PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 792/2011
ze dne 5. srpna 2011
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímního cla z dovozu určitých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Thajska
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 118/2011 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila Komise prozatímní antidumpingové clo z dovozu určitých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Thajska.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 6. dubna 2010 podala společnost Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby určitých mechanismů kroužkových pořadačů v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení.
(3)
Připomíná se, že (jak bylo stanoveno v 7. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) se šetření dumpingu a újmy týkalo období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. NÁSLEDNÝ POSTUP
(4)
Po zveřejnění nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), předložilo několik zúčastněných stran k těmto prozatímním zjištěním písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, konkrétně dva dovozci a thajský výrobce, dostaly možnost slyšení.
(5)
Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění ohledně dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie. Kromě inspekcí na místě uvedených v 6. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se další inspekce na místě uskutečnila v prostorách společnosti Rima Benelux Holding BV, jediného uživatele, který při šetření spolupracoval a poskytl odpověď na dotazník pro uživatele.
(6)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz určitých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Thajska a s konečnou platností vybrat částky zajištěné prostřednictvím prozatímního cla. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vznést vůči tomuto oznámení námitky.
(7)
Ústní a písemné připomínky zúčastněných stran byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny.
3. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(8)
Jelikož ohledně dotčeného výrobku a obdobného výrobku nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 8. až 11. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. DUMPING
4.1 Běžná hodnota
(9)
Připomíná se, že (jak je vysvětleno v 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) při šetření spolupracoval pouze jeden thajský vyvážející výrobce, na jehož vývoz do Unie v průběhu období šetření připadal veškerý thajský vývoz do Unie. Vyvážející výrobce a jeden spolupracující dovozce, který není ve spojení, uvedli, že se nezávislý externí odborník, který byl Komisi nápomocen při inspekci na místě v prostorách vyvážejícího výrobce, ve své zprávě dopustil určitých chyb ve výpočtu. Jedním z úkolů odborníka bylo přezkoumat postup potahování niklem a množství surovin spotřebované vyvážejícím výrobcem v jednotlivých fázích výroby. Jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetřením bylo zjištěno, že vyvážející výrobce poskytl neúplné a nesprávné informace, co se týče důležitých údajů o jeho výrobních nákladech a ostatních surovinách. Tvrzení vyvážejícího výrobce a dovozce týkající se chyb ve výpočtu ve zprávě odborníka Komise ověřila a vyvodila závěr, že tato tvrzení byla neopodstatněná. Potvrzují se proto zjištění uvedená v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(10)
Vyvážející výrobce a dovozce zpochybnili rovněž prozatímní zjištění uvedená v 19. a 20. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Zejména uvedli, že metodika použitá k předběžnému stanovení běžné hodnoty pro jiné typy výrobku, než pro něž byla stanovena specifická běžná hodnota, vedla k nadhodnocení údajů, jelikož byla nesprávně založena na aritmetickém průměru běžných hodnot. Komise toto tvrzení akceptovala, metodiku upravila a výpočet běžných hodnot pro tyto ostatní typy revidovala s přihlédnutím k sortimentní skladbě thajského výrobce, což přesněji odráží jeho situaci.
(11)
Vyvážející výrobce dále tvrdil, že použité sazby prodejních, správních a režijních nákladů a ziskového rozpětí ve výši 16 % resp. 8 % byly příliš vysoké. Vyvážející výrobce uvedl, že by sazba prodejních, správních a režijních nákladů neměla přesáhnout 12,59 %, což odráží jeho vlastní prodejní, správní a režijní náklady bez nákladů na vnitrozemskou dopravu.
(12)
Připomíná se, že (jak je uvedeno v 15. až 17. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) vyvážející výrobce při šetření nespolupracoval a neposkytl údaje o svých úplných prodejních, správních a režijních nákladech. Za této situace bylo vzhledem ke skutečnosti, že o úplných prodejních, správních a režijních nákladech společnosti nebyly poskytnuty žádné další informace, rozhodnuto, že se bude i nadále vycházet z informací, které byly dostupné v podnětu. Na základě dostupných informací (nakolik je bylo možno ověřit) se sazba prodejních, správních a režijních nákladů ve výši 16 % pokládala za přiměřenou. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
(13)
Vyvážející výrobce uvedl, že míra zisku ve výši 8 %, která byla použita v předběžném výpočtu, je příliš vysoká a že by se místo toho měla použít míra zisku ve výši 5 %. Předložená tvrzení se týkala za prvé toho, že pro cílový zisk byla v analýze újmy použita 5 % míra zisku, a za druhé, 5 % míra zisku je v souladu s předchozími šetřeními, která se týkala téhož výrobku. Pokud jde o první tvrzení, Komise podotýká, že určení cílového zisku pro výrobní odvětví Unie a míra zisku použitá ke stanovení běžné hodnoty nesledují stejnou logiku, a nemusí být proto stejné. Co se týká druhého tvrzení, Komise souhlasila s tím, že existují určité důvody pro použití stejné míry zisku jako v předchozích šetřeních týkajících se téhož výrobku, a rozhodla se toto tvrzení přijmout a odpovídajícím způsobem změnit míru zisku, která byla použita při výpočtu běžných hodnot.
(14)
V návaznosti na zveřejnění konečných zjištění byly výrobním odvětvím Unie a vyvážejícím výrobcem předloženy určité připomínky. Výrobní odvětví Unie nesouhlasilo s provedenou opravou ziskového rozpětí a tvrdilo, že 5 % míra zisku nepostačuje k splnění požadavků na ziskovost u tří společností ve spojení, které se podílejí na výrobě a prodeji dotčeného výrobku, aniž by však poskytlo jakékoli další přesvědčivé argumenty. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
(15)
Vyvážející výrobce uvedl, že náklady na amortizaci, budovy a pojištění použité ve výpočtu běžné hodnoty jednoho typu výrobku nebyly stejné jako náklady použité u ostatních typů a že by se měl u všech typů použít stejný údaj. Komise tvrzení ověřila a skutečně zjistila chybu ve výpočtu. V rozporu s tvrzením vyvážejícího výrobce však bylo zjištěno, že k chybě došlo ve výpočtu běžné hodnoty ostatních typů. V souladu s tím byla běžná hodnota u ostatních typů opravena.
(16)
Vyvážející výrobce rovněž uvedl, že běžné hodnoty u jiných typů výrobku, než pro které byla stanovena specifická běžná hodnota, nepřihlížely plně ke skutečné sortimentní skladbě vyvážejícího výrobce. V tomto ohledu vyvážející výrobce zopakoval své tvrzení, že by se u ostatních typů měl použít vážený průměr zjištěných běžných hodnot, což by zohlednilo skutečnou sortimentní skladbu vyvážejícího výrobce. Jak bylo uvedeno výše v 10. bodě odůvodnění, Komise souhlasila s revizí výpočtu běžných hodnot pro tyto ostatní typy výrobku s cílem zohlednit skutečnou sortimentní skladbu thajského výrobce a bez ohledu na skutečné objemy prodeje u každého typu byla vypočítána běžná hodnota malých, středních a velkých mechanismů kroužkových pořadačů. Komise však kvůli neexistenci podložených důvodů odmítla tvrzení, že by se měl mimoto vzít v úvahu váhový faktor založený na prodeji vývozce do Unie.
(17)
Vyvážející vývozce mimoto uvedl, že způsob výpočtu běžné hodnoty na základě délky mechanismů kroužkových pořadačů, který Komise použila, je nepřesný a neúplný, a navrhl novou metodu výpočtu průměrů, jež přesněji zohledňují různé délky. Jak je objasněno v 16. bodě odůvodnění, Komise vypočítala běžnou hodnotu pro jiné typy, než pro které byla stanovena specifická běžná hodnota, a vypočítala běžné hodnoty pro malé, střední a velké mechanismy kroužkových pořadačů. Bylo zjištěno, že výpočet vývozce je chybný a zaměřený na výsledek. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
(18)
Kromě výše uvedených změn se vzhledem ke skutečnosti, že ohledně stanovení běžné hodnoty nebyly podány žádné další připomínky, s konečnou platností potvrzuje obsah 15. až 20. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2 Vývozní cena a srovnání
(19)
Vyvážející výrobce uvedl, že měna použitá při výpočtu nákladů na dopravu ve výpočtu dumpingu nebyla správná. Komise toto tvrzení přijala.
(20)
Jelikož nebyly podány žádné další připomínky, potvrzuje se s ohledem na stanovení vývozních cen a jejich srovnání s příslušnou běžnou hodnotou s konečnou platností obsah 21. až 24. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3 Dumpingové rozpětí
(21)
Vyvážející výrobce uvedl, že výpočet dumpingového rozpětí u dvou typů nepřihlížel k specifické běžné hodnotě. Tvrzení bylo akceptováno a byla provedena příslušná oprava.
(22)
Na základě uvedených změn ve výpočtu běžné hodnoty a srovnání a po opravě výše zmíněné chyby ve výpočtu vývozní ceny činí výše dumpingu, která byla zjištěna s konečnou platností, vyjádřená jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením:
Vyvážející výrobce
Dumpingové rozpětí
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, Thajsko
16,3 %
(23)
Jelikož na spolupracujícího vyvážejícího výrobce připadal veškerý thajský vývoz dotčeného výrobku do Unie, usuzovalo se, že by zbytkové dumpingové rozpětí mělo být stanoveno na úrovni dumpingového rozpětí, jež bylo zjištěno u tohoto spolupracujícího vyvážejícího výrobce, tj. 16,3 %.
5. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(24)
Jelikož ohledně vymezení výrobního odvětví Unie nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzují se zjištění uvedená ve 28. až 32. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
6. ÚJMA
6.1 Spotřeba Unie a dovoz z Thajska
(25)
Thajský výrobce a několik dovozců zpochybnili tendence ve spotřebě Unie, které byly zjištěny v prozatímním nařízení. Tyto strany zejména tvrdily, že se spotřeba snížila více, než jak bylo předběžně zjištěno (přibližně o 30 %). Tyto strany požádaly rovněž o objasnění metodiky, kterou Komise použila při stanovení spotřeby, jelikož mechanismy kroužkových pořadačů jsou zahrnuty v čísle celního sazebníku spolu s dalšími výrobky.
(26)
Je třeba uvést, že ačkoliv tyto zúčastněné strany zpochybnily zjištění týkající se spotřeby, k doložení svých tvrzení nepředložily žádné důkazy či číselné údaje. Nepoukázaly ani na žádnou chybu v metodice.
(27)
Pokud jde o metodiku, je nutno připomenout, že (jak je uvedeno v 33. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) spotřeba byla zjištěna na základě ověřených údajů o prodeji, které byly uvedeny v odpovědi spolupracujících stran na dotazník (dva výrobci v Unii a thajský vývozce pro období od roku 2008 do období šetření) a na základě údajů Eurostatu pro zbytek dovozu. Vzhledem ke skutečnosti, že se na mechanismy kroužkových pořadačů pocházející z jiných zdrojů vztahují antidumpingová opatření, je dovoz (ze všech zdrojů) evidován v celní databázi (TARIC) podle kódů podpoložek, které jsou do značné míry specifické pro výrobek, jenž je předmětem šetření. Tyto podpoložky byly použity v zájmu zajištění toho, aby byl posouzen pouze dovoz dotčeného výrobku, navzdory menší aktualizaci definice výrobku v tomto šetření.
(28)
Vzhledem ke skutečnosti, že údaje Eurostatu jsou vyjádřeny v kilogramech, zatímco spotřeba byla vypočítána v kusech, požádal jeden dovozce o objasnění metodiky použité při přepočtu kilogramů na kusy. Je proto nutno objasnit, že se použil přepočítací koeficient ve výši 50 gramů/kus, což je v souladu s předchozími šetřeními a bylo zjištěno, že při porovnání s informacemi, které poskytl thajský vyvážející výrobce, je tento koeficient přiměřený. Je třeba rovněž dodat, že pokud by Komise použila přesně průměrnou hmotnost na kus vyplývající z informací poskytnutých thajským vyvážejícím výrobcem, vykazoval by dovoz z Thajska během celého období šetření újmy prudší nárůst, pokud jde o absolutní objem (o 25 % v porovnání s 19 %, jak bylo zjištěno v prozatímním nařízení) i podíl na trhu (z 11,8 % na 15,5 % v porovnání s 12,0 % až 15,0 % uvedenými v prozatímním nařízení).
(29)
Jeden dovozce rovněž uvedl, že se v období šetření újmy thajský dovoz ve skutečnosti snížil o 40 %, toto tvrzení se však zakládalo na hodnotě dovozu (a nikoli na objemu) pro celý kód celního sazebníku, tj. včetně jiných výrobků, než jsou výrobky, jež byly předmětem šetření. Toto tvrzení bylo nutno odmítnout.
(30)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzují zjištění uvedená v 33. až 40. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, která se týkají spotřeby Unie (jež se mezi rokem 2008 a obdobím šetření snížila o více než 15 %) a dovozu z Thajska.
6.2 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(31)
Jeden dovozce uvedl, že analýza újmy byla zkreslená, jelikož špatnou finanční situaci výrobního odvětví Unie je nutno posoudit ve spojení se situací jedné ze společností, která je s ním ve spojení a která údajně v oblasti mechanismů kroužkových pořadačů dosahuje zisku. V této souvislosti se podotýká, že se analýza újmy musí zaměřit pouze na prodej dotčeného výrobku vyráběného v Unii ze strany výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Jelikož (jak je uvedeno v 69. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) dotyčná společnost ve spojení není výrobcem v Unii a obchoduje převážně s výrobky, které nepocházejí z Unie, neměla by se za účelem analýzy újmy brát v úvahu.
(32)
Aniž jsou dotčeny výše uvedené skutečnosti, se však zdůrazňuje, že dovozce neposkytl žádné informace, které by prokazovaly, že se výše uvedená společnost ve spojení nachází v dobré finanční situaci. Z údajů, které byly získány při inspekci na místě, naopak vyplývá, že rovněž tato společnost snížila v období šetření značně svůj objem prodeje mechanismů kroužkových pořadačů.
(33)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se při neexistenci dalších připomínek týkajících se analýzy újmy potvrzuje 41. až 57. bod odůvodnění prozatímního nařízení a vyvozuje se závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobená podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
7. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
7.1 Účinky dumpingového dovozu
(34)
Ačkoliv některé zúčastněné strany zpochybnily prozatímní zjištění ohledně účinků jiných činitelů (viz níže), žádná z nich nezpochybnila předběžný závěr, že dumpingový dovoz z Thajska způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu. Potvrzuje se proto 58. až 64. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2 Účinky jiných činitelů
(35)
Některé zúčastněné strany zpochybnily prozatímní zjištění týkající se účinků jiných činitelů a střídavě uvedly, že hlavními příčinami újmy je snížení poptávky, hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii, dovoz z Indie a újma, kterou si výrobní odvětví způsobilo samo.
(36)
Pokud jde o snížení poptávky, odkazuje se na 25. až 30. bod odůvodnění výše, které potvrzují tendenci ve spotřebě, jež byla zjištěna v prozatímním nařízení. Tvrzení, že byly podhodnoceny účinky nižší poptávky, je proto nutno odmítnout. Je však třeba připomenout, že v 67. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byl vyvozen závěr, že snížení spotřeby mohlo skutečně přispět k podstatné újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, ačkoliv tento dopad byl značně posílen účinkem vyvolaným dumpingovým dovozem. Účinek vyvolaný snížením poptávky však nebyl takový, aby mohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a zjištěnou újmou.
(37)
Thajský vývozce rovněž uvedl, že újma, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, byla zapříčiněna hospodářskou soutěží mezi výrobci v Unii. Důvodem je především to, že se úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu časově shodoval se zvýšením podílu jiného výrobce v Unii na trhu.
(38)
V tomto ohledu se uvádí, že ačkoliv výpočty, které předložil thajský vývozce, nejsou zcela správné, je pravdou, že celkově podíl druhého výrobce na trhu během období šetření újmy vzrostl. Je však třeba připomenout, že (jak je uvedeno v 30. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) tento výrobce dováží značné množství mechanismů kroužkových pořadačů z Thajska. Zajímavé je, že v roce, kdy se tomuto výrobci podařilo zvýšit prodej výrobků vyrobených v Unii a jeho podíl na trhu, vzrostl značně rovněž jeho prodej mechanismů kroužkových pořadačů z Thajska. Tento výrobce se stal významným dovozcem thajských mechanismů kroužkových pořadačů nákupem významné části thajského vývozu v průběhu tohoto roku. Takže i když se druhému výrobci v Unii skutečně podařilo převzít od výrobního odvětví Unie určité podíly na trhu, stěží lze nevyvodit závěr, že se to této společnosti podařilo proto, že měla prospěch z dumpingového dovozu mechanismů kroužkových pořadačů z Thajska. Připomíná se, že tento výrobce byl kvůli svým významným dovozním činnostem v porovnání s vlastní výrobou vyloučen z definice výrobního odvětví Unie.
(39)
Některé zúčastněné strany mimoto zopakovaly tvrzení, kterým se již zabýval 69. bod odůvodnění prozatímního nařízení, že podstatnou újmu způsobil výrobnímu odvětví Unie rovněž indický dovoz. To vycházelo ze skutečnosti, že Indie má přibližně 50 % podíl na trhu v Unii, tj. třikrát vyšší podíl než Thajsko, a že se příslušné průměrné ceny mezi rokem 2009 a obdobím šetření snížily o 3 %, přičemž byly o 24 % nižší než ceny v Unii. Rovněž bylo zdůrazněno, že značnou část indického dovozu pořídila společnost, která je ve spojení s výrobním odvětvím Unie.
(40)
V tomto ohledu však nebyla předložena žádná nová tvrzení a těmito argumenty se již zabývalo prozatímní nařízení. I když byla absolutní úroveň indického dovozu celkově skutečně vyšší než úroveň dovozu z Thajska, v prozatímním nařízení bylo prokázáno, že se tento dovoz vyvíjel odlišně: zatímco se thajský dovoz v období šetření újmy v absolutním i relativním vyjádření celkově zvýšil, indický dovoz se snížil (téměř o 10 %) a zmenšily se rovněž jeho podíly na trhu. Průměrná úroveň indických cen byla mimoto rovněž vyšší než thajská dovozní cena. I když společnost, která je ve spojení s výrobním odvětvím Unie, dováží mechanismy kroužkových pořadačů z Indie, šetřením bylo zjištěno, že se postupem času úroveň tohoto dovozu značně snížila, jak bylo uvedeno výše v 32. bodě odůvodnění.
(41)
Několik zúčastněných stran taktéž uvedlo, že žadatel přišel o své odběratele, jelikož prostřednictvím své mateřské společnosti, Ring International Holding, začal působit na navazujícím trhu a že je nutno pečlivě posoudit prodej mechanismů kroužkových pořadačů společnostem ve spojení, jelikož se tento prodej neuskutečnil za běžných tržních podmínek. Tato tvrzení však byla odmítnuta, jelikož nebyla doložená a šetření prokázalo, že prodej společnostem ve spojení byl v porovnání s celkovým prodejem zanedbatelný.
7.3 Závěr ohledně příčinné souvislosti
(42)
Na základě výše uvedených skutečností se potvrzují předběžné závěry uvedené v 65. až 76. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. I když na situaci výrobního odvětví Unie měly dopad i jiné činitele než dovoz, vyvozuje se závěr, že dumpingový dovoz z Thajska způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení, a to na základě analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů náležitě rozlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu.
8. ZÁJEM UNIE
(43)
Dva z pěti dovozců, kteří při šetření spolupracovali, reagovali na zveřejnění prozatímních zjištění a předložili písemně své připomínky. Jeden z těchto dovozců požádal o slyšení stejně jako druhý dovozce. Komise se rozhodla uskutečnit návštěvu v prostorách jediného uživatele, který se zúčastnil šetření.
(44)
S ohledem na 79. až 90. bod odůvodnění prozatímního nařízení, které se týkají popisu trhu a oddílu o zájmu výrobního odvětví Unie, nebyly předloženy žádné připomínky.
8.1 Dovozci a obchodníci
(45)
Nejprve se připomíná, že v prozatímním nařízení byl vyvozen závěr, že by uložení opatření mohlo mít značný nepříznivý dopad na situaci jednoho dovozce, který rovněž vyrábí mechanismy kroužkových pořadačů v Unii. Tento dovozce na uložení prozatímních opatření nereagoval.
(46)
Jeden další dovozce, který rovněž požádal o slyšení, jemuž předsedal úředník pro slyšení, zpochybnil především výpočet dumpingového rozpětí, analýzu újmy a výpočet spotřeby v Unii. Nevznesl však žádné nové připomínky týkající se analýzy zájmu Unie.
(47)
Třetí dovozce, na nějž připadalo 20 % celkového thajského dovozu, požádal o slyšení, během něhož objasnil, že v rozporu s informacemi, které byly v průběhu vyšetřování předloženy dříve, neukončil veškeré své činnosti související s mechanismy kroužkových pořadačů (jak bylo uvedeno v 92. bodě odůvodnění prozatímního nařízení), nýbrž je převedl na jinou kancelář. V průběhu slyšení tento dovozce vysvětlil, že činnost související s mechanismy kroužkových pořadačů pouze doplňuje jeho hlavní činnost, která se týká jiných výrobků, a ani po uložení opatření nevyloučí dovoz mechanismů kroužkových pořadačů z Thajska. Vzhledem k režijním nákladům jeho velké distribuční sítě to však bude záviset na výši antidumpingových cel a na možnosti zvýšit cenu pro odběratele. V případě ukončení činnosti související s mechanismy kroužkových pořadačů by tento dovozce vzhledem k malému významu této činnosti v porovnání s celkovým podnikáním nezaznamenal značné nepříznivé dopady.
8.2 Uživatelé
(48)
Jak bylo zmíněno v 5. bodě odůvodnění, odpověď jediného spolupracujícího uživatele na dotazník byla ověřena během návštěvy v jeho obchodních prostorách, která se uskutečnila po uložení prozatímních opatření. Tento uživatel pořizuje výrobek z rozmanitých zdrojů, včetně Unie, Indie a Thajska. Výrobek dovážel rovněž z Číny, avšak po uložení antidumpingových cel zdroj dodávek změnil.
(49)
Na thajský dovoz připadalo přibližně 10 % jeho celkových nákupů mechanismů kroužkových pořadačů a společnost se rozhodla, že po uložení prozatímních nařízení nebude thajské výrobky dovážet. Ačkoliv se zdá, že opatření neměla dosud na hospodářskou situaci této společnosti významný nepříznivý dopad, společnost nicméně litovala omezení zdrojů dodávek, a zejména skutečnosti, že se nyní nemůže vždy spoléhat na krátkodobé dodávky mechanismů kroužkových pořadačů.
(50)
Zúčastněné strany zopakovaly své tvrzení, kterým se již zabývalo prozatímní nařízení, že uložení opatření bude mít za následek omezené zdroje dodávek na trhu v Unii. Je proto třeba znovu uvést, že šetření skutečně prokázalo, že se trh Unie vyznačuje omezeným počtem účastníků: existuje jeden výrobce v Indii, jeden v Thajsku, dva v Unii a několik výrobců v Číně. Účelem antidumpingových opatření je obnovit spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu v Unii, a nikoli bránit dovozu. Opatření skutečně mohou vést k snížení úrovně dovozu, přičemž vyrovnávají narušení obchodu ze strany tohoto dovozu. To však jako takové není dostatečným důvodem pro zpochybnění uložení opatření na dumpingový dovoz. Bylo by možné dokonce tvrdit, že by na trhu v Unii měla být zaručena spravedlivá hospodářská soutěž, aby byla zajištěna další existence všech zdrojů dodávek v dlouhodobém horizontu.
(51)
Očekává se, že při výši konečného cla, která je nižší než prozatímní clo, bude moci thajský dovoz nadále vstupovat na trh v Unii, přičemž šetření prokázalo, že existují rovněž další zdroje dodávek, ačkoliv je jejich počet omezený.
8.3 Závěr ohledně zájmu Unie
(52)
Na základě výše uvedených skutečností se vzhledem k neexistenci dalších připomínek potvrzuje 77. až 110. bod odůvodnění prozatímního nařízení a vyvozuje se závěr, že celkově neexistují podle dostupných informací o zájmu Unie přesvědčivé důvody pro neuložení konečných opatření na dovoz mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Thajska.
9. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
9.1 Úroveň pro odstranění újmy
(53)
Jelikož ohledně úrovně pro odstranění újmy nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 111. až 114. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
9.2 Konečná opatření
(54)
Co se týká výše cla, která je nezbytná k odstranění účinků dumpingu působícího újmu, bylo uvedeno, že by se antidumpingové clo mělo snížit na 6 %, jelikož indický dovoz není údajně dumpingový a jeho cena je o 6 % vyšší než u thajského dovozu. V tomto ohledu se podotýká, že účelem antidumpingových cel není sladit ceny s cenami ostatních zdrojů, nýbrž odstranit narušující účinky dumpingu působícího újmu.
(55)
Vzhledem k závěrům, jichž bylo dosaženo s ohledem na dumping, újmu, příčinnou souvislost a zájem Unie, by v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěného dumpingu. Tato úroveň byla vypočítána na 16,3 % a od prozatímní fáze se významně snížila.
(56)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazba konečného antidumpingového cla pro spolupracujícího vývozce 16,3 %.
10. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(57)
Vzhledem k velikosti zjištěného dumpingového rozpětí a na základě úrovně újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považovalo za nezbytné, aby se částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením vybraly s konečnou platností v rozsahu konečných cel uložených tímto nařízením. Jelikož je konečné clo nižší než prozatímní clo, částky, které byly prozatímně zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, by měly být uvolněny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu mechanismů kroužkových pořadačů, v současnosti kódu KN ex 8305 10 00 (kódy TARIC 8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034, 8305100035 a 8305100036), pocházejících z Thajska. Pro účely tohoto nařízení jsou mechanismy kroužkových pořadačů tvořené alespoň dvěma ocelovými destičkami nebo dráty s nejméně čtyřmi na nich připevněnými polokroužky z ocelového drátu, které drží pohromadě ocelová krytka. Mohou se otevírat buď roztažením polokroužků, nebo malým ocelovým rozevíracím mechanismem připevněným na mechanismu kroužkového pořadače.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobky popsané v odstavci 1 činí 16,3 %.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 118/2011 se vyberou s konečnou platností v rozsahu konečného cla uloženého podle článku 1 tohoto nařízení. Částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, se uvolní.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 5. srpna 2011.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 792/2011
(2011. gada 5. augusts),
ar kuru nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts konkrētu Taizemes izcelsmes gredzenveida stiprinājuma mehānismu importam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), (“pamatregula”) un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
tā kā:
1. PAGAIDU PASĀKUMI
(1)
Komisija ar Regulu (ES) Nr. 118/2011 (2) (“pagaidu regula”) noteica pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Taizemes izcelsmes gredzenveida stiprinājuma mehānismu importam.
(2)
Procedūru sāka, jo ražotājs Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (“sūdzības iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kuri ražo nozīmīgu daļu no konkrētu gredzenveida stiprinājuma mehānismu (“GSM”) kopējās produkcijas Savienībā, šajā gadījumā vairāk nekā 50 %, 2010. gada 6. aprīlī iesniedza sūdzību. Sūdzībā bija sniegti pirmšķietami pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un no tā izrietošo būtisko kaitējumu, un šos pierādījumus atzina par pietiekamiem, lai pamatotu procedūras sākšanu.
(3)
Jāatgādina, ka, kā jau norādīts pagaidu regulas 7. apsvērumā, dempinga un kaitējuma izmeklēšana ilga no 2009. gada 1. aprīļa līdz 2010. gada 31. martam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz laikposmu no 2006. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“kaitējuma izmeklēšanas periods”).
2. TURPMĀKĀ PROCEDŪRA
(4)
Pēc tam, kad tika paziņoti būtiskie fakti un apsvērumi, pamatojoties uz kuriem tika nolemts noteikt antidempinga pagaidu pasākumus (“pagaidu paziņojuma sniegšana”), vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstiskus iesniegumus, kuros izteica savu viedokli par pagaidu konstatējumiem. Ieinteresētajām personām, jo īpaši diviem importētājiem un Taizemes ražotājam, pēc to pieprasījuma tika dota iespēja būt uzklausītām.
(5)
Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai izdarītu galīgos konstatējumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm. Papildus pagaidu regulas 6. apsvērumā minētajām pārbaudēm tika veikta pārbaude uzņēmumā Rima Benelux Holding BV - tas bija vienīgais lietotājs, kurš, atbildot uz lietotāja aptaujas jautājumiem, sadarbojās izmeklēšanā.
(6)
Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem plānoja ieteikt galīgo antidempinga maksājumu uzlikšanu konkrētu Taizemes izcelsmes gredzenveida stiprinājuma mehānismu importam un to summu galīgo iekasēšanu, kas nodrošinātas ar pagaidu maksājumu. Turklāt tika noteikts termiņš, kurā minētās personas pēc attiecīgās informācijas saņemšanas varēja izteikt iebildumus.
(7)
Mutiskās un rakstveida piezīmes, ko bija iesniegušas ieinteresētās personas, tika izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā.
3. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
(8)
Par attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu nav saņemtas piezīmes, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 8. līdz 11. apsvērums.
4. DEMPINGS
4.1. Normālā vērtība
(9)
Kā jau norādīts pagaidu regulas 14. apsvērumā, izmeklēšanā sadarbojās tikai viens Taizemes ražotājs eksportētājs un tas izmeklēšanas periodā pārstāvēja visu Taizemes eksportu uz Savienību. Ražotājs eksportētājs un viens nesaistīts importētājs, kurš sadarbojās, apgalvoja, ka neatkarīgais ārējais eksperts, kurš piedalījās Komisijas pārbaudes apmeklējumos ražotāja eksportētāja uzņēmumā, savā ziņojumā ir pieļāvis dažas aprēķinu kļūdas. Viens no eksperta uzdevumiem bija novērtēt niķeļa pārklājuma veidošanas procesu un izejmateriālu apjomu, ko ražotājs eksportētājs patērē dažādos ražošanas posmos. Kā norādīts pagaidu regulas 15. apsvērumā, izmeklēšanā tika konstatēts, ka ražotājs eksportētājs ir sniedzis nepilnīgu un nepatiesu informāciju par savu ražošanas izmaksu un citu izejmateriālu būtiskiem elementiem. Komisija pārbaudīja ražotāja eksportētāja un importētāja apgalvojumus par aprēķinu kļūdām eksperta ziņojumā un konstatēja, ka tie nav pamatoti. Tāpēc tiek apstiprināti pagaidu regulas 15. apsvērumā izklāstītie konstatējumi.
(10)
Ražotājs eksportētājs un importētājs apstrīdēja pagaidu regulas 19. līdz 20. apsvērumā izklāstītos pagaidu konstatējumus. Jo īpaši tie apgalvoja, ka metodoloģija, kas lietota, lai noteiktu pagaidu normālo vērtību tiem ražojuma veidiem, kam nav noteikta konkrēta normālā vērtība, bija pārspīlēta, jo tās pamatā kļūdaini izmantota normālās vērtības vidējā aritmētiskā vērtība. Komisija sūdzību pieņēma, pielāgoja metodoloģiju un pārskatīja normālās vērtības aprēķinus šādiem ražojuma veidiem, ņemot vērā Taizemes ražotāja ražojumu sortimentu, kas precīzāk demonstrē viņa situāciju.
(11)
Turklāt ražotājs eksportētājs iebilda, ka likmes, ko piemēro pārdošanas, vispārējām un administratīvajām izmaksām (PVA) un peļņas normām, attiecīgi 16 % un 8 %, ir pārāk lielas. Ražotājs eksportētājs iebilda, ka PVA likme nedrīkstētu pārsniegt 12,59 %, kas demonstrē viņa paša PVA, neieskaitot iekšzemes kravas pārvadājumu izmaksas.
(12)
Kā jau uzsvērts pagaidu regulas 15. līdz 17. apsvērumā, ražotājs eksportētājs nesadarbojās izmeklēšanā un nesniedza ziņas par savām pilnajām PVA izmaksām. Ņemot vēro šos apstākļus un to, ka netika iesniegta cita informācija par uzņēmuma pilnajām PVA izmaksām, tika nolemts arī turpmāk pamatoties uz iesniegumā sniegto informāciju. Turklāt, ņemot vērā pieejamo informāciju un ciktāl to varēja novērtēt, konstatēja, ka PVA likme 16 % apmērā ir saprātīga. Tāpēc šo apgalvojumu noraidīja.
(13)
Ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka pagaidu aprēķinos lietotais 8 % peļņas līmenis ir pārāk liels un ka būtu bijis jālieto 5 % peļņas līmenis. Izvirzītie argumenti bija tādi, ka, pirmkārt, kaitējuma analīzē mērķa peļņas noteikšanai lietotais peļņas līmenis bija 5 % un, otrkārt, 5 % peļņas līmenis būtu saskaņā ar iepriekšējām izmeklēšanām attiecībā uz šo pašu ražojumu. Attiecībā uz pirmo argumentu Komisija norādīja, ka Savienības ražošanas nozares mērķa peļņas noteikšana un peļņas līmenis, ko lieto, lai noteiktu normālo vērtību, nav loģiski saistāmi un tādējādi tiem nav jābūt vienādiem. Attiecībā uz otro argumentu Komisija piekrita, ka ir daži pamatoti iemesli, lai lietotu to pašu peļņas līmeni kā iepriekšējās izmeklēšanās attiecībā uz to pašu ražojumu, un nolēma piekrist šim apgalvojumam un attiecīgi mainīt peļņas līmeni uz to, kas lietots normālās vērtības aprēķināšanai.
(14)
Pēc galīgās paziņošanas Savienības ražošanas nozare un ražotāji eksportētāji iesniedza dažas piezīmes. Savienības ražošanas nozare nepiekrita labojumiem attiecībā uz peļņas normu, to pamatojot ar to, ka 5 % peļņas likme nebūtu pietiekama, lai izpildītu trīs attiecīgā ražojuma ražošanā un pārdošanā iesaistīto savstarpēji saistīto uzņēmumu rentabilitātes prasības, bet nenorādot citus vērā ņemamus argumentus. Tāpēc šo apgalvojumu noraidīja.
(15)
Ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka nolietojuma, būvniecības un apdrošināšanas izmaksas, kas lietotas normālās vērtības aprēķināšanai vienam ražojuma veidam, nebija tādas pašas kā tās, kas lietotas attiecībā uz citiem ražojuma veidiem, un ka attiecībā uz visiem ražojuma veidiem būtu jāpiemēro vienādas izmaksas. Komisija pārbaudīja apgalvojumu un patiešām atrada kļūdu aprēķinā. Tomēr pretēji ražotāja eksportētāja apgalvojumam tika konstatēts, ka kļūda pieļauta, aprēķinot normālo vērtību citiem ražojuma veidiem. Tādēļ tika labota normālā vērtība citiem ražojuma veidiem.
(16)
Tāpat ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka, nosakot normālās vērtības tiem ražojuma veidiem, kam nav noteikta konkrēta normālā vērtība, nav pilnībā ņemts vērā ražotāja eksportētāja ražojumu sortiments. Šajā sakarā ražotājs eksportētājs turpināja apgalvot, ka noteikto normālo vērtību vidējā svērtā vērtība būtu jālieto attiecībā uz citiem ražojuma veidiem, tādējādi ņemot vērā ražotāja eksportētāja faktisko ražojumu sortimentu. Kā norādīts 10. apsvērumā, Komisija piekrita pārskatīt normālās vērtības aprēķinu attiecībā uz citiem ražojuma veidiem, lai ņemtu vērā Taizemes ražotāja faktisko ražojumu sortimentu, un tika aprēķināta mazu, vidēju un lielu GSM normālā vērtība, neņemot vērā katra veida faktisko pārdošanas apjomu. Tomēr Komisija noraidīja argumentu par to, ka papildus būtu jāņem vērā svēruma koeficients, kura pamatā ir eksportētāja pārdevumi Savienībā, jo nebija pienācīga pamatojuma.
(17)
Turklāt ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisijas lietotā metode normālās vērtības aprēķināšanai, kuras pamatā ir gredzenveida stiprinājuma mehānismu garums, bijusi neprecīza un nepilnīga, un tas ieteica jaunu vidējās vērtības aprēķināšanas metodi, kurā precīzāk tiktu ņemts vērā GSM atšķirīgais garums. Kā paskaidrots 16. apsvērumā, Komisija aprēķināja normālo vērtību tiem ražojuma veidiem, kam nav noteikta konkrēta normālā vērtība, un aprēķināja normālās vērtības maziem, vidējiem un lieliem GSM. Tika noskaidrots, ka ražotāja aprēķins bijis kļūdains un vērsts uz rezultātu. Tāpēc šo apgalvojumu noraidīja.
(18)
Neņemot vērā iepriekš minētās izmaiņas un to, ka nav iesniegtas piezīmes, ar šo galīgi tiek apstiprināts pagaidu regulas 15. līdz 20. apsvēruma saturs attiecībā uz normālās vērtības noteikšanu.
4.2. Eksporta cena un salīdzināšana
(19)
Ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka valūta, kas dempinga aprēķinos izmantota transporta izmaksu aprēķināšanai nav pareiza. Komisija tam piekrita.
(20)
Citas piezīmes nav iesniegtas, tāpēc ar šo tiek galīgi apstiprināts pagaidu regulas 21. līdz 24. apsvēruma saturs attiecībā uz eksporta cenu noteikšanu un eksporta cenu salīdzināšanu ar attiecīgo normālo vērtību.
4.3. Dempinga starpība
(21)
Ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka, aprēķinot dempinga starpību, nav ņemtas vērā divu ražojuma veidu konkrētās normālās vērtības. Apgalvojums tika pieņemts, un tika izdarīti attiecīgi labojumi.
(22)
Ņemot vērā iepriekš minētās izmaiņas normālās vērtības aprēķināšanā un salīdzināšanā un pēc dažu aprēķina kļūdu izlabošanas attiecībā uz iepriekš minēto eksporta cenu, noteica galīgo dempinga summu, kuru izteica procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, un tā ir šāda:
Ražotājs eksportētājs
Dempinga starpība
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkoka, Taizeme
16,3 %
(23)
Ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, pārstāvēja visu attiecīgā ražojuma eksportu no Taizemes uz Savienību, tāpēc tiek uzskatīts, ka atlikusī dempinga starpība būtu jānosaka tās dempinga starpības līmenī, ko konstatēja šim ražotājam eksportētājam, t. i., 16,3 %.
5. SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA
(24)
Piezīmes par Savienības ražošanas nozares definīciju netika saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 28. līdz 32. apsvērumā izklāstītie konstatējumi.
6. KAITĒJUMS
6.1. Patēriņš Savienībā un imports no Taizemes
(25)
Taizemes ražotājs un daži importētāji apšaubīja pagaidu regulā noteiktā patēriņa izmaiņas Savienībā. Jo īpaši tie apgalvoja, ka patēriņa samazinājums ir lielāks nekā provizoriski noteiktais (par apm. 30 %). Tie arī lūdza izskaidrot metodoloģiju, ko Komisija lietoja, lai noteiktu patēriņu, jo GSM ir iekļauts muitas tarifa grupā, kurā iekļauti arī citi ražojumi.
(26)
Tāpat būtu jāpiemin, ka, lai arī ieinteresētās personas apstrīdēja konstatējumus attiecībā uz patēriņu, netika iesniegti pierādījumi vai fakti, kas pamatotu viņu argumentus. Tāpat viņi nenorādīja uz metodoloģijas kļūdām.
(27)
Attiecībā uz metodoloģiju būtu jāatgādina, ka, kā norādīts pagaidu regulas 33. apsvērumā, patēriņš tika noteikts, pamatojoties uz pārbaudītiem datiem, ko aptaujas lapās norādījušas personas, kas sadarbojās (divi Savienības ražotāji un Taizemes eksportētājs par laikposmu no 2008. gada līdz IP), un Eurostat datiem par pārējo importu. Ņemot vērā to, ka uz citas izcelsmes GSM attiecas antidempinga pasākumi, importu (no visiem avotiem) reģistrē muitas tarifa datubāzē (Taric) atbilstoši apakšgrupu kodiem, kas ir ļoti specifiski attiecībā uz ražojumu, uz kuru attiecas izmeklēšana. Šīs apakšgrupas tika lietotas, lai nodrošinātu, ka tiek ņemts vērā tikai attiecīgā ražojuma imports, kaut arī šajā izmeklēšanā ražojuma definīcijā izdarītas nenozīmīgas izmaiņas.
(28)
Turklāt, tā kā Eurostat dati ir izteikti kilogramos, savukārt patēriņš ir aprēķināts gabalos, viens importētājs pieprasīja izskaidrot metodoloģiju, kā kilogramus izteikt gabalos. Tāpēc būtu jāprecizē, ka ir lietots 50 g/gab. pārrēķina koeficients, kas atbilst iepriekšējām izmeklēšanām un, salīdzinot ar Taizemes ražotāja eksportētāja sniegto informāciju, tika atzīts par samērīgu. Tāpat būtu jāpiebilst, ka, ja Komisija būtu lietojusi precīzu gabala vidējo svaru, kas iegūts, pamatojoties uz Taizemes ražotāja eksportētāja sniegto informāciju, imports no Taizemes visā kaitējuma izmeklēšanas periodā būtu straujāk pieaudzis gan absolūtā apjoma (par 25 % salīdzinājumā ar pagaidu regulā noteiktajiem 19 %), gan tirgus daļu izteiksmē (no 11,8 % uz 15,5 % salīdzinājumā ar 12,0 % uz 15,0 %, kā noteikts pagaidu regulā).
(29)
Viens importētājs arī apgalvoja, ka imports no Taizemes kaitējuma izmeklēšanas periodā ir faktiski samazinājies par 40 %, bet šo datu pamatā bija importa vērtība, uz kuru attiecas muitas tarifa kods kopumā, nevis importa apjoms. Šis apgalvojums bija jānoraida.
(30)
Ņemot vērā iepriekš minēto, ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 33. līdz 40. apsvērumā izklāstītie konstatējumi par patēriņu Savienībā (no 2008. gada līdz IP samazinājies vairāk nekā par 15 %) un importu no Taizemes.
6.2. Ekonomiskā situācija Savienības ražošanas nozarē
(31)
Viens importētājs atbildēja, ka kaitējuma analīze nav objektīva, jo Savienības ražošanas vājais finansiālais stāvoklis būtu jāskata kopā ar viena tās saistītā uzņēmuma situāciju, kurš, iespējams, gūst peļņu GSM nozarē. Šajā sakarā ir norādīts, ka kaitējuma analīzei būtu jāraksturo tikai Savienības ražošanas nozares Savienībā ražotu attiecīgā ražojuma noiets Savienības tirgū. Tā kā attiecīgais saistītais uzņēmums, kā norādīts pagaidu regulas 69. apsvērumā, nav Savienības ražotājs un tas pārsvarā tirgo ražojumus, kuru izcelsme nav Savienība, tas nebūtu jāņem vērā, veicot kaitējuma analīzi.
(32)
Neskarot iepriekš minēto, ir jāuzsver, ka importētājs nav iesniedzis informāciju, kas liecina, ka iepriekš minētā saistītā uzņēmuma finansiālais stāvoklis ir labs. Gluži pretēji, izmeklēšanas laikā iegūtie dati liecina, ka arī šā uzņēmuma GSM pārdošanas apjoms izmeklēšanas periodā ir ievērojami samazinājies.
(33)
Ņemot vērā iepriekš minēto un to, ka nav izteiktas citas piezīmes par kaitējuma analīzi, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 41. līdz 57. apsvērums, un tiek secināts, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.
7. CĒLOŅSAKARĪBA
7.1. Importa par dempinga cenām ietekme
(34)
Kaut arī dažas ieinteresētās personas apstrīdēja pagaidu konstatējumus par citu faktoru ietekmi (skatīt turpmāk), neviena no tām neapstrīdēja pagaidu secinājumus par to, ka imports no Taizemes par dempinga cenām ir nodarījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 58. līdz 64. apsvērums.
7.2. Citu faktoru ietekme
(35)
Dažas ieinteresētās personas apstrīdēja pagaidu konstatējumus par citu faktoru ietekmi un apgalvoja, ka galvenie kaitējuma rašanās iemesli ir pieprasījuma samazināšanās, Savienības ražotāju savstarpējā konkurence, imports no Indijas un pašu izraisīts kaitējums.
(36)
Attiecībā uz pieprasījuma samazināšanos tiek izdarīta atsauce uz šīs regulas 25. līdz 30. apsvērumu, kas apstiprina pagaidu regulā noteikto patēriņa tendenci. Tāpēc būtu jānoraida apgalvojumi par to, ka nav pietiekami novērtēta pieprasījuma samazināšanās radītā ietekme. Tomēr būtu jāatgādina, ka pagaidu regulas 67. apsvērumā ir secināts, ka patēriņa samazinājums patiešām varētu būt veicinājis Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu, kaut arī to ievērojami pastiprināja imports par dempinga cenām. Tomēr patēriņa samazinājuma radītais efekts nebija tik liels, lai varētu uzskatīt, ka tas izjaucis cēloņsakarību, kas konstatēta starp importu par dempinga cenām un nodarīto kaitējumu.
(37)
Tāpat Taizemes eksportētājs apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu izraisījusi arī Savienības ražotāju savstarpējā konkurence. Tas galvenokārt pamatojams ar to, ka Savienības ražošanas nozares tirgus daļas samazināšanās notika vienlaicīgi ar Savienības ražotāju tirgus daļas palielināšanos.
(38)
Šajā sakarā, pat ja Taizemes eksportētāja sniegtie aprēķini nav pilnīgi precīzi, kopumā otrā ražotāja tirgus daļa izmeklēšanas periodā palielinājās. Tomēr būtu jāatgādina, ka, kā norādīts pagaidu regulas 30. apsvērumā, šis ražotājs importē ievērojamu daudzumu GSM no Taizemes. Interesanti, ka tajā pašā gadā, kad šim ražotājam izdevās palielināt Savienībā ražoto ražojumu pārdošanas apjomu un savu tirgus daļu, ievērojami palielinājās arī tā pārdoto Taizemes izcelsmes GSM apjoms. Patiesībā tas, attiecīgajā gadā iegādājoties lielāko daļu Taizemes eksporta, pat kļuva par ievērojamu Taizemes izcelsmes GSM importētāju. Tāpēc, pat ja otrais Savienības ražotājs patiešām pārņēma kādu Savienības ražošanas nozares tirgus daļu, nevar nesecināt, ka attiecīgajam uzņēmumam tas izdevās, jo tas guva labumu no Taizemes GSM importa par dempinga cenu. Jāatgādina, ka attiecīgais ražotājs tika izslēgts no Savienības ražošanas nozares definīcijas, pamatojoties uz tā ievērojamām importa darbībām salīdzinājumā ar paša ražošanas apjomu.
(39)
Turklāt ieinteresētās personas atkārtoja jau pagaidu regulas 69. apsvēruma apgalvojumu par to, ka arī eksports no Indijas ir radījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Tas tika pamatots ar to, ka Indija kontrolē aptuveni 50 % lielu Savienības tirgus daļu, t. i., trīs reizes lielāku tirgus daļu nekā Taizeme, un ka attiecīgās vidējās cenas laikposmā no 2009. gada līdz IP samazinājās par 3 %, tādējādi samazinot Savienības cenas par 24 %. Tāpat tika uzsvērts, ka nozīmīgu Indijas izcelsmes importa daļu iegādājās ar Savienības ražošanas nozari saistīts uzņēmums.
(40)
Tomēr šajā sakarā netika iesniegti jauni argumenti, un šie apgalvojumi jau ir minēti pagaidu regulā. Pat ja Indijas izcelsmes importa kopapjoms patiešām bija lielāks nekā Taizemei, pagaidu regulā norādīts, ka importa dinamika bija atšķirīga: imports no Taizemes kaitējuma izmeklēšanas periodā kopumā palielinājās gan absolūtā, gan relatīvā izteiksmē, savukārt Indijas izcelsmes imports samazinājās (gandrīz par 10 %), un arī Indijas tirgus daļa nedaudz samazinājās. Turklāt arī Indijas vidējā cena bija lielāka par Taizemes izcelsmes importa cenu. Turklāt, pat ja ar Savienības ražošanas nozari saistītais uzņēmums importē GSM no Indijas, izmeklēšanā konstatēja, ka šā importa apjoms, kā norādīts 32. apsvērumā, gadu laikā ir ievērojami samazinājies.
(41)
Visbeidzot, dažas ieinteresētās personas arī apgalvoja, ka sūdzības iesniedzējs savus klientus zaudēja tāpēc, ka tas, izmantojot savu mātes uzņēmumu Ring International Holding (RIH), sāka darboties pārkārtotajā tirgū, un ka būtu rūpīgi jāizskata GSM pārdevumi saistītajiem uzņēmumiem, jo tie nav veikti par tirgus cenām. Tomēr šos apgalvojumus noraidīja, jo tiem nebija pamatojuma un izmeklēšanā tika noskaidrots, ka pārdevumi saistītajiem uzņēmumiem salīdzinājumā ar pārdošanas kopapjomu ir nenozīmīgi.
7.3. Secinājums par cēloņsakarību
(42)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, ar šo tiek apstiprināti pagaidu secinājumi, kas izklāstīti pagaidu regulas 65. līdz 76. apsvērumā. Pat ja bez importa arī citi faktori ir ietekmējuši Savienības ražošanas nozares situāciju, pamatojoties uz analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme ir pienācīgi noteikta un nodalīta no kaitējumu radošas ietekmes, ko izraisīja imports par dempinga cenām, tika secināts, ka imports no Taizemes par dempinga cenām ir radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē.
8. SAVIENĪBAS INTERESES
(43)
Divi no pieciem importētājiem, kas sadarbojās izmeklēšanā, pēc pagaidu konstatējumu paziņošanas iesniedza rakstveida piezīmes. Viens no šiem importētājiem un vēl viens importētājs lūdza, lai tos uzklausa. Turklāt Komisija nolēma veikt pārbaudes apmeklējumu vienīgā lietotāja telpās, kurš piedalījās izmeklēšanā.
(44)
Attiecībā uz pagaidu regulas 79. līdz 90. apsvērumu par tirgus aprakstu un iedaļu par Savienības ražošanas nozares interesēm netika izteiktas piezīmes.
8.1. Importētāji un tirgotāji
(45)
Pirmkārt, jāatgādina, ka pagaidu regulā ir secināts, ka pasākumu noteikšana varētu ievērojami negatīvi ietekmēt tikai viena ražotāja situāciju, kurš arī Savienībā ražo GSM. Šis importētājs nereaģēja uz pagaidu pasākumu noteikšanu.
(46)
Cits importētājs, kurš arī lūdza, lai to uzklausa uzklausīšanas amatpersona, galvenokārt apšaubīja dempinga starpības aprēķinu, kaitējuma analīzi un Savienības patēriņa aprēķinu. Tomēr tas nesniedza jaunas piezīmes par Savienības interešu analīzi.
(47)
Trešais importētājs, kas pārstāvēja 20 % no kopējā importa no Taizemes, lūdza, lai to uzklausa, un uzklausīšanā tas paskaidroja, ka pretēji izmeklēšanas laikā iesniegtajai informācijai tas ar GSM saistīto darbību nevis pārtrauca, kā norādīts pagaidu regulas 92. apsvērumā, bet gan pārkārtoja to uz citu filiāli. Uzklausīšanā šis importētājs paskaidroja, ka tas ar GSM saistīto uzņēmējdarbību veic papildus pamatdarbībai, kas saistīta ar citiem ražojumiem, un neizslēdz GSM importēšanu no Taizemes, pat ja tiktu noteikti pasākumi. Tomēr tas, pamatojoties uz sava plašā izplatītāju tīkla pieskaitāmajām izmaksām, būs atkarīgs no antidempinga maksājuma apmēra un iespējas palielināt cenas, ko pircēji būs ar mieru maksāt. Šis importētājs, pārtraucot ar GSM saistīto darbību, neizjustu ievērojamas negatīvas sekas, jo ar GSM saistītās darbības salīdzinājumā ar tā vispārējo darbību ir maznozīmīgas.
8.2. Lietotāji
(48)
Kā norādīts 5. apsvērumā, vienīgā lietotāja, kurš sadarbojās, anketā sniegtās atbildes tika pārbaudītas, apmeklējot tā telpas pēc pagaidu pasākumu noteikšanas. Šis lietotājs iepērk no dažādiem avotiem, tostarp no Savienības, Indijas un Taizemes. Tas arī importēja no Ķīnas, bet pēc antidempinga maksājumu noteikšanas nomainīja piegādes avotu.
(49)
Taizemes izcelsmes imports ir apmēram 10 % no kopējiem iegādātajiem GSM, un pēc pagaidu pasākumu noteikšanas uzņēmums nolēma neimportēt ražojumus no Taizemes. Pat ja līdz šim nešķita, ka pasākumu ieviešana būtiski ietekmē šā uzņēmuma ekonomisko situāciju, tas tomēr pauda nožēlu par ierobežojumiem attiecībā uz tā piegādes avotiem un jo īpaši par faktu, ka tagad tas nevar vienmēr paļauties uz GSM īstermiņa piegādi.
(50)
Ieinteresētās personas atkārtoti izteica jau pagaidu regulā minēto apgalvojumu par to, ka pasākumu noteikšana mazinās to piegādātāju skaitu, kas piegādā Savienības tirgum. Tāpēc ir vērts atgādināt, ka izmeklēšana patiešām liecināja, ka Eiropas tirgus dalībnieku skaits ir neliels: viens ražotājs Indijā, viens Taizemē, divi ražotāji Savienībā un daži Ķīnā. Antidempinga pasākumu mērķis ir atjaunot taisnīgu konkurenci Savienības tirgū, nevis kavēt importu. Kaut gan pasākumi neitralizē šāda importa kropļojošo dabu, to ietekmē patiešām varētu samazināties importa apjoms. Tomēr tas nav pietiekams iemesls, lai apšaubītu pasākumu noteikšanu attiecībā uz importu par dempinga cenām. Var apgalvot, ka Savienības tirgū būtu jānodrošina taisnīga konkurence, lai ilgtermiņā nodrošinātu visu piegādes avotu turpmāku pastāvēšanu.
(51)
Gaidāms, ka, nosakot šāda apmēra galīgo maksājumu, kas ir mazāks par pagaidu maksājumu, Taizemes izcelsmes imports joprojām varētu ienākt Savienības tirgū, lai gan izmeklēšana liecināja, ka ir arī citi piegādes avoti, kaut arī to ir tikai nedaudz.
8.3. Secinājums par Savienības interesēm
(52)
Ņemot vērā iepriekš minēto un to, ka netika iesniegtas citas piezīmes, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 77. līdz 110. apsvērums un tiek secināts, ka kopumā, pamatojoties uz pieejamo informāciju par Savienības interesēm, nav pārliecinošu iemeslu, lai nenoteiktu galīgos pasākumus attiecībā uz Taizemes izcelsmes GSM importu.
9. GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
9.1. Kaitējuma novēršanas līmenis
(53)
Piezīmes par kaitējuma novēršanas pakāpi nav saņemtas, tāpēc ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 111. līdz 114. apsvērums.
9.2. Galīgie pasākumi
(54)
Attiecībā uz maksājuma apmēru, kas vajadzīgs, lai novērstu kaitējumu radījušā dempinga ietekmi, tika izteikta piezīme, ka antidempinga maksājums būtu jāsamazina līdz 6 %, jo imports no Indijas, iespējams, nav par dempinga cenām un ir par 6 % lielāks nekā imports no Taizemes. Šajā sakarā tika norādīts, ka antidempinga maksājumu mērķis nav pielīdzināt cenas citu piegādātāju cenām, bet gan novērst kaitējumu radošā dempinga kropļojošo ietekmi.
(55)
Ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu un mazākā maksājuma noteikumu būtu jānosaka galīgais antidempinga maksājums zemākās konstatētās dempinga un kaitējuma starpības līmenī. Šajā gadījumā maksājuma likme attiecīgi būtu jānosaka konstatētā dempinga līmenī. To aprēķināja 16,3 % apmērā, un tas pēc sākuma posma ir ievērojami samazinājies.
(56)
Pamatojoties uz iepriekš minēto, galīgā antidempinga maksājuma likme attiecībā uz eksportētājju, kas sadarbojās, ir 16,3 %.
10. PAGAIDU MAKSĀJUMA GALĪGĀ IEKASĒŠANA
(57)
Ņemot vērā konstatētās dempinga starpības apmēru un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma līmeni, tiek uzskatīts, ka būtu galīgi jāiekasē summas, kas nodrošinātas ar pagaidu regulā noteikto pagaidu antidempinga maksājumu, ievērojot šajā regulā noteiktā galīgā maksājuma apmēru. Galīgais maksājums ir mazāks par pagaidu maksājumu, tāpēc būtu jāatmaksā nodrošinājuma summas, kas pārsniedz galīgo maksājumu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Taizemes izcelsmes gredzenveida stiprinājuma mehānismu importam, uz kuriem šobrīd attiecas KN kods ex 8305 10 00 (Taric kodi 8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034, 8305100035 un 8305100036). Šajā regulā gredzenveida stiprinājuma mehānismi ir mehānismi, kurus veido vismaz divas tērauda plāksnes vai stieples, uz kurām nostiprināti vismaz četri no tērauda stieples izgatavoti pusgredzeni un kuras satur kopā tērauda pārsegs. Tos var atvērt, atvelkot pusgredzenus vienu no otra vai izmantojot šim mehānismam piestiprinātu nelielu tērauda atsperes ierīci.
2. Antidempinga galīgā maksājuma likme, kas piemērojama neto cenai, ieskaitot piegādi līdz Savienības robežai, pirms nodokļu nomaksas, par 1. punktā raksturoto ražojumu ir 16,3 %.
3. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
Summas, kas nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumu atbilstoši Regulai (ES) Nr. 118/2011, galīgi iekasē atbilstoši galīgajai likmei, kas noteikta saskaņā ar šīs regulas 1. pantu. Atbrīvo nodrošinājuma summas, kas pārsniedz noteiktās likmes galīgo antidempinga maksājumu.
3. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2011. gada 5. augustā