PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 855/2010
ze dne 27. září 2010,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1631/2005 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu kyseliny trichlorisokyanurové pocházející mimo jiné z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
V říjnu 2005 Rada nařízením (ES) č. 1631/2005 (2) (dále jen „původní nařízení“) uložila konečné antidumpingové clo z dovozu kyseliny trichlorisokyanurové (dále jen „TCCA“) pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Sazby cla činily 7,3 % až 42,6 %.
2. Žádost o přezkum
(2)
V roce 2009 Komise obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Žádost omezenou na přezkoumání dumpingu podal čínský vyvážející výrobce, společnost Heze Huayi Chemical Co., Ltd (dále jen „Heze“ nebo „žadatel“). Sazba konečného antidumpingového cla z výrobků žadatele činí 14,1 %.
(3)
Ve své žádosti žadatel uvedl, že okolnosti, na jejichž základě byla opatření zavedena, se změnily a že tyto změny mají trvalý charakter. Žadatel poskytl zjevné důkazy o tom, že k vyrovnání účinků dumpingu není nutno nadále zachovávat současnou úroveň opatření.
(4)
Žádost byla založena zejména na tvrzení, že jednotkové náklady žadatele na výrobu TCCA se od původního šetření značně snížily, jelikož:
-
žadatel vyrábí hlavní surovinu potřebnou k výrobě šetřeného výrobku a
-
žadatel zvýšil svou výrobní kapacitu.
3. Zahájení přezkumu
(5)
Poté, co po konzultaci s poradním výborem Komise stanovila, že pro zahájení přezkumu existují dostatečné důkazy, zahájila dne 2. července 2009 v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení přezkum (3) omezený na zkoumání dumpingu ve vztahu k žadateli.
4. Dotčený výrobek a obdobný výrobek
(6)
Výrobek dotčený současným přezkumem je totožný s výrobkem popsaným v původním nařízení; je to kyselina trichlorisokyanurová a přípravky z ní, podle mezinárodních nepatentovaných názvů (INN) také nazývaná „symclosene“ (symklosen), pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 2933 69 80 a ex 3808 94 20.
(7)
Dotčený výrobek vyráběný a prodávaný na čínském domácím trhu a výrobek vyvážený do Unie mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti a stejné použití, a proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považují za obdobné.
5. Zúčastněné strany
(8)
Komise o zahájení přezkumu oficiálně informovala žadatele, výrobní odvětví Unie a zástupce vlády země vývozu.
(9)
Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení.
(10)
S cílem získat informace, které pro své šetření považovala za nezbytné, zaslala Komise žadateli formulář žádosti o tržní zacházení a dotazník a ve lhůtách stanovených k tomuto účelu obdržela odpověď. Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné ke stanovení dumpingu, a u žadatele byla provedena inspekce na místě.
6. Období šetření
(11)
Šetření dumpingu se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009.
B. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
1. Tržní zacházení
(12)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se při antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR běžná hodnota určuje podle čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení v případě těch vyvážejících výrobců, u nichž bylo zjištěno, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, tj. pokud bylo prokázáno, že s ohledem na výrobu a prodej obdobného výrobku převažují podmínky tržního hospodářství. Uvedená kritéria lze shrnout takto:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů bez významných zásahů státu a náklady odrážejí tržní hodnoty;
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech;
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
-
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu;
-
převod směnných kurzů se provádí podle tržních kurzů.
(13)
Šetření ukázalo, že žadatel splňuje všech pět kritérií tržního zacházení. Bylo zjištěno, že během období šetření přijímala společnost Heze obchodní rozhodnutí bez zásahů státu a neexistovala zkreslení související s podmínkami netržního hospodářství. Na společnost Heze se vztahují čínské zákony o úpadku a o vlastnictví bez výjimek. Společnost má jednoznačné účetnictví, které je kontrolováno nezávislým auditem, a bylo shledáno, že účetní systém a jeho používání je v souladu s obecnými mezinárodně uznávanými zásadami účetnictví a IAS. Bylo zjištěno, že náklady a ceny odrážejí tržní hodnoty a převod směnných kurzů se provádí podle tržních kurzů.
(14)
Na základě výše uvedených skutečností a úvah mohlo být žadateli přiznáno tržní zacházení.
2. Běžná hodnota
(15)
Za účelem stanovení běžné hodnoty bylo nejdříve zjištěno, zda celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku společností Heze byl ve srovnání s jejím celkovým objemem vývozu do Unie reprezentativní. V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení se domácí prodej považuje za reprezentativní, pokud celkový objem domácího prodeje činí alespoň 5 % celkového objemu odpovídajícího vývozu do Unie. Komise dospěla k závěru, že žadatel prodával TCCA na domácím trhu v celkově reprezentativním objemu.
(16)
Následně byly určeny typy obdobného výrobku prodávané žadatelem na domácím trhu, které byly shodné a přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Unie.
(17)
Pro každý typ výrobku prodávaný společností Heze na domácím trhu, o kterém bylo zjištěno, že je přímo srovnatelný s typem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, se stanovilo, zda je domácí prodej pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení dostatečně reprezentativní. Domácí prodej konkrétního typu výrobku byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud celkový domácí prodej tohoto typu výrobku během období šetření představoval nejméně 5 % celkového vývozu srovnatelného typu výrobku do Unie.
(18)
Rovněž bylo zjišťováno, zda lze domácí prodej každého typu výrobku považovat v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení za uskutečněný v běžném obchodním styku. To bylo provedeno stanovením podílu ziskového prodeje každého vyváženého typu dotčeného výrobku během období šetření nezávislým odběratelům na domácím trhu.
(19)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku, prodávaného za čistou prodejní cenu nejméně ve výši vypočítaných výrobních nákladů, představoval více než 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku a pokud vážený průměr ceny daného typu výrobku dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu. Tato cena byla vypočtena jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku během období šetření, a to bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový.
(20)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného typu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla vypočtena jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku během období šetření.
(21)
Pokud za účelem stanovení běžné hodnoty nemohly být pro určitý typ výrobku prodávaný společností Heze použity ceny na domácím trhu, musela být použita jiná metoda. V tomto případě použila Komise početně zjištěnou běžnou hodnotu. V souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení byla běžná hodnota vypočtena na základě výrobních nákladů na vyvážené typy výrobků s připočtením přiměřené výše prodejních, správních a režijních nákladů a přiměřeného ziskového rozpětí. Podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení se výše prodejních, správních a režijních nákladů a ziskové rozpětí stanovily na základě průměrných prodejních, správních a režijních nákladů a ziskového rozpětí zaznamenaných při prodeji obdobného výrobku společností Heze v běžném obchodním styku.
(22)
V souladu s metodikou použitou v původním šetření byly výrobní náklady vypočteny pro dva typy výrobků. S ohledem na informace, které poskytl žadatel, byly jedny výrobní náklady vypočteny pro granule a tablety a druhé pro prášek.
3. Vývozní cena
(23)
Vzhledem k tomu, že dotčený výrobek byl přímo vyvážen nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tj. na základě vývozních cen skutečně zaplacených nebo cen, které je třeba zaplatit, za výrobek prodaný za účelem vývozu do Unie.
4. Srovnání
(24)
Průměrná běžná hodnota a průměrná vývozní cena každého typu dotčeného výrobku byly srovnány na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. Pro zajištění spravedlivého srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům u činitelů, na které bylo upozorněno a které prokazatelně ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Pro tento účel byly v oprávněných a doložených případech provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, námořní přepravné a pojištění, manipulaci, poskytnutí úvěru a bankovní poplatky. Dále bylo zjištěno, že DPH byla částečně vrácena, pokud byl dotčený výrobek prodán na vývoz do Unie. DPH, která má být zaplacena z prodeje na domácím trhu, byla tedy upravena podle čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení.
(25)
Co se týče úpravy ohledně balného, žadatel požadoval úpravu ohledně nákladů na balení pro prodej na čínském trhu i na trhu v Unii. Ověřením bylo zjištěno, že tyto náklady byly rovněž zahrnuty ve výrobních nákladech výrobku bez ohledu na to, zda byl určen na prodej na vnitrostátním nebo vývozním trhu. Proto nebyla požadovaná úprava přijata pro vnitrostátní ani vývozním trh.
5. Dumpingové rozpětí
(26)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání vážené průměrné běžné hodnoty podle typu výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Toto srovnání ukázalo existenci dumpingu.
(27)
Bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí společnosti Heze, vyjádřené jako procentní podíl čisté ceny s dodáním na hranice Unie, činí 3,2 %.
C. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
(28)
Podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení se také zkoumalo, zda lze zjištěné změněné okolnosti důvodně považovat za okolnosti trvalé povahy.
(29)
Žadatel při tomto prozatímním přezkumu plně spolupracoval a díky získaným a ověřeným údajům bylo možné stanovit dumpingové rozpětí na základě jeho individuálních vývozních cen při vývozu do Unie. Výsledek tohoto výpočtu ukazuje, že zachování současné výše opatření již nemá opodstatnění.
(30)
Důkazy získané a ověřené v průběhu šetření prokázaly snížení úrovně dumpingu, což lze vysvětlit redukcemi ve struktuře nákladů společnosti. Hlavními faktory, které vedly k redukcím ve struktuře nákladů žadatele, jsou vlastní výroba hlavní suroviny a rozšíření výrobní kapacity žadatele.
(31)
Bylo rovněž zjištěno, že od původního šetření se vývozní ceny společnosti Heze pro všechny trhy zvýšily. Zejména ceny při vývozu do Unie jsou v souladu s vývozními cenami společnosti při vývozu do jiných třetích zemí. Důkazy shromážděné na místě prokázaly, že společnost má mnoho zákazníků v Unii s podobnými cenovými úrovněmi. Jednotné tržní chování žadatele dokazuje, že změny okolností jsou trvalé.
(32)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se má tedy za to, že okolnosti, kvůli nimž byl tento přezkum zahájen, se pravděpodobně v dohledné době nezmění způsobem, který by měl vliv na zjištění současného přezkumu. Proto byl učiněn závěr, že se tyto změny považují za trvalé a že zachování současné výše opatření již nemá opodstatnění.
D. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(33)
Vzhledem k výsledkům tohoto přezkumného šetření se považuje za vhodné změnit antidumpingové clo platné na dovoz dotčeného výrobku společností Heze na 3,2 %,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V tabulce v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 1631/2005 se položka týkající se společnosti Heze Huayi Chemical Co. Limited nahrazuje tímto:
„ČLR
Heze Huayi Chemical Co. Limited
3,2 %
A629“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 27. září 2010.
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 855/2010
(2010. gada 27. septembris),
ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1631/2005, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz trihlorizocianūrskābes importu, kuras izcelsme ir, inter alia, Ķīnas Tautas Republikā
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu un 11. panta 3., 5. un 6. punktu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,
tā kā:
A. PROCEDŪRA
1. Spēkā esošie pasākumi
(1)
Padome 2005. gada oktobrī ar Regulu (EK) Nr. 1631/2005 (2) (“sākotnējā regula”) noteica galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes trihlorizocianūrskābes (“TCCA”) importu. Maksājuma likme svārstījās no 7,3 % līdz 42,6 %.
2. Pārskatīšanas pieprasījums
(2)
Komisija 2009. gadā atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam saņēma pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu. Ķīnas ražotājs eksportētājs Heze Huayi Chemical Co., Ltd (“Heze” jeb “pieprasījuma iesniedzējs”) iesniedza pieprasījumu, kurš attiecās tikai uz dempinga pārbaudi. Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro pieprasījuma iesniedzējam, ir 14,1 %.
(3)
Pieprasījumā tā iesniedzējs apgalvoja, ka apstākļi, pamatojoties uz kuriem bija noteikti pasākumi, ir mainījušies un ka šīs pārmaiņas ir ilglaicīgas. Pieprasījuma iesniedzējs sniedza pirmšķietamus pierādījumus tam, ka pasākuma turpmāka piemērošana pašreizējā līmenī, lai neitralizētu dempingu, vairs nav nepieciešama.
(4)
Pieprasījumā bija īpaši apgalvots, ka kopš sākotnējās izmeklēšanas ievērojami samazinājusies pieprasījuma iesniedzēja noteiktā TCCA vienības pašizmaksa, jo:
-
pieprasījuma iesniedzējs ražo galveno izejvielu, kas vajadzīga ražojuma, uz kuru attiecas izmeklēšana, izgatavošanai, un
-
pieprasījuma iesniedzējs ir palielinājis ražošanas jaudu.
3. Pārskatīšanas sākšana
(5)
Apspriedusies ar padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pierādījumu, lai sāktu pārskatīšanu, Komisija 2009. gada 2. jūlijā saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu sāka izmeklēšanu (3), kurā pārbaudīja dempingu vienīgi attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēju.
4. Attiecīgais ražojums un līdzīgais ražojums
(6)
Ražojums, uz kuru attiecas šī pārskatīšana, ir sākotnējā regulā aprakstītais ražojums, proti, Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes trihlorizocianūrskābe un tās preparāti, kuras starptautiskais nepatentētais nosaukums ir “simklozēns” (“attiecīgais ražojums”), ko patlaban klasificē ar KN kodu ex 2933 69 80 un ex 3808 94 20.
(7)
Ražojumam, ko ražo un pārdod Ķīnas iekšzemes tirgū, un ražojumam, ko eksportē uz Savienību, ir vienādas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības un lietošanas veidi, tādēļ tos uzskata par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.
5. Personas, uz kurām attiecas pārskatīšana
(8)
Komisija oficiāli paziņoja pieprasījuma iesniedzējam, Savienības ražošanas nozarei un eksportētājvalsts valdības pārstāvjiem par pārskatīšanas sākšanu.
(9)
Ieinteresētajām personām paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās tiktu uzklausītas.
(10)
Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskatīja par nepieciešamu izmeklēšanai, tā pieprasījuma iesniedzējam nosūtīja tirgus ekonomikas režīma pieprasījuma veidlapu un anketu un šim nolūkam atvēlētajā termiņā saņēma atbildes. Komisija ieguva un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu dempinga noteikšanai, un veica pārbaudes apmeklējumu pieprasījuma iesniedzēja uzņēmumā.
6. Izmeklēšanas periods
(11)
Dempinga izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam (“IP”).
B. IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI
1. Tirgus ekonomikas režīms (“TER”)
(12)
Ievērojot pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu, antidempinga izmeklēšanās normālo vērtību ĶTR izcelsmes importam saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. līdz 6. punktu nosaka attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, par kuriem konstatēts, ka tie atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritērijiem, proti, ja ir pierādīts, ka līdzīgā ražojuma izgatavošanā un pārdošanā dominē tirgus ekonomikas nosacījumi. Turpmāk sniegts šo kritēriju kopsavilkums:
-
ar uzņēmējdarbību saistīti lēmumi tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus signāliem, bez ievērojamas valsts iejaukšanās, un izmaksas atspoguļo tirgus vērtības,
-
uzņēmumiem ir viens noteikts grāmatvedības dokumentu kopums, ko neatkarīgi revidē saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (“SGS”) un piemēro visos nolūkos,
-
nav būtisku tirgus traucējumu, kas būtu pārņemti no iepriekšējās ekonomikas sistēmas, kurā nedarbojās tirgus ekonomikas principi,
-
likumi par maksātnespēju un īpašumtiesībām garantē stabilitāti un juridisko noteiktību,
-
valūtas maiņu veic pēc tirgus kursa.
(13)
Izmeklēšanā tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējs atbilst visiem pieciem TER piešķiršanas kritērijiem. Tika konstatēts, ka izmeklēšanas periodā Heze pieņēma ar uzņēmējdarbību saistītus lēmumus bez valsts iejaukšanās un apstākļos, kad nebija traucējumu, kas saistīti ar plānveida tautsaimniecību. Uz Heze bez izņēmuma attiecas visi Ķīnas likumi par maksātnespēju un īpašumtiesībām. Uzņēmumam ir viens neatkarīgi revidēts grāmatvedības dokumentu kopums, un tika konstatēts, ka grāmatvedības sistēma un tā prakse atbilst vispārējiem starptautiskajiem uzskaites principiem un SGS. Tika konstatēts, ka izmaksas un cenas atspoguļo tirgus vērtības un ka valūtas maiņa ir veikta pēc tirgus kursa.
(14)
Ievērojot iepriekšminētos faktus un apsvērumus, pieprasījuma iesniedzējam varēja piešķirt TER.
2. Normālā vērtība
(15)
Lai noteiktu normālo vērtību, vispirms noteica, vai Heze līdzīgā ražojuma kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū bija uzskatāms par reprezentatīvu salīdzinājumā ar tā kopējo apjomu, kas bija pārdots eksportam uz Savienību. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū uzskata par reprezentatīvu, ja tā kopējais apjoms iekšzemes tirgū ir vismaz 5 % no kopējā apjoma, kas attiecīgi pārdots eksportam uz Savienību. Komisija konstatēja, ka pieprasījuma iesniedzēja iekšzemes tirgū pārdotais TCCA apjoms kopumā bija reprezentatīvs.
(16)
Pēc tam tika apzināti līdzīgā ražojuma veidi, kurus pieprasījuma iesniedzējs pārdeva iekšzemes tirgū un kuri bija vienādi un tieši salīdzināmi ar eksportam uz Savienību pārdotajiem ražojuma veidiem.
(17)
Par katru ražojuma veidu, kuru Heze bija pārdevis iekšzemes tirgū un par kuru bija konstatēts, ka tas ir tieši salīdzināms ar eksportam uz Savienību pārdotā ražojuma veidu, tika noskaidrots, vai pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū bijuši reprezentatīvā apjomā pamatregulas 2. panta 2. punkta mērķiem. Konkrētā veida pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū uzskatīja par pietiekami reprezentatīviem, ja minētā veida kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū IP bija 5 % vai vairāk no salīdzināmā veida kopējā pārdošanas apjoma, kas bija eksportēts uz Savienību.
(18)
Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 4. punktam tika pārbaudīts, vai katra veida pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū varēja uzskatīt par tādiem, kas veikti parastajā tirdzniecības apritē. To veica, nosakot katra eksportētā attiecīgā ražojuma veida to rentablo pārdošanas apjomu īpatsvaru iekšzemes tirgū, kas IP laikā tika veikti neatkarīgiem pircējiem.
(19)
Ja kāda ražojuma veida pārdošanas apjoms tika realizēts par neto pārdošanas cenu, kas vienāda ar vai lielāka par aprēķinātajām ražošanas izmaksām, un šāds apjoms bija vairāk nekā 80 % no minētā veida kopējā pārdošanas apjoma, un ja minētā veida vidējā svērtā cena bija vienāda ar vai lielāka par vienības pašizmaksu, normālo vērtību noteica, izmantojot faktisko pārdošanas cenu iekšzemes tirgū. Šo cenu aprēķināja kā visu IP veikto minētā veida pārdevumu iekšzemes tirgū vidējo svērto cenu neatkarīgi no tā, vai šie pārdošanas apjomi bija vai nebija rentabli.
(20)
Ja kāda ražojuma veida rentablo pārdevumu apjoms bija mazāks vai vienāds ar 80 % no minētā veida kopējā pārdošanas apjoma vai ja minētā veida vidējā svērtā cena bija mazāka par vienības pašizmaksu, normālo vērtību noteica, izmantojot faktisko pārdošanas cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā vidējo svērto cenu vienīgi attiecīgā veida rentablajiem pārdošanas apjomiem iekšzemes tirgū, kas tika pārdoti izmeklēšanas periodā.
(21)
Ja normālās vērtības noteikšanai nevarēja izmantot pārdošanas cenas konkrētam ražojuma veidam, ko Heze pārdeva iekšzemes tirgū, bija jāpiemēro cita metode. Šajā ziņā Komisija izmantoja salikto normālo vērtību. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu normālo vērtību noteica, eksportēto ražojuma veidu ražošanas izmaksām pieskaitot samērīgas pārdošanas, vispārējās un administratīvās (“PVA”) izmaksas un samērīgu peļņas normu. PVA summas un peļņas normu atbilstīgi pamatregulas 2. panta 6. punktam noteica, izmantojot vidējās PVA izmaksas un peļņas normu Heze veiktajiem līdzīgā ražojuma pārdevumiem, kas veikti parastā tirdzniecības apritē.
(22)
Saskaņā ar sākotnējā izmeklēšanā izmantoto metodiku tika aprēķinātas ražošanas izmaksas diviem ražojuma veidiem. Ņemot vērā pieprasījuma iesniedzēja sniegto informāciju, ražošanas izmaksas tika aprēķinātas atsevišķi granulām un tabletēm, un pulverim.
3. Eksporta cena
(23)
Attiecīgo ražojumu tieši eksportēja neatkarīgiem pircējiem Savienībā, tāpēc eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamajām eksporta cenām eksportam uz Savienību pārdotajam ražojumam.
4. Salīdzinājums
(24)
Katra attiecīgā ražojuma veida vidējo normālo vērtību salīdzināja ar vidējo eksporta cenu, pamatojoties uz cenu, ieskaitot samaksātu piegādi no rūpnīcas, un vienādā tirdzniecības līmenī. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu ņēma vērā to faktoru atšķirības, par kuriem apgalvoja, ka tie ietekmē cenas un to salīdzināmību, un šis apgalvojums tika pierādīts. Šim nolūkam attiecīgos gadījumos, ja tas bija pamatoti, tika koriģētas transporta izmaksas, jūras pārvadājumu, apdrošināšanas, pārkraušanas maksas, kredīta izmaksas un banku maksas. Turklāt tika konstatēts, ka gadījumā, ja attiecīgais ražojums bija pārdots eksportam uz Savienību, PVN tika daļēji atmaksāts. Tāpēc PVN, kas jāmaksā par iekšzemes tirgū pārdotajiem apjomiem, tika koriģēts atbilstīgi pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktam.
(25)
Attiecībā uz atlīdzību par iepakojuma izmaksām pieprasījuma iesniedzējs pieprasīja, lai tam tiktu atmaksāti ražojuma iepakošanas izdevumi, to pārdodot uz Ķīnas un Savienības tirgu. Veicot pārbaudi, tika konstatēts, ka šīs izmaksas bija iekļautas ražojuma izgatavošanas izmaksās neatkarīgi no tā, vai to pārdeva iekšzemes tirgū vai eksportam. Tāpēc pieprasītā atlīdzība netika apstiprināta nedz pārdevumiem iekšzemes tirgū, nedz eksporta tirgū.
5. Dempinga starpība
(26)
Atbilstoši pamatregulas 2. panta 11. punktā paredzētajam katra ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu. Šis salīdzinājums liecināja, ka pastāv dempings.
(27)
Tika konstatēts, ka Heze dempinga starpība, kas izteikta procentos no neto cenas, kurā iekļauta piegāde līdz Savienības robežai, pirms nodokļu samaksas, bija 3,2 %.
C. MAINĪGO APSTĀKĻU ILGLAICĪGUMS
(28)
Turklāt saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tika pārbaudīts, vai konstatēto apstākļu maiņu varētu pamatoti uzskatīt par ilglaicīgu.
(29)
Pieprasījuma iesniedzējs šajā starpposma pārskatīšanā pilnībā sadarbojās, un savāktās un pārbaudītās ziņas ļāva noteikt dempinga starpību, izmantojot tā individuālās cenas eksportam uz Savienību. Šis aprēķins rāda, ka pasākuma turpmāka piemērošana pašreizējā līmenī vairs nav nepieciešama.
(30)
Izmeklēšanā iegūtie un pārbaudītie pierādījumi liecināja par dempinga līmeņa samazināšanos, kas izskaidrojams ar uzņēmuma izmaksu struktūras pārmaiņām. Galvenie faktori, kas bija par pamatu pieprasījuma iesniedzēja izmaksu struktūras samazinājumam, ir galvenās izejvielas ražošana pašā uzņēmumā un pieprasījuma iesniedzēja ražošanas jaudas palielinājums.
(31)
Turklāt tika konstatēts, ka Heze eksporta cenas uz visiem tirgiem kopš sākotnējās izmeklēšanas ir palielinājušās. Eksporta cenas uz Savienību atbilst uzņēmuma eksporta cenām uz citām trešām valstīm. Uz vietas iegūtie pierādījumi liecināja, ka uzņēmumam ir vairāki klienti Savienībā ar līdzīgu cenu līmeni. Pieprasījuma iesniedzēja konsekventā darbība tirgū liecina, ka apstākļu pārmaiņas ir ilglaicīgas.
(32)
Tāpēc, ievērojot iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka apstākļi, kuru rezultātā sāka šo pārskatīšanu, šķiet, tuvākajā nākotnē nevarētu mainīties tā, lai tas ietekmētu pašreizējās pārskatīšanas konstatējumus. Tādējādi tiek secināts, ka pārmaiņas uzskatāmas par ilglaicīgām un pasākums pašreizējā līmenī vairs nav jāpiemēro.
D. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
(33)
Ņemot vērā šīs pārskatīšanas izmeklēšanas rezultātus, tiek uzskatīts, ka antidempinga maksājums, kas piemērojams Heze veiktajam attiecīgā ražojuma importam, jānosaka 3,2 % apmērā,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulas (EK) Nr. 1631/2005 1. panta 2. punktā iekļautajā tabulā ierakstu attiecībā uz Heze Huayi Chemical Co. Limited aizstāj ar šādu ierakstu:
“ĶTR
Heze Huayi Chemical Co. Limited
3,2 %
A629”
2. pants
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 2010. gada 27. septembrī