ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 602/2012/EU
ze dne 4. července 2012
o změnách Dohody o založení Evropské banky pro obnovu a rozvoj (EBRD), které rozšiřují zeměpisný rozsah operací EBRD o jižní a východní Středomoří
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 212 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
v souladu s řádným legislativním postupem, (1)
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Od svého založení v roce 1991 pomáhá Evropská banka pro obnovu a rozvoj (EBRD) zemím střední a východní Evropy při jejich přechodu k otevřeným tržním ekonomikám a při podpoře soukromých a podnikatelských iniciativ. Zeměpisný rozsah operací EBRD by měl být rozšířen o země jižního a východního Středomoří za účelem podpory obdobných cílů. V reakci na hospodářskou a politickou situaci v zemích jižního a východního Středomoří vypracovala EBRD za účelem zahájení svých činností etapový přístup, který zohlední zvláštnosti tohoto regionu.
(2)
Podle zprávy rady ředitelů určené radě guvernérů o zeměpisném rozšíření operací banky o jižní a východní Středomoří zahrnuje region jižního a východního Středomoří země, které leží na pobřeží Středozemního moře, a dále Jordánsko, které je do tohoto regionu úzce začleněno.
(3)
V reakci na události v jižním a východním Středomoří v roce 2011 předložily Komise a vysoká představitelka Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku 8. března 2011 společné sdělení nazvané „Partnerství pro demokracii a sdílenou prosperitu s jižním Středomořím“, které naznačilo silnou politickou a hospodářskou podporu Unie tomuto regionu. Společné sdělení zahrnovalo možnost rozšíření mandátu EBRD o země jižního sousedství, a to v návaznosti na její zkušenosti za posledních dvacet let. Obsah uvedeného společného sdělení obecně potvrdila Evropská rada na zasedání ve dnech 24. a 25. března 2011. Ve svém usnesení ze dne 7. dubna 2011 o přezkumu evropské politiky sousedství - jižním rozměru vyzval Evropský parlament EBRD, aby změnila své stanovy za účelem účasti na procesu poskytování finanční pomoci.
(4)
V květnu 2011 vedoucí představitelé zemí G8 zahájili deauvillské partnerství, které má zemím jižního a východního Středomoří pomoci při přechodu ke svobodným, demokratickým a tolerantním společnostem, a vyzvali EBRD, aby rozšířila svou zeměpisnou působnost tak, aby se využily její zkušenosti a podpořil se přechod těchto zemí k přijetí zásad parlamentní demokracie, pluralismu a tržního hospodářství.
(5)
Rozšíření operací EBRD o jižní a východní Středomoří odráží podporu, kterou Unie a mezinárodní společenství poskytují nadějím na přechod k tržní ekonomice a pluralitní demokratické společnosti, které podnítilo arabské jaro.
(6)
S ohledem na křehkost ekonomik v zemích, v nichž má EBRD nově působit, a na sociální nerovnosti, jež byly jedním ze základních příčin nepokojů při arabském jaru, by měli zástupci Unie v řídících orgánech EBRD podporovat rozšíření jejího zaměření na rozvoj soukromého sektoru s cílem přispívat v souladu s čl. 3 odst. 5 a článkem 21 Smlouvy o Evropské unii financováním také k vytvoření společností, jež budou udržitelné sociálně i z hlediska životního prostředí, jak stanoví příslušné rozvojové cíle tisíciletí. Zástupci Unie v řídících orgánech EBRD by zejména měli EBRD vybízet k tomu, aby přispívala k přechodu k energeticky účinným otevřeným tržním ekonomikám, jež podporují začlenění všech společenských skupin a současně zohledňují sociální hledisko a otázky chudoby a občanských a lidských práv.
(7)
Usneseními č. 137 a č. 138, která byla přijata dne 30. září 2011, hlasovala rada guvernérů EBRD pro potřebné změny Dohody o založení EBRD (dále jen „dohoda“), které umožní rozšířit zeměpisný rozsah operací EBRD o jižní a východní Středomoří a zároveň zachovají její závazek k zemím, v nichž působí již v současnosti. Pro tyto změny hlasovali všichni guvernéři EBRD zastupující členské státy EU včetně guvernéra zastupujícího Unii.
(8)
Usnesením č. 134, které bylo přijato dne 21. května 2011, zdůraznila rada guvernérů EBRD, že plánovaného rozšíření mandátu EBRD by mělo být dosaženo, aniž by byly od jejích akcionářů požadovány další kapitálové příspěvky.
(9)
Podle článku 56 dohody se má rada guvernérů EBRD všech členů dotázat, zda s navrhovanými změnami souhlasí.
(10)
Zástupci Unie v řídících orgánech EBRD by měli EBRD co nejusilovněji vybízet k tomu, aby pečlivě sledovala své operace, a to zejména v zemích, kde neexistuje dostatečná politická odpovědnost, kde jsou porušována občanská a lidská práva či přetrvává vysoká míra korupce. Dále by zástupci Unie v řídících orgánech EBRD měli v maximální míře usilovat o zajištění toho, že při činnostech EBRD v nových zemích působnosti budou zohledněny zásady obezřetného bankovnictví, transparentnosti a boje proti podvodům, jak je uvedeno v rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1219/2011/EU ze dne 16. listopadu 2011 o upisování dodatečných akcií kapitálu Evropské banky pro obnovu a rozvoj (EBRD) Evropskou unií v důsledku rozhodnutí o navýšení tohoto kapitálu (2).
(11)
Zástupci Unie v řídících orgánech EBRD by měli EBRD vybízet, aby při provádění činností v oblasti jižního a východního Středomoří pokračovala v těsné spolupráci s Unií a ve spolupráci s občanskou společností a dále rozvíjela úzkou spolupráci s Evropskou investiční bankou a ostatními evropskými a mezinárodními veřejnými finančními institucemi s cílem plně využít komparativních výhod. EBRD by také neměla zdvojovat činnosti těchto ostatních veřejných finančních institucí.
(12)
Než EBRD schválí své případné působení v nové zemi, měla by provést podrobné technické posouzení hospodářských a politických podmínek v dotčené zemi, včetně: posouzení závazku dané země dodržovat zásady parlamentní demokracie, pluralismu a tržního hospodářství, jak stanoví článek 1 dohody, posouzení nedostatků při procesu přechodu a vyhodnocení činností, které v dané zemi vyvíjejí jiné mezinárodní finanční instituce, a priorit, u nichž by EBRD nejlépe mohla využít svých jedinečných znalostí a dovedností. Při projednávání těchto posouzení by zástupci Unie v řídících orgánech EBRD měli EBRD vybízet, aby plně zohlednila stanoviska Unie.
(13)
Komise by ve zprávě, kterou v souladu s rozhodnutím 1219/2011/EU předloží před skončením období čtvrtého přezkumu kapitálových zdrojů 2011-2015, měla zohlednit rozšíření činností EBRD o jižní a východní Středomoří.
(14)
Pokud jde o příspěvek EBRD k přechodu zemí v jižním a východním Středomoří, v nichž může působit, k dobře fungujícím, udržitelným a moderním tržním ekonomikám, zástupci Unie v řídících orgánech EBRD by měli EBRD vyzvat, aby každý rok podávala zprávu o činnosti a aby před pětiletým přezkumem kapitálových zdrojů prováděla komplexní posouzení vlivu svých činností na budování těchto ekonomik.
(15)
Změny dohody by proto měly být schváleny jménem Unie,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Změny článků 1 a 18 Dohody o založení EBRD, které rozšiřují zeměpisný rozsah operací EBRD, se schvalují jménem Unie.
Znění těchto změn je pro informaci obsažen v příloze tohoto rozhodnutí.
Článek 2
Guvernér EBRD zastupující Unii doručí EBRD jménem Unie prohlášení o přijetí změn.
Článek 3
V rámci výroční zprávy Evropskému parlamentu podá guvernér EBRD zastupující Unii rovněž zprávu o činnostech a operacích EBRD v jižním a východním Středomoří.
Článek 4
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Ve Štrasburku dne 4. července 2012.
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS Nr. 602/2012/ES
(2012. gada 4. jūlijs)
par grozījumiem Nolīgumā par Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas (ERAB) dibināšanu, ar ko paplašina ERAB darbības ģeogrāfisko apgabalu, aptverot Vidusjūras dienvidu un austrumu reģionu
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 212. pantu,
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),
tā kā:
(1)
Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka (ERAB) kopš tās dibināšanas 1991. gadā ir palīdzējusi Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīm pāriet uz atvērtu tirgus ekonomiku un veicināt privātu un uzņēmējdarbības iniciatīvu. Lai veicinātu līdzīgus mērķus, ERAB darbības ģeogrāfiskais apgabals būtu jāpaplašina, aptverot arī Vidusjūras dienvidu un austrumu reģionu. Reaģējot uz ekonomisko un politisko situāciju Vidusjūras dienvidu un austrumu reģiona valstīs, ERAB ir izstrādājusi pakāpenisku pieeju savas darbības sākšanai, kas ļaus ņemt vērā reģiona īpatnības.
(2)
Saskaņā ar ERAB Direktoru padomes ziņojumu valdei par bankas darbības ģeogrāfiskā apgabala paplašināšanu, aptverot Vidusjūras dienvidu un austrumu reģionu, Vidusjūras dienvidu un austrumu reģionā ietilpst valstis, kuras atrodas Vidusjūras krastā, kā arī Jordānija, kas ir cieši integrēta minētajā reģionā.
(3)
Reaģējot uz 2011. gada notikumiem Vidusjūras dienvidu un austrumu reģionā, Komisija un Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos 2011. gada 8. martā iesniedza kopīgu paziņojumu “Partnerattiecības demokrātijai un kopīgam uzplaukumam ar Vidusjūras dienvidu reģionu”, paužot stingru Savienības politisko un ekonomisko atbalstu reģionam. Kopīgais paziņojums ietvēra iespēju paplašināt ERAB pilnvaras, lai aptvertu dienvidu kaimiņvalstis, balstoties uz ERAB pieredzi pēdējo 20 gadu laikā. Minētais kopīgais paziņojums guva plašu atbalstu 2011. gada 24. un 25. marta Eiropadomē. Eiropas Parlaments 2011. gada 7. aprīļa rezolūcijā par Eiropas kaimiņattiecību politikas dienvidu dimensijas pārskatīšanu aicināja ERAB grozīt tās statūtus, lai piedalītos finanšu palīdzības procesā.
(4)
2011. gada maijā G8 līderi sāka Dovilas partnerību, lai palīdzētu Vidusjūras dienvidu un austrumu reģiona valstīm pāriet uz brīvu, demokrātisku un tolerantu sabiedrību, un aicināja ERAB paplašināt tās darbības ģeogrāfisko apgabalu, lai izmantotu tās pieredzi un atbalstītu minēto valstu pāreju uz daudzpartiju demokrātijas, plurālisma un tirgus ekonomikas principiem.
(5)
ERAB darbības paplašināšana, aptverot Vidusjūras dienvidu un austrumu reģionu, atspoguļo Savienības un starptautiskās sabiedrības atbalstu “arābu pavasara” raisītajām cerībām saistībā ar minētā reģiona pāreju uz tirgus ekonomiku un plurālistisku un demokrātisku sabiedrību.
(6)
Ņemot vērā ekonomikas nestabilitāti jaunajās ERAB darbības valstīs un sociālo nevienlīdzību, kas bija viens no “arābu pavasara” nemieru galvenajiem iemesliem, Savienības pārstāvjiem ERAB pārvaldes struktūrās būtu jāmudina ERAB likt lielāku uzsvaru uz privātā sektora attīstību, lai, izmantojot savu finansējumu, tā palīdzētu veidot sociāli taisnīgu un ekoloģiski ilgtspējīgu sabiedrību, kā paredzēts attiecīgajos Tūkstošgades attīstības mērķos un atbilstoši Līguma par Eiropas Savienību 3. panta 5. punktam un 21. pantam. Savienības pārstāvjiem ERAB pārvaldes struktūrās jo īpaši būtu jāveicina ERAB ieguldījums pārejā uz energoefektīvu, sociāli iekļaujošu un atvērtu tirgus ekonomiku, vienlaikus ņemot vērā sociālo, nabadzības, pilsonisko un cilvēktiesību kontekstu.
(7)
Ar Rezolūciju Nr. 137 un Nr. 138, kas pieņemtas 2011. gada 30. septembrī, ERAB valde nobalsoja par ERAB dibināšanas nolīguma (“Nolīgums”) vajadzīgajiem grozījumiem, kas ļauj paplašināt ERAB darbības ģeogrāfisko apgabalu, aptverot Vidusjūras dienvidu un austrumu reģionu, vienlaikus saglabājot tās saistības attiecībā uz pašreizējām darbības valstīm. Attiecībā uz minētajiem grozījumiem “par” nobalsoja visi ERAB ES pilnvarnieki, tostarp pilnvarnieks, kas pārstāv Savienību.
(8)
Ar Rezolūciju Nr. 134, kas pieņemta 2011. gada 21. maijā, ERAB valde uzsvēra, ka plānotā ERAB pilnvaru paplašināšana būtu jānodrošina, neprasot tās kapitāla daļu turētājiem veikt papildu kapitāla ieguldījumus.
(9)
Saskaņā ar Nolīguma 56. pantu ERAB valdei ir jājautā visiem dalībniekiem, vai tie piekrīt ierosinātajiem grozījumiem.
(10)
Savienības pārstāvjiem ERAB pārvaldes struktūrās būtu jādara viss iespējamais, lai mudinātu ERAB cieši uzraudzīt savas darbības, īpaši valstīs, kurās trūkst politiskās atbildības, kurās tiek pārkāptas pilsoniskās tiesības un cilvēktiesības vai ir augsts korupcijas līmenis. Turklāt Savienības pārstāvjiem ERAB pārvaldes struktūrās būtu jāpieliek maksimālas pūles, lai nodrošinātu, ka ERAB darbībās jaunajās darbības valstīs tiek ņemti vērā principi par piesardzīgu praksi banku pakalpojumu jomā, pārredzamību un krāpšanas apkarošanu, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1219/2011/ES (2011. gada 16. novembris) par Eiropas Savienības parakstīšanos uz Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas (ERAB) papildu kapitāla daļām sakarā ar lēmumu par kapitāla palielināšanu (2).
(11)
Veicot savu darbību Vidusjūras dienvidu un austrumu reģionā, Savienības pārstāvjiem ERAB pārvaldes struktūrās būtu jāmudina ERAB turpināt ciešu sadarbību ar Savienību un sadarboties ar pilsonisko sabiedrību, kā arī turpināt attīstīt tās ciešo sadarbību ar Eiropas Investīciju banku un citām Eiropas un starptautiskajām publiskajām finanšu iestādēm, lai pilnībā izmantotu to salīdzinošās priekšrocības. ERAB būtu arī jāizvairās no šādu citu publisko finanšu iestāžu darbības dublēšanas.
(12)
Pirms ERAB apstiprina kādu potenciālu jauno darbības valsti, tai būtu jāveic detalizēti tehniskie novērtējumi par attiecīgajā valstī pastāvošajiem ekonomiskajiem un politiskajiem apstākļiem, tostarp novērtējums par to, kā minētā valsts ievēro daudzpartiju demokrātijas, plurālisma un tirgus ekonomikas principus, kas noteikti Nolīguma 1. pantā, novērtējums par pārejas posma trūkumiem un pārskats par citu starptautisku finanšu iestāžu darbību minētajā valstī un par prioritātēm, saistībā ar kurām ERAB varētu vislabāk izmantot savas unikālās zināšanas un prasmes. Apspriežot minētos novērtējumus, Savienības pārstāvjiem ERAB pārvaldes struktūrās būtu jāmudina ERAB pilnībā ņemt vērā Savienības uzskatus.
(13)
Ziņojumā, ko Komisija ir aicināta iesniegt saskaņā ar Lēmumu Nr. 1219/2011/ES līdz kapitāla resursu ceturtās pārskatīšanas laikposmam no 2011. līdz 2015. gadam beigām, Komisijai būtu jāņem vērā ERAB darba paplašināšana, aptverot Vidusjūras dienvidu un austrumu reģionu.
(14)
Attiecībā uz ERAB ieguldījumu Vidusjūras dienvidu un austrumu reģiona potenciālo darbības valstu pārejā uz labi funkcionējošu, ilgtspējīgu un modernu tirgus ekonomiku, Savienības pārstāvjiem ERAB pārvaldes struktūrās būtu jāaicina ERAB katru gadu ziņot par savu darbību un pirms piecgades kapitāla resursu pārskatīšanas veikt visaptverošu novērtējumu par tās ietekmi uz šādas ekonomikas izveidi.
(15)
Tādēļ Nolīguma grozījumi būtu jāapstiprina Savienības vārdā,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināti Nolīguma 1. un 18. panta grozījumi, kas paplašina ERAB darbības ģeogrāfisko apgabalu.
Grozījumu teksts ir iekļauts pielikumā informācijas nolūkos.
2. pants
ERAB pilnvarnieks, kas pārstāv Savienību, deklarāciju par grozījumu apstiprināšanu Savienības vārdā paziņo ERAB.
3. pants
ERAB pilnvarnieks, kas pārstāv Savienību, kā daļu no gada ziņojuma Eiropas Parlamentam sniedz arī ziņojumu par ERAB pasākumiem un darbībām Vidusjūras dienvidu un austrumu reģionā.
4. pants
Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Strasbūrā, 2012. gada 4. jūlijā