NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 919/2012
ze dne 5. července 2012,
kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2012 o prodeji na krátko a některých aspektech swapů úvěrového selhání s ohledem na regulační technické normy pro způsob výpočtu poklesu hodnoty likvidních akcií a jiných finančních nástrojů
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2012 ze dne 14. března 2012 o prodeji na krátko a některých aspektech swapů úvěrového selhání (1), a zejména na čl. 23 odst. 8 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Způsob výpočtu významného poklesu hodnoty finančních nástrojů uvedených v oddíle C přílohy I směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů (2) by měl být upraven podle toho, jakými různými způsoby se tento pokles projevuje v závislosti na druhu finančních nástrojů. Způsob výpočtu může mít podobu skutečného poklesu ceny finančního nástroje, zvýšení výnosu dluhového nástroje vydaného korporátním emitentem nebo zvýšení výnosu na výnosové křivce dluhových nástrojů vydaných státními emitenty.
(2)
Toto nařízení je třeba číst ve spojení s nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 918/2012 (3), které definuje prahové hodnoty pro významný pokles hodnoty nelikvidních akcií, dluhových nástrojů vydaných státními a korporátními emitenty, fondů obchodovaných na burze, nástrojů peněžního trhu a derivátů, jejichž jediný podkladový finanční nástroj je obchodován v obchodním systému. Toto nařízení by se tedy mělo omezit na upřesnění způsobu výpočtu významného poklesu hodnoty těchto nástrojů.
(3)
Za účelem zajištění soudržnosti a právní jistoty pro účastníky trhu a příslušné orgány by datum použití tohoto nařízení mělo být stejné jako u nařízení (EU) č. 236/2012 a nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 918/2012.
(4)
Jelikož nařízení (EU) č. 236/2012 stanovilo, že závazné technické normy by měly být přijaty předtím, než se uvedené nařízení může účinně používat, a jelikož je nezbytné upřesnit požadované nepodstatné prvky před dnem 1. listopadu 2012, aby se účastníkům trhu usnadnilo splnění požadavků uvedeného nařízení a příslušným orgánům prosazování jejich dodržování, je třeba, aby toto nařízení vstoupilo v platnost prvním dnem po svém vyhlášení.
(5)
Toto nařízení vychází z návrhu regulačních technických norem předložených Komisi Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy (ESMA).
(6)
Evropský orgán pro cenné papíry a trhy uskutečnil otevřené veřejné konzultace o návrhu regulačních technických norem, z nichž toto nařízení vychází, provedl analýzu potenciálních souvisejících nákladů a přínosů a vyžádal si stanovisko skupiny subjektů působících v oblasti cenných papírů a trhů zřízené v souladu s článkem 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy) (4),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
1. Toto nařízení upřesňuje způsob výpočtu 10 % poklesu hodnoty likvidních akcií obchodovaných v obchodním systému, jak je stanoveno v čl. 23 odst. 5 nařízení (EU) č. 236/2012.
2. Toto nařízení rovněž upřesňuje způsob výpočtu poklesu hodnoty níže uvedených finančních nástrojů obchodovaných v obchodním systému, jak je stanoveno v nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 918/2012 přijatém podle čl. 23 odst. 7 nařízení (EU) č. 236/2012:
a)
nelikvidních akcií;
b)
těchto finančních nástrojů, které nejsou deriváty:
i)
dluhových nástrojů vydaných státními a korporátními emitenty,
ii)
fondů obchodovaných na burze,
iii)
nástrojů peněžního trhu;
c)
derivátů, jejichž jediným podkladovým aktivem je finanční nástroj obchodovaný v obchodním systému.
Článek 2
Způsob výpočtu významného poklesu hodnoty likvidních a nelikvidních akcií
1. V případě akcií obchodovaných v obchodním systému se pokles hodnoty vypočítá z oficiální uzavírací ceny předchozího dne obchodování v tomto obchodním systému definované v souladu s platnými pravidly daného obchodního systému.
2. Způsob výpočtu vylučuje jakýkoli pohyb ceny směrem dolů vyplývající výhradně z rozdělení akcií nebo jiného podnikového opatření („corporate action“) či podobného opatření uplatněného emitentem na vydaný akciový kapitál, které může mít za následek úpravu ceny příslušným obchodním systémem.
Článek 3
Způsob výpočtu významného poklesu hodnoty jiných finančních nástrojů, které nejsou deriváty
1. Významný pokles hodnoty finančních nástrojů jiných než akcie, nespadajících do kategorií derivátů uvedených v bodech 4 až 10 oddílu C přílohy I směrnice 2004/39/ES se vypočítá způsobem uvedeným v odstavcích 2, 3 a 4.
2. V případě finančního nástroje, u něhož se významný pokles hodnoty uvedený v čl. 23 odst. 7 nařízení (EU) č. 236/2012 měří ve vztahu k ceně v příslušném obchodním systému, se tento pokles vypočítá z oficiální uzavírací ceny v příslušném obchodním systému definované v souladu s platnými pravidly tohoto obchodního systému.
3. V případě finančního dluhového nástroje vydaného státním emitentem, u něhož se významný pokles hodnoty uvedený v čl. 23 odst. 7 nařízení (EU) č. 236/2012 měří ve vztahu k výnosové křivce, se tento pokles vypočítá jako zvýšení po celé délce výnosové křivky v porovnání s výnosovou křivkou státního emitenta na konci obchodování předchozího dne obchodování, přičemž se vychází z údajů, které jsou pro tohoto emitenta v daném obchodním systému k dispozici.
4. V případě finančního nástroje, u něhož se významný pokles hodnoty uvedený v čl. 23 odst. 7 nařízení (EU) č. 236/2012 měří ve vztahu ke změně výnosu, se tento pokles vypočítá jako zvýšení stávajícího výnosu v porovnání s výnosem daného nástroje na konci obchodování předchozího dne obchodování, přičemž se vychází z údajů, které jsou pro tento nástroj v daném obchodním systému k dispozici.
Článek 4
Způsob výpočtu významného poklesu hodnoty derivátů
Významný pokles hodnoty finančních nástrojů spadajících do kategorií derivátů uvedených v bodech 4 až 10 oddílu C přílohy I směrnice 2004/39/ES, které mají jediný podkladový finanční nástroj, jenž je obchodován v obchodním systému a u něhož se významný pokles hodnoty stanoví v souladu s článkem 2 nebo článkem 3, se vypočítá odkazem na významný pokles hodnoty daného podkladového finančního nástroje.
Článek 5
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se od 1. listopadu 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 5. července 2012.
KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) Nr. 919/2012
(2012. gada 5. jūlijs),
ar kuru Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 236/2012 par īso pārdošanu un dažiem kredītriska mijmaiņas darījumu aspektiem papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kas piemērojami likvīdu akciju un citu finanšu instrumentu vērtības krituma aprēķināšanas metodei
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS KOMISIJA,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 14. marta Regulu (ES) Nr. 236/2012 par īso pārdošanu un dažiem kredītriska mijmaiņas darījumu aspektiem (1) un jo īpaši tās 23. panta 8. punktu,
tā kā:
(1)
Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvas 2004/39/EK, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem (2), I pielikuma C iedaļā minēto finanšu instrumentu vērtības ievērojama krituma aprēķināšanas metode būtu jāpielāgo dažādiem veidiem, kā šāds vērtības kritums izpaužas atkarībā no attiecīgā finanšu instrumenta veida. Minētā metode var būt vērsta uz finanšu instrumenta cenas faktisko kritumu, korporatīvā emitenta emitēta parāda instrumenta ienesīguma pieaugumu vai valsts emitentu emitētu parāda instrumentu ienesīguma pieaugumu ienesīguma līknē.
(2)
Šī regula būtu jālasa saistībā ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 918/2012 (3), kurā noteikti nelikvīdu akciju, valsts emitentu un korporatīvo emitentu emitētu parāda instrumentu, biržā tirgotu fondu, naudas tirgus instrumentu un tādu atvasināto finanšu instrumentu, kuru vienīgais bāzes finanšu instruments tiek tirgots tirdzniecības vietā, vērtības ievērojama krituma sliekšņi. Tāpēc šajā regulā būtu jānosaka tikai šo instrumentu vērtības ievērojama krituma aprēķināšanas metode.
(3)
Lai tirgus dalībniekiem un kompetentajām iestādēm nodrošinātu konsekvenci un tiesisko noteiktību, šīs regulas piemērošanas dienai vajadzētu būt tādai pašai kā Regulas (ES) Nr. 236/2012 un Deleģētās regulas (ES) Nr. 918/2012 piemērošanas dienai.
(4)
Kā atzīts Regulā (ES) Nr. 236/2012, pirms minēto regulu var sākt lietderīgi piemērot, būtu jāpieņem saistoši tehniskie standarti, jo ir svarīgi pirms 2012. gada 1. novembra noteikt prasītos nebūtiskos elementus, lai atvieglotu tirgus dalībniekiem minētās regulas prasību izpildi un kompetentajām iestādēm - tās izpildes nodrošināšanu, tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas.
(5)
Šī regula balstās uz regulatīvo tehnisko standartu projektu, ko Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI) iesniegusi Komisijai.
(6)
EVTI ir rīkojusi atklātas sabiedriskas apspriešanās par regulatīvo tehnisko standartu projektu, uz kuru balstās šī regula, izanalizējusi iespējamās saistītās izmaksas un ieguvumus un lūgusi atzinumu no Vērtspapīru un tirgu nozares ieinteresēto personu grupas, kura izveidota saskaņā ar 37. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulā (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi) (4),
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Priekšmets
1. Šajā regulā ir precizēta metode, ar kuru aprēķina tirdzniecības vietā tirgotu likvīdu akciju vērtības kritumu 10 % apmērā, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 236/2012 23. panta 5. punktā.
2. Šajā regulā ir precizēta arī metode, ar kuru aprēķina vērtības kritumu šādiem tirdzniecības vietā tirgotiem finanšu instrumentiem, kas noteikti Deleģētajā regulā (ES) Nr. 918/2012, kura pieņemta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 236/2012 23. panta 7. punktu:
a)
nelikvīdas akcijas;
b)
šādi neatvasināti finanšu instrumenti:
i)
valsts un korporatīvo emitentu emitēti parāda instrumenti;
ii)
biržā tirgoti fondi;
iii)
naudas tirgus instrumenti;
c)
atvasināti finanšu instrumenti, kuru vienīgais bāzes instruments ir tirdzniecības vietā tirgots finanšu instruments.
2. pants
Likvīdu un nelikvīdu akciju vērtības ievērojama krituma aprēķināšanas metode
1. Tirdzniecības vietā tirgotai akcijai vērtības kritumu aprēķina no oficiālās noslēguma cenas, kas iepriekšējā tirdzniecības dienā attiecīgajā tirdzniecības vietā noteikta saskaņā ar noteikumiem, kuri piemērojami attiecīgajā tirdzniecības vietā.
2. Šī aprēķināšanas metode neņem vērā nekādu lejupejošu cenas kustību, ko rada tikai akciju sadalīšana vai korporatīva darbība vai līdzīgi pasākumi, kurus emitents pieņēmis attiecībā uz savu emitēto akciju kapitālu un kuru rezultātā attiecīgā tirdzniecības vieta var veikt cenas korekcijas.
3. pants
Citu neatvasināto finanšu instrumentu vērtības krituma aprēķināšanas metode
1. To finanšu instrumentu vērtības ievērojamu kritumu, kas nav akcijas un neietilpst Direktīvas 2004/39/EK I pielikuma C iedaļas 4.-10. punktā minētajās atvasināto finanšu instrumentu kategorijās, aprēķina saskaņā ar 2., 3. un 4. punktā aprakstīto metodi.
2. Finanšu instrumentam, kura vērtības ievērojamu kritumu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 236/2012 23. panta 7. punktā, nosaka attiecībā pret cenu attiecīgajā tirdzniecības vietā, minēto kritumu aprēķina no oficiālās noslēguma cenas, kas attiecīgajā tirdzniecības vietā noteikta saskaņā ar noteikumiem, kuri piemērojami attiecīgajā tirdzniecības vietā.
3. Valsts emitenta emitētam finanšu parāda instrumentam, kura vērtības ievērojamu kritumu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 236/2012 23. panta 7. punktā, nosaka attiecībā pret ienesīguma līkni, minēto kritumu aprēķina kā ienesīguma līknes kāpumu salīdzinājumā ar attiecīgā valsts emitenta ienesīguma līkni iepriekšējā tirdzniecības dienā tirdzniecības slēgšanas brīdī, kas aprēķināta, balstoties uz datiem, kas par šo emitentu pieejami attiecīgajā tirdzniecības vietā.
4. Finanšu instrumentam, kura vērtības ievērojamu kritumu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 236/2012 23. panta 7. punktā, nosaka attiecībā pret ienesīguma izmaiņām, minēto kritumu aprēķina kā pašreizējā ienesīguma pieaugumu salīdzinājumā ar minētā instrumenta ienesīgumu iepriekšējā tirdzniecības dienā tirdzniecības slēgšanas brīdī, kurš aprēķināts, balstoties uz datiem, kas par šo instrumentu pieejami attiecīgajā tirdzniecības vietā.
4. pants
Atvasināto finanšu instrumentu vērtības ievērojama krituma aprēķināšanas metode
Vērtības ievērojamu kritumu finanšu instrumentiem, kuri ietilpst Direktīvas 2004/39/EK I pielikuma C iedaļas 4.-10. punktā minētajās atvasināto finanšu instrumentu kategorijās, kuru vienīgais bāzes instruments ir tirdzniecības vietā tirgots finanšu instruments un kuru vērtības ievērojams kritums ir precizēts saskaņā ar 2. pantu vai 3. pantu, aprēķina, atsaucoties uz bāzes finanšu instrumenta vērtības ievērojamu kritumu.
5. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2012. gada 1. novembra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2012. gada 5. jūlijā