. un 124. apsvērumā, liecina, ka 2006. gada decembrī Habidite ieguldījumu projekts bija uzskatāms par lielu ieguldījuma projektu 2002. gada daudznozaru pamatprincipa izpratnē - kopējās attaisnotās izmaksas par šo projektu pārsniedza 50 miljonus euro. Tāpēc Līgumā par zemi ietvertā atbalsta saderība jāpārbauda arī saistībā ar atbilstību 2002. gada pamatprincipa nosacījumiem.
(135)
Tā atbalsta maksimālā intensitāte, kuru piemēroja Grand Bilbao comarca 2006. gada decembrī, izteikta kā NDE, bija 20 %. Pamatojoties uz 2002. gada pamatprincipa 21. punktu un ņemot vērā attaisnotās izmaksas par Habidite projektu, sākot no 2006. gada, kā norādīts 12. apsvērumā, atbalsta maksimālā pieļaujamā intensitāte attiecībā uz šo projektu būtu jāsamazina šādi:
Attaisnotie izdevumi
Koriģētā atbalsta maksimālā summa
Līdz 50 miljoniem euro
10 miljoni euro (20 % - reģionālā atbalsta maksimālā summa no 50 miljoniem euro)
Starp 50 miljoniem euro un 100 miljoniem euro
0,5 miljoni euro (10 % - puse no reģionālā atbalsta maksimālās summas no 5 miljoniem euro)
Daļa, kas pārsniedz 100 miljonus euro
-
Kopā
10,5 miljoni euro
(136)
No tā var secināt, ka Līgumā par zemi ietvertā atbalsta kopsumma, kas nepārsniedz 10,5 miljonus euro, būtu saderīga, bet tā atbalsta daļa, kas pārsniedz 10,5 miljonus euro, nebūtu saderīga. Kā norādīts 78.-82. apsvērumā un 109. apsvērumā, Līgumā par zemi ietverto atbalsta summu nevar precīzi noteikt, ņemot vērā strīdu par faktiskajām izmaksām, kuras būtu radušās BIZKAILUR saistībā ar līgumsaistību izpildi attiecībā uz Habidite rūpnīcai Alonsotegi ciematā paredzētā zemes gabala iegādi un pielāgošanu rūpniecības vajadzībām - strīds, kurā Komisija nevar sniegt pamatotu galīgo nostāju.
(137)
Pirmais atbalsta komponents būtu bijis 13,21 % apmērā no faktiskajām izmaksām, kuras BIZKAILUR radās par zemes iegādi. La Diputación apgalvo, ka šīs faktiskās izmaksas kopā būtu veidojušas 7,3 miljonus euro, bet Habidite uzskata šo aplēsi par pārmērīgu. Tiek norādīts arī, ka saskaņā ar la Diputación sniegto informāciju (skatīt 12. apsvērumu) tajā brīdī zemes iegādes izmaksas bija aplēstas 4,8 miljonu euro apmērā. Visbeidzot, izmaksas, kuras par zemes iegādi aplēsa 2008. gada novembrī, kā norādīts Habidite uzņēmējdarbības plānā, ko iesniedza kopā ar pieteikumu 2008. gada reģionālā atbalsta saņemšanai, bija 5,5 miljoni euro.
(138)
Attiecībā uz otro atbalsta elementu, proti, to faktisko izmaksu kopsummu, kuras BIZKAILUR radās par attiecīgā zemes gabala pielāgošanu rūpniecības vajadzībām, la Diputación 2009. gada martā novērtēja 28,5 miljonu euro apmērā, bet arī apgalvoja, ka attiecīgajā brīdī izmaksas bija aplēstas tikai 4,04 miljonu euro apmērā (skatīt 12. apsvērumu).
(139)
Lai izdarītu secinājumu, pamatojoties uz esošo informāciju, nedrīkst pilnīgi izslēgt iespējamību, ka Līgumā par zemi ietvertais atbalsts būtu pārsniedzis pieļaujamo summu attiecībā uz šo projektu, t. i., 10,5 miljonus euro.
(140)
2002. gada pamatprincipa 24. punktā paredzēti papildu saderības nosacījumi pasākumiem, ja atbalsta summa pārsniedz maksimālo atbalstu, ko atļauts piešķirt ieguldījumam 100 miljonu euro apmērā tajā pašā atbalstāmajā reģionā. Mūsu gadījumā, pamatojoties uz 2002. gada pamatprincipa 21. punktu, maksimālais atbalsts, ko atļauts piešķirt ieguldījumam 100 miljonu euro apmērā Gran Bilbao comarca 2006. gada decembrī, bija 15 miljoni euro (ko veidoja 10 miljoni euro, t. i., 20 % no pirmajiem 50 miljoniem euro, un 5 miljoni euro, t. i., 10 % no nākamajiem 50 miljoniem euro).
(141)
Kā jau skaidrots 78.-82. apsvērumā, pamatojoties uz pieejamo informāciju, Līgumā par zemi ietverto kopējā atbalsta summu nevar precīzi noteikt. Tomēr Komisija nevar izslēgt, ka atbalsta summa, iespējams, pārsniedza maksimālo summu 15 miljonu euro apmērā. Tāpēc Komisija pārbaudīja, vai tika izpildīti divi papildu nosacījumi attiecībā uz šāda atbalsta apstiprināšanu Līguma par zemi gadījumā.
(142)
Pirmajā nosacījumā paredzēts, ka atbalsta saņēmējs nedrīkst pārdot vairāk kā 25 % no attiecīgā ražojuma pirms vai pēc ieguldījuma saņemšanas. Otrajā nosacījumā paredzēts, ka ieguldījumu projekta radītā ražošanas jauda nedrīkst pārsniegt 5 % no attiecīgā tirgus. Saskaņā ar 2002. gada pamatprincipa 24. punktu attiecīgajām dalībvalstīm ir pienākums pierādīt, ka šie nosacījumi ir izpildīti. Šajā gadījumā Spānijas iestādes nesniedza informāciju, kas ļautu Komisijai pārbaudīt, vai abi šie papildu nosacījumi ir izpildīti.
(143)
Tomēr, pamatojoties uz tirgus likmes aplēsēm, kuras Habidite 2008. gada novembrī iesniedza, lai saņemtu 2008. gada reģionālo atbalstu (skatīt 87. apsvērumu), uzņēmums aplēsa, ka 2011. gadā, t. i., pēc jaunas ražošanas jaudas pievienošanas ar šo ieguldījumu projektu, Habidite daļa kopējā Spānijas māju būvniecības tirgū (brīvajā tirgū, tostarp sociālo mājokļu segmentā) būtu [0,1-1,0] %, un, sākot no 2012. gada, tā palielinātos līdz [0,5-1,5] %. Ja būtu jāņem vērā tikai Basku zemes tirgus, Habidite daļa 2011. gadā brīvajā būvniecības tirgus segmentā būtu [0,1-1,0] % un, sākot no 2014. gada, tā palielinātos līdz [2,0-3,0] %.
(144)
Ņemot vērā šīs aplēses, kuras netiek apšaubītas nevienā citā Komisijai pieejamā informācijas avotā, var pieņemt, ka Habidite 2006. gada decembrī nebūtu pārsniedzis to tirgus daļu un maksimālo jaudu, kas paredzēta 2002. gada pamatprincipa 24. punktā, attiecībā uz Līgumā par zemi minēto ieguldījumu.
(145)
Tādējādi tiktu izpildīti arī 2002. gada pamatprincipā minētie saderības nosacījumi, jo Līgumā par zemi ietvertā atbalsta daļa nepārsniegtu pieļaujamo maksimālo summu 10,5 miljonu euro apmērā. Atbalsts, kas pārsniedz šo maksimālo summu, nebūtu saderīgs ar LESD, jo tas neizpildītu 1998. gada pamatnostādnēs un 2002. gada pamatprincipā minētos saderības nosacījumus.
(146)
Tā kā atbalsts netika izmaksāts un tā atgūšana nav jāveic, šie secinājumi par Līgumā par zemi ietvertā atbalsta saderību ir pietiekami šā lēmuma mērķiem.
(147)
Komisija pievērš Spānijas kompetento iestāžu uzmanību faktam, ka Līgumā par zemi ietvertais atbalsts jāņem vērā, pārbaudot atbilstību atbalsta uzkrāšanas noteikumiem attiecībā uz Basku valdības piešķirto 2008. gada reģionālo atbalstu šim pašam projektam. Ir jāņem vērā arī tas, ka gan ar Līgumā par zemi ietverto atbalstu, gan ar 2008. gada reģionālo atbalstu sedza attaisnotos izdevumus par viena un tā paša zemes gabala iegādi un pielāgošanu rūpniecības vajadzībām. Tiek atkal norādīts, ka ieguldījumu projekta īstenošana sākās 2007. gada maijā, bet pieteikumu 2008. gada reģionālā atbalsta saņemšanai iesniedza 2008. gadā.
(148)
Kā norādīts 93.-107. apsvērumā, Līgumā par mājām ietvertais atbalsts samazina ar sākotnējo ieguldījumu saistītos riskus, nodrošinot jaunās rūpnīcas sākotnējās produkcijas lielas daļas iegādi, un arī rada priekšrocību Habidite salīdzinājumā ar citiem konkurentiem, jo Habidite, nepiedaloties atklātā konkursā, saņēma līgumu par 1 500 māju piegādi valsts iestādēm, kuras pārdotu minētās mājas kā daļēji aizsargāta režīma mājas. Līgumā par mājām ietvertais atbalsts tika definēts kā peļņa, kuru Habidite būtu saņēmis par 1 500 māju pārdošanu la Diputación un BIZKAILUR, proti, starpība starp cenu, par kādu la Diputación un BIZKAILUR būtu pārdevuši mājas, un Habidite izdevumiem par šo māju ražošanu.
(149)
Saskaņā ar 1998. gada pamatnostādnēm reģionālais atbalsts ir saistīts ar attaisnotām izmaksām. Lai gan ir skaidrs, ka šo pamatnostādņu 4.2. punktā netiek ierobežoti šā ieguldījumu atbalsta piešķiršanas veidi, tomēr 4.5. punktā un visā pamatnostādņu tekstā tiek skaidri norādīts, ka ieguldījumu atbalsts paredzēts attaisnoto ieguldījumu izmaksu segšanai. Saskaņā ar šo pašu pamatnostādņu 4.5. punktu, piešķirot reģionālo atbalstu, var tikt ņemtas vērā tikai izmaksas, kas saistītas ar tādu aktīvu kā zemes, ēku un iekārtu/mehānismu iegādi. Saskaņā ar 4.6. punktu no reģionālā atbalsta var segt arī citas izmaksas, piemēram, patentu, licenču un zinātības iegādi.
(150)
Tomēr, ņemot vērā Līgumā par mājām piešķirtā atbalsta veidu, šis atbalsts nav paredzēts šādu attaisnoto izdevumu segšanai. Drīzāk šāda veida atbalsts paredzēts, lai samazinātu saņēmēja kārtējos darbības izdevumus. Saskaņā ar 1998. gada pamatnostādņu 4.15. punktu darbības atbalsts parasti ir aizliegts, un to atļauj piešķirt tikai izņēmuma kārtā atbalstāmos reģionos saskaņā ar LESD 107. panta a) apakšpunktu. Bet Habidite projekts bija jāīsteno atbalstāmā reģionā saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, nevis saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta a) apakšpunktu.
(151)
Tāpēc Komisija secina, ka Līgumā par mājām ietvertais atbalsts uzskatāms par darbības atbalstu, kurš saskaņā ar 1998. gada pamatnostādņu 4.15. punktu nebūtu bijis saderīgs ar LESD.
VIII. SECINĀJUMS
(152)
Ņemot vērā iepriekš 63.-151. apsvērumā minēto novērtējumu un neskarot jebkurus turpmākos konstatējumus attiecībā uz saderību ar ES publiskā iepirkuma tiesību aktiem, Komisija secina, ka gan Līgums par zemi, gan Līgums par mājām ietver valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.
(153)
Līguma par zemi gadījumā atbalstam ir divi komponenti:
a)
nesaņemtie procenti par aizdevumu, kuru veido to izmaksu kopsumma, kas BIZKAILUR radās par zemes iegādi Habidite projektam, un kurš būtu bijis septiņu gadu bezprocentu aizdevums ar četru gadu labvēlības periodu. Nesaņemtie procenti veido NDE 13,41 % apmērā no zemes iegādes izmaksām, kuras BIZKAILUR sedza, pamatojoties uz Līguma par zemi otrās daļas 1. panta ii) punktu;
b)
kopējās izmaksas, kas BIZKAILUR būtu radušās par attiecīgā zemes gabala pielāgošanu rūpniecības vajadzībām, kura platība ir vismaz 101 430 m2, kā noteikts Līguma par zemi otrās daļas 1. panta iii) punktā.
(154)
Līguma par mājām gadījumā atbalsta elementu veido peļņa, kuru Habidite un el Grupo AFER būtu ieguvuši no 1 500 māju pārdošanas saskaņā ar līgumu, kas noslēgts ar la Diputación un BIZKAILUR, proti, starpība starp cenu, par kuru la Diputación un BIZKAILUR būtu pārdevuši mājas, pamatojoties uz Līgumā par mājām minētajiem noteikumiem, un izmaksām, kas Habidite radās, lai tās uzbūvētu.
(155)
Pieejamā informācija nedod iespēju precīzi noteikt atbalsta summas, kas ietvertas Līgumā par zemi un Līgumā par mājām. Tomēr atbalsta summas noteikšana nav vajadzīga šā lēmuma mērķiem: atbalsts nav izmaksāts, tāpēc tas nav jāatgūst.
(156)
Tiek arī uzsvērts, ka Līgumā par zemi un Līgumā par mājām ir ietverts nelikumīgs atbalsts. Abos līgumos ietvertais atbalsts tika piešķirts 2006. gada 15. decembrī, pārkāpjot LESD minēto iepriekšējas paziņošanas pienākumu. Ņemot vērā CELF/SIDE nolēmumu (56), vēlāka divu līgumu paziņošana un konstatējums, ka Līgumā par zemi ietvertais atbalsts ir daļēji saderīgs, jo nepārsniedz pieļaujamo summu 10,5 miljonu euro apmērā, nemaina šā atbalsta nelikumīgumu. Komisija lūdz kompetentās Spānijas iestādes konstatēt visas tiesiskās sekas, kas ir radušās Līgumā par zemi un Līgumā par mājām ietvertā nelikumīgā atbalsta rezultātā.
(157)
Atbalsts, kas piešķirts ar Līgumu par zemi, ir saderīgs ar LESD saskaņā ar 1998. gada pamatnostādnēm un 2002. gada pamatprincipu, jo nepārsniedz pieļaujamo summu 10,5 miljonu euro apmērā. Tā atbalsta daļa, kura piešķirta saskaņā ar Līgumu par zemi un kura varētu pārsniegt šo pieļaujamo summu, nav saderīga ar LESD.
(158)
Atbalsts, kas piešķirts ar Līgumu par mājām, ir darbības atbalsts, kas nav saderīgs ar LESD saskaņā ar 1998. gada pamatnostādņu 4.15. punktu.
(159)
Konstatējumi šajā lēmumā par atbalsta esamību Līgumā par zemi attiecas uz 2008. gada reģionālo atbalstu, ko Basku valdība piešķīra tam pašam ieguldījumu projektam. Tiek norādīts, ka šā ieguldījumu projekta īstenošana sākās 2007. gada maijā, tādējādi pirms pieteikuma iesniegšanas 2008. gada reģionālā atbalsta saņemšanai.
(160)
Ar Līgumu par zemi un Līgumu par mājām piešķirtā atbalsta saņēmēji ir Habidite Technologies País Vasco S.A. un el Grupo AFER, kuri abi ir līgumslēdzējas puses Līgumā par zemi un Līgumā par mājām un saistīti Komisijas 2003. gada 6. maija Ieteikuma par mikro, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju pielikuma 3. panta 2. un 3. punkta izpratnē (57),
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Divi līgumi, par kuriem Spānijas Karaliste paziņoja 2009. gada 15. aprīli un kurus 2006. gada 15. decembrī noslēdza la Diputación Foral de Bizkaia un BIZKAILUR S.A., no vienas puses, un Habidite Technologies País Vasco S.A. un el Grupo AFER, no otras puses, ir uzskatāmi par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.
2. pants
Paziņotajos līgumos ietvertais atbalsts ir nelikumīgs, jo tika piešķirts, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktā minēto iepriekšējas paziņošanas pienākumu.
3. pants
Līgumā par zemi ietvertais atbalsts ir:
a)
la Diputación un BIZKAILUR nesaņemtie procenti par aizdevumu, kuru veido faktisko izmaksu kopsumma par zemes iegādi un kuru būtu jāatmaksā pēc četru gadu labvēlības perioda četrās vienādās ikgadējās daļās pa 25 % katra, bez procentiem. Šāda bezprocentu aizdevuma NDE būtu bijis 13,41 % no faktiskajām izmaksām, kuras BIZKAILUR radās par zemes iegādi šim projektam, pamatojoties uz Līguma par zemi otrās daļas 1. panta ii) punktu;
b)
kopējās faktiskās izmaksas, kas BIZKAILUR būtu radušās par šim projektam iegādātās zemes pielāgošanu rūpniecības vajadzībām, kuras platība ir vismaz 101 430 m2, kā noteikts Līguma par zemi otrās daļas 1. panta iii) punktā.
4. pants
Līgumā par mājām ietverto atbalstu veido peļņa, ko Habidite un el Grupo AFER būtu ieguvuši no 1 500 māju pārdošanas, kuras saskaņā ar šo līgumu pasūtīja Diputación Foral de Bizkaia un BIZKAILUR S.A. Šī peļņa tiek definēta kā starpība starp cenu, kuru Habidite saņemtu no BIZKAILUR, pamatojoties uz šā līguma A panta e) punktu, un Habidite izmaksām par 1 500 māju būvniecību.
5. pants
Līgumā par zemi ietvertais atbalsts ir saderīgs ar LESD saskaņā ar 1998. gada pamatnostādnēm par valstu reģionālo atbalstu un 2002. gada lielu ieguldījumu projektu reģionālā atbalsta daudznozaru pamatprincipu, jo nepārsniedz pieļaujamo summu 10,5 miljonu euro apmērā. Atbalsts, kas pārsniedz šo maksimālo summu, nav saderīgs ar LESD.
6. pants
Līgumā par mājām ietvertais atbalsts nav saderīgs ar LESD saskaņā ar 1998. gada pamatnostādņu par valstu reģionālo atbalstu 4.15. punktu, jo tas ir uzskatāms par darbības atbalstu.
7. pants
Šis lēmums ir adresēts Spānijas Karalistei.
Briselē, 2012. gada 27. jūnijs