РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 699/2012 НА КОМИСИЯТА
от 30 юли 2012 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Русия и Турция
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Откриване на процедурата
(1)
На 1 ноември 2011 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за откриването на процедурата“), Европейската комисия („Комисията“) оповести откриването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Русия и Турция („засегнатите държави“).
(2)
Процедурата беше открита вследствие на жалба, подадена на 20 септември 2011 г. от Комитета за защита на отрасъла за стоманени съединителни елементи за челно заваряване на Европейския съюз („жалбоподателите“) от името на производители, които представляват основен дял - в случая над 40 % - от общото производство на Съюза на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, което беше счетено за достатъчно основание за откриване на процедурата.
2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми жалбоподателите, другите известни производители от Съюза, известните производители износители и представителите на засегнатите държави, а също така и известните вносители и ползватели за откриването на процедурата. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, определен в известието за откриване на процедурата.
(4)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице основателни причини за това, беше дадена такава възможност.
а) Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(5)
С оглед на очевидно големия брой производители от Съюза в известието за откриване на процедурата беше предвидено за установяването на вредата да се подбере извадка в съответствие с член 17 от основния регламент.
(6)
В известието за откриването на процедурата Комисията обяви, че временно е извършила подбор на извадка от производители от Съюза. Тази извадка се състоеше от трима от 22-мата производители от Съюза, за които беше известно, че произвеждат сходния продукт преди датата на започване на разследването.
(7)
Извадката беше подбрана въз основа на обема на продажбите и производството, който може да бъде разследван в рамките на наличното време. Включените в извадката производители от Съюза са установени в четири държави членки и държат 48 % от общите продажби в ЕС на всички производители от Съюза и 64 % от тези на производителите, които се представиха. Нито една от заинтересованите страни не възрази срещу предложената извадка.
б) Изготвяне на извадка от несвързани вносители
(8)
Предвид потенциално големия брой несвързани вносители в известието за откриването на процедурата беше предвидено изготвянето на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и, ако това е така, да подбере извадка, от всички вносители беше поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за откриване, основна информация за своите дейности, свързани с разглеждания продукт през разследвания период от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г.
(9)
От 38-те несвързани вносители, с които се свърза Комисията, само пет дружества отговориха в срок на въпросите, свързани с изготвянето на извадката. За едно дружество се оказа, че е ползвател, а не вносител. Поради това беше прието, че не е необходимо изготвяне на извадка и въпросници бяха изпратени и на четиримата вносители, които заявиха своя интерес. В крайна сметка само двама вносители отговориха на въпросника и оказаха пълно съдействие при разследването.
в) Изготвяна на извадка от производители износители
(10)
С оглед на очевидно големия брой производители износители в известието за откриване за определянето на дъмпинга беше предвидено изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и, ако това е така, да подбере извадка, от всички производители износители беше поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за откриване, основна информация за своите дейности, свързани с разглеждания продукт през разследвания период от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г. Бяха проведени консултации и с органите на засегнатите държави.
(11)
Що се отнася до Русия, нито един производител износител не оказа съдействие при разследването. Що се отнася до турските производители износители, от тях интереса си заявиха трима, поради което Комисията реши, че не е необходимо изготвяне на извадка по отношение на Турция. Трите съдействащи турски дружества представляват по-голямата част от турския износ за Съюза по време на разследвания период.
г) Отговори на въпросника и проверки
(12)
За да направи анализ на положението Комисията изпрати въпросници до всички съдействащи турски производители износители, както и до всички включени в извадката производители от Съюза и до съдействащите несвързани вносители и ползватели.
(13)
Отговори на въпросника бяха получени и от тримата съдействащи турски производители износители, от всички включени в извадката производители от Съюза, от двама несвързани вносители от Съюза и от четирима ползватели.
(14)
Комисията издири и провери всичката информация, която сметна за необходима за временното определяне на дъмпинга, на произтичащата от него вреда и на интереса на Съюза. Бяха проведени проверки на място в помещенията на следните дружества.
Производители износители от Турция
-
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul, Турция;
-
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul, Турция;
-
UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul, Турция.
Производители от Съюза
-
ERNE Fittings, Schlinz, Австрия;
-
Virgilio CENA & Figli S.p.A., Brescia, Италия.
3. Разследван период
(15)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г. („разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, имащи значение за оценката на вредата, обхвана периода от 2008 г. до края на разследвания период („разглежданият период“).
4. Мерки в сила по отношение на други трети държави
(16)
Антидъмпингови мерки са в сила по отношение на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Малайзия, Китайската народна република, Република Корея и Тайланд, а след установени практики за заобикаляне и по отношение на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Китайската народна република, изпращани от Индонезия, Шри Ланка, Филипините и Тайван (с някои изключения) (3). Държавите, посочени в предходното изречение, се наричат по-долу „държави с наложени антидъмпингови мерки“.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(17)
Разглежданият продукт е принадлежности за тръбопроводи (различни от отлетите принадлежности за тръбопроводи, фланците и резбованите принадлежности за тръбопроводи) от желязо или стомана (с изключение на неръждаемата стомана), чийто най-голям външен диаметър не превишава 609,6 mm, от вид, използван за челно заваряване или за други цели, понастоящем попадащи под кодове по КН ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 и ex 7307 99 80 („разглежданият продукт“).
(18)
В производствения процес за производството на колена, преходни муфи и тройници се използват безшевни или заварени стоманени тръби, докато за производството на капаци като суровина обикновено се използва стоманена ламарина. Колената и преходните муфи се изработват чрез рязане и формоване, огъване или намаляване на сечението. Тройниците се изработват на хидравлична преса, а капаците се изработват чрез формоване на ламарината или листовия материал. След това обикновено се оформят скосяванията, артикулите се подлагат на сачмоструйна обработка и се опаковат. В някои случаи продуктът се поцинкова. Всички видове продукти имат същите основни физични, химични и технически характеристики и същите основни приложения.
(19)
Принадлежностите за тръбопроводи се използват в нефтохимическата промишленост, строителството, производството на енергия, корабостроенето и промишлените инсталации. Използват се за свързване на тръби или тръбопроводи помежду им във всички от горепосочените приложения.
2. Сходен продукт
(20)
За разглеждания продукт и за някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана, продавани на вътрешния пазар в засегнатите държави, както и за някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана, продавани в Съюза от промишлеността на Съюза, беше установено, че имат същите основни физични, химични и технически характеристики и същите основни приложения. По тази причина временно се приема, че те са сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
1. Русия
(21)
Както беше посочено в съображение 11, нито един руски производител износител не оказа съдействие при разследването. Поради това в съответствие с член 18 от основния регламент изчисленията за дъмпинга за Русия бяха направени на основата на наличните факти, както е обяснено по-долу.
1.1. Нормална стойност
(22)
При липсата на съдействие от страна на руските производители износители нормалната стойност за Русия беше изчислена въз основа на наличните факти.
(23)
Следва да се припомни, че жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг по отношение на руския внос на разглеждания продукт. В отсъствието на по-подробна информация изчисленията, които сочат към това доказателство, са въз основа на конструирана нормална стойност за Русия. Независимо от това с цел да определи по-точна нормална стойност Комисията временно реши нормалната стойност за Русия да бъде конструирана въз основа на информацията, получена по време на разследването от онези турски производители износители, които използват руски безшевни тръби като материал, който влагат в производството на разглеждания продукт. Стойността на суровината определено съставлява най-голямата част от производствените разходи за разглеждания продукт и поради това този метод беше счетен за най-разумния метод за определяне на нормалната стойност за Русия въз основа на наличните данни.
(24)
Поради това нормалната стойност за Русия беше изчислена чрез определяне на среднопретеглената нормална стойност на съдействащите турски производители износители, които закупуват част от суровините за своето производство от Русия.
(25)
Важно е да се отбележи, че така получената нормална стойност беше определена за вида на продукта (колена), който е с най-големи обеми във вноса, а не за всички видове на разглеждания продукт, за да има възможност за представително сравнение с експортната цена (вж. следващите съображения).
1.2. Експортна цена
(26)
При липсата на по-подробна информация за цените експортната цена за износа на разглеждания продукт с произход от Русия беше определена въз основа на данните на Евростат за вноса. Предвид изключително разнообразния продуктов микс, който се декларира по някои кодове от КН, експортната цена беше определена, като използването на данните на Евростат беше ограничено до вида продукт (колена), който има най-голям обем във вноса, което се счита за представително за разглеждания продукт като цяло. Следователно експортната цена беше на база код по КН 7307 93 11.
(27)
Данните на Евростат за вноса трябваше да бъдат коригирани с оглед на факта, че при някои трансакции за внос от Русия към България, Естония и Литва имаше некоректни декларации, дължащи се най-вероятно на неправилно класиране на продукта. Тези трансакции бяха открити с помощта на статистическите данни за вноса, които се предоставят в базата данни съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент, и бяха елиминирани от изчислението на експортната цена, за да не се използва изкривена експортна цена при изчислението на дъмпинга.
1.3. Сравнение
(28)
Дъмпинговите маржове бяха определени чрез сравнение на експортната цена франко завода въз основа на данните на Евростат с нормалната стойност за Русия, определена съгласно посоченото по-горе.
(29)
За определянето на експортната цена франко завода в експортната цена CIF въз основа на данните на Евростат (коригирана с цел премахване на изкривяванията, посочени по-горе) беше направена корекция за транспортните разходи. За тази цел бяха използвани транспортните разходи, изчислени в жалбата, тъй като беше счетено, че тази оценка е разумна.
1.4. Дъмпингов марж
(30)
Валидният за цялата страна дъмпингов маржов беше изразен като процент от цената CIF граница на Съюза преди обмитяване.
(31)
Въз основа на гореизложеното общият за страната временен дъмпингов марж, изразен като процент от цената CIF граница на Съюза преди обмитяване, е, както следва:
Дружество
Временен дъмпингов марж
Всички дружества
23,8 %
2. Турция
2.1. Нормална стойност
(32)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо установи за всеки от тримата съдействащи производители износители дали общият обем на продажбите им на вътрешния пазар на сходния продукт е бил представителен, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на техните експортни продажби на разглеждания продукт за Съюза. При разследването се установи, че продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт са били представителни за всички производители износители.
(33)
Комисията впоследствие определи онези видове на продукта, които дружествата продават на вътрешния пазар и които имат като цяло представителни продажби на вътрешния пазар, идентични или много сходни с видовете, които се продават за износ за Съюза.
(34)
За всеки вид на сходния продукт, продаван от производителите износители на техния вътрешен пазар, за който се установи, че е сравним с вид на разглеждания продукт, продаван за износ за Съюза, беше определено дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на конкретен вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни в случаите, когато обемът на този вид на продукта, продаван на вътрешния пазар на независими клиенти през РП, е представлявал около 5 % от общия обем на сравнимия вид на продукта, продаван за износ за Съюза. При разследването се установи, че при всяко едно от трите дружества представителни продажби на вътрешния пазар са били налице за болшинството видове на продукта.
(35)
След това Комисията провери дали продажбите на всеки вид на разглеждания продукт, осъществени на вътрешния пазар в представителни количества, могат да бъдат разглеждани като извършени при обичайно осъществяване на търговска дейност в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено, като за всеки вид на продукта се установи процентът на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар през разследвания период.
(36)
Когато обемът на продажбите на даден вид на продукта, продаван на нетна продажна цена, която е равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представляваше над 80 % от общия обем на продажбите от този вид, и когато среднопретеглената продажна цена беше равна или по-висока от разходите за единица продукция, нормалната стойност за всеки вид на продукта беше изчислена като среднопретеглената стойност на всички продажни цени на вътрешния пазар за въпросния вид.
(37)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта представляваше 80 или по-малко процента от общия обем на продажбите на този вид на продукта или когато среднопретеглената цена за този вид беше по-ниска от разходите за единица продукция, нормалната стойност беше на база действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената цена само на рентабилните продажби на вътрешния пазар от въпросния вид.
(38)
При разследването се установи, че рентабилните продажби на някои сравними видове на продукта бяха над 80 % от общия обем на продажбите на вътрешния пазар и поради това при тях за изчисляването на средната цена за нормалната стойност бяха използвани всички продажби на вътрешния пазар. За останалите видове на продукта, за които също беше счетено, че са били продавани при обичайно осъществяване на търговска дейност, бяха използвани само рентабилните продажби.
(39)
Когато всички видове на продукта бяха продавани на загуба, беше счетено, че те не са били продавани при обичайно осъществяване на търговска дейност. За видовете на продукта, чиито продажби не са извършени при обичайно осъществяване на търговска дейност, както и за видовете на продукта, които не са продавани в представителни количества на вътрешния пазар, нормалната стойност трябваше да бъде конструирана. И трите разследвани дружества са продавали такива видове на продукта за износ за Съюза, макар и в ограничени количества.
(40)
За да се конструира нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент, направените разходи по търговската реализация, общите и административните разходи (ТОА) и среднопретеглената печалба, реализирана от засегнатите съдействащи производители износители при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт при обичайно осъществяване на търговска дейност по време на разследвания период, бяха добавени към техните собствени средни производствени разходи по време на разследвания период. За видовете на продукта, които не са били продавани в представителни количества на вътрешния пазар, за конструиране на нормалната стойност бяха използвани среднопретеглената печалба и ТОА разходите при обичайно осъществяване на търговска дейност за непредставителните продажби.
2.2. Експортна цена
(41)
Във всички случаи разглежданият продукт е бил изнасян за независими клиенти в Съюза и следователно експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно на база действително платените или подлежащи на плащане експортни цени.
(42)
Едно от трите съдействащи турски дружества е имало много ограничени експортни продажби за Съюза по време на разследвания период. Съответното дружество твърди, че е желаело да реализира по-голям износ за Съюза, но не е могло да предложи достатъчно ниски цени на вносителите, и поиска това обстоятелства да бъде отчетено при анализа.
(43)
Изчисляването на дъмпинга за това дружество обаче трябваше да се направи на база неговите ограничени продажби. Дори и да са били ограничени, продажбите на дружеството за Съюза не могат да бъдат пренебрегнати и представляват единствената база за изчисляването на индивидуален дъмпингов марж за това дружество. При всички случаи неспособността на дружеството да реализира по-големи продажби поради практикуваните според него високи цени не може да се разглежда като фактор, който може да има влияние върху изчисляването на дъмпинга по отношение на това дружество.
2.3. Сравнение
(44)
Нормалната стойност и експортните цени бяха сравнени на база цена франко завода. За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост. Бяха направени съответните корекции във всички случаи, в които беше счетено, че такива са уместни, коректни и има проверени доказателства в тяхна подкрепа. По-конкретно беше направена корекция за разходите за морско навло и застраховка, включително транспорт в държавата износител, отстъпки, комисиони, разходи по кредити и банкови такси.
2.4. Дъмпингови маржове
(45)
Временните дъмпингови маржове са изразени като процент от цената CIF граница на Съюза, преди обмитяването.
а) Дъмпингови маржове за разследваните дружества
(46)
Съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент индивидуалният дъмпингов марж за един от тримата съдействащи производители износители беше определен въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена на дружеството за разследвания продукт за Съюза.
(47)
Що се отнася до останалите двама съдействащи турски производители обаче, изчисленията на дъмпинга по отношение на тях показаха, че те са участвали в целенасочен дъмпинг по отношение на определен период от време, както и по отношение на определени клиенти и региони. Техните експортни цени определено показват ясен модел и са се различавали значително при различните купувачи, региони, а също и през различните периоди. Освен това изчисляването на дъмпинга на база сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглента стойност на експортните цени не отрази в пълна степен дъмпинга от страна на съответните двама производители.
(48)
Поради това и за да бъде отразен в пълна степен дъмпингът от страна на съответните двама производители, в съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент нормалната стойност, установена на база среднопретеглена стойност, беше сравнена в техния случай с цените на всяка отделна експортна трансакция за Съюза.
б) Дъмпингов марж за несъдействащи дружества
(49)
По отношение на несъдействащите турски производители износители беше установен остатъчен дъмпингов марж. Като се има предвид, че степента на съдействие беше счетена за сравнително ниска (износът на трите съдействащи турски дружества е с обем, който представлява по-малко от 80 % от общия турски внос за Съюза през РП), остатъчният дъмпингов марж беше определен на база разумен подход, който дава марж, който е по-висок от най-високия от индивидуалните маржове за трите съдействащи дружества. Този марж беше определен на база продажбите на представителните видове на продукта, произвеждан от съдействащия турски производител с най-високия дъмпингов марж от трите съдействащи дружества.
(50)
Въз основа на горното временните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF граница на Съюза преди обмитяване, са, както следва:
Дружество
Временен дъмпингов марж
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Всички останали дружества
16,7 %
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(51)
През РП сходният продукт се е произвеждал от 22-ма производители от Съюза. По смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент 22-мата производители от Съюза съставляват промишлеността на Съюза и поради това същите по-долу са наричани „промишлеността на Съюза“.
(52)
Както беше посочено в съображение 7 по-горе, тримата включени в извадката производители от Съюза представляват около 50 % от общите продажби в Съюза на сходния продукт.
2. Потребление на Съюза
(53)
Потреблението на Съюза беше определено на база обема на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, въз основа на информацията, получена от отговорите на въпросника, дадени от включените в извадката предприятия, от оценките, представени в жалбата за останалите производители от Съюза, и от данните за обема на вноса от Евростат.
(54)
Потреблението на Съюза е спаднало значително - с 40 % - между 2008 г. и РП. През 2009 г. то е спаднало с 44 %, задържало се е на това ниво през 2010 г., преди леко да се увеличи с 4 пункта през РП.
Таблица 1
Потребление на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (в тонове)
98 197
55 172
54 878
58 706
Индекс (2008 г. = 100)
100
56
56
60
3. Внос от засегнатите държави
3.1. Кумулативна оценка на въздействието на засегнатия внос
(55)
Комисията провери дали вносът на засегнатия продукт с произход от Русия и Турция трябва да се оценява кумулативно в съответствие с член 3, параграф 4 от основния регламент.
(56)
По отношение и на двете засегнати държави разследването показа, че дъмпинговите маржове са били над определените в член 9, параграф 3 от основния регламент прагове de minimis и че обемът на дъмпинговия внос от тези две държави не е несъществен по смисъла на член 5, параграф 7 от основния регламент.
(57)
По отношение на условията на конкуренция между вноса от Русия и Турция и сходния продукт разследването показа, че производителите от посочените държави използват същите канали за продажба и продажбите им са за сходни категории потребители. Освен това разследването показа, че по време на разглеждания период вносът и от двете държави е показвал възходяща тенденция като пазарен дял.
(58)
Съдействащите турски износители твърдят, че кумулирането на вноса от Русия и Турция не е уместно в този случай, тъй като вносът от тези държави показва различни тенденции като обем и цени.
(59)
В тази връзка се отбелязва, че при разследването се установи, че макар вносът от Турция да е сравнително стабилен като обеми, този от Русия е нараствал. Предвид свиването на търсенето през разглеждания период обаче, пазарният дял на вноса и от двете страни се е увеличавал. В същото време цените на двете държави не показват значителни разлики, поне в периода между 2009 г. и РП (високата средна цена на руския внос през 2008 г. вероятно се дължи на некоректно отчитане), като средните руски цени са малко по-ниски, но много близки до средните турски.
(60)
С оглед на гореизложеното временното становище е, че са изпълнени всички критерии, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент, и че вносът от Русия и Турция следва да се разглежда кумулативно.
3.2. Обем на дъмпинговия внос
(61)
Обемът на дъмпинговия внос на разглеждания продукт от засегнатите държави на пазара на Съюза е нараснал през разглеждания период с 46 %. По-конкретно вносът е спаднал с 31 % през 2009 г., непосредствено преди силното му увеличение с 89 пункта през 2010 г., последвано от лек спад през РП с още около 12 пункта. Обемът на дъмпинговия внос през РП е бил 2 935 тона.
Таблица 2
Дъмпингов внос от засегнатите държави
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (в тонове)
2 009
1 392
3 174
2 935
Индекс (2008 г. = 100)
100
69
158
146
Пазарен дял
2 %
3 %
6 %
5 %
Източник: Евростат
3.3. Пазарен дял на дъмпинговия внос
(62)
Съответният пазарен дял на дъмпинговия внос от засегнатите държави се е увеличил повече от два пъти през разглеждания период, и от 2 % е достигнал 5 %.
3.4. Цени
а) Динамика на цените
(63)
В таблицата по-долу са дадени отчетените от Евростат средни цени на дъмпинговия внос от засегнатите държави на граница на Съюза, преди обмитяване. През разглеждания период средната цена на вноса от засегнатите държави като цяло се е задържала стабилно на 1 961 EUR на тон, с изключение на 2010 г., когато е спаднала с около 150 EUR.
Таблица 3
Средни цени на дъмпинговия внос
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Средни продажни цени за тон
1 961
1 936
1 788
1 961
Индекс (2008 г. = 100)
100
99
91
100
Източник: Евростат
б) Подбиване на цените
(64)
За всеки отделен вид беше направено сравнение на цените между продажната цена на съдействащите турски производители износители и продажната цена за Съюза на включените в извадката производители от Съюза. Като се има предвид, че руските износители не съдействаха на разследването, изчислението за подбиването на цените беше направено, като се използваха средните цени CIF, отчетени от Евростат, и средните продажни цени в Съюза на производителите от Съюза. Бяха приложени корекции, където е необходимо, по отношение и на двете засегнати държави, за да се вземат предвид нивата на търговия и разходите след вноса, включително митата в случая на Русия.
(65)
Сравнението показа, че през РП продаваният в Съюза разглеждан дъмпингов продукт с произход от засегнатите държави е подбивал цените на промишлеността на Съюза с до прибл. 30 %.
4. Състояние на промишлеността на Съюза
(66)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически фактори и показатели, влияещи върху състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(67)
Както беше обяснено по-горе, Комисията прибегна до изготвяне на извадка от производители от Съюза. За целите на анализа на вредата показателите за вредата бяха установени на следните две равнища:
-
Макроикономическите елементи (производство, капацитет, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност, цени и размер на дъмпинговите маржове и възстановяване от въздействието на предишен дъмпинг) бяха оценени на нивото на цялото производство на Съюза въз основа на информацията, събрана от съдействащите производители, а по отношение на другите производители от Съюза на база оценка въз основа на данните от жалбата.
-
Анализът на микроикономическите елементи (запаси, заплати, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток, способност за привличане на капитали и инвестиции) за производителите от Съюза, включени в извадката, беше направен въз основа на предоставената от тях информация.
4.1. Макроикономически елементи
а) Производство
(68)
Производството на Съюза е спаднало с 44 % в периода между 2008 г. и РП. По-конкретно то е спаднало с 47 % през 2009 г. и с още 2 пункта през 2010 г., преди леко да се увеличи с 5 пункта през РП, когато е достигнало 53 653 тона.
Таблица 4
Производство
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (в тонове)
95 079
49 917
48 017
53 653
Индекс (2008 г. = 100)
100
53
51
56
Източник: отговорите на въпросника и жалбата
б) Производствен капацитет и използване на капацитета
(69)
Производственият капацитет на производителите от Съюза през целия разглеждан период се е задържал стабилно на 179 912 тона.
Таблица 5
Производствен капацитет и използване на капацитета
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (в тонове)
179 912
179 912
179 912
179 912
Индекс (2008 г. = 100)
100
100
100
100
Степен на използване
53 %
28 %
27 %
30 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
53
51
56
Източник: отговорите на въпросника и жалбата
(70)
През 2008 г. капацитетът е използван на 53 %, използването му е спаднало на 28 % през 2009, на 27 % през 2010 г. и леко се повишило на 30 % през РП. Динамиката в степента на използване отразява ясно тенденцията в производството при стабилен капацитет.
в) Обем на продажбите
(71)
През разглеждания период обемът на продажбите на производителите от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза е намалял с 38 %. Продажбите са спаднали с 45 % през 2009 г., задържали са се на това ниво през 2010 г. и са се повишили, но само със 7 пункта, през РП. По време на РП продажбите в Съюза са били в обем от 42 379 тона.
Таблица 6
Продажби в Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (в тонове)
68 870
37 649
37 890
42 379
Индекс (2008 г. = 100)
100
55
55
62
Източник: отговорите на въпросника и жалбата
г) Пазарен дял
(72)
Пазарният дял на производителите от Съюза през разглеждания период е бил сравнително стабилен и дори се увеличил през РП на 72 %. Нарасналият пазарен дял отразява факта, че обемът на продажбите на производителите от Съюза е спаднал малко по-малко от потреблението през периода.
Таблица 7
Пазарен дял на производителите от Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Пазарен дял
70 %
68 %
69 %
72 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
97
98
103
Източник: отговори на въпросника, жалбата и Евростат
д) Растеж
(73)
Като се има предвид, че потреблението е спаднало с 40 % между 2008 г. и РП, се налага заключението, че производителите от Съюза не са могли да постигнат никакъв пазарен растеж.
е) Заетост
(74)
Нивата на заетост при производителите от Съюза показват спад с 18 % между 2008 г. и РП. По-конкретно броят на заетите е спаднал значително - от 982 през 2008 г. на 824 през 2009 г., или с 16 % - и се е задържал близко до това равнище през 2010 г., преди да спадне още повече през РП - на 801 души.
Таблица 8
Заетост
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (души)
982
824
833
801
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
85
82
Източник: отговорите на въпросника и жалбата
ж) Производителност
(75)
През разглеждания период производителността на работната сила на производителите от Съюза, измерена като продукция (в тонове) на заето лице за една година, е спаднала с 31 %. Този спад отразява факта, че производството е намалявало с по-бързи темпове от заетостта.
Таблица 9
Производителност
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (тонове на заето лице)
194
121
115
134
Индекс (2008 г. = 100)
100
63
60
69
Източник: отговорите на въпросника и жалбата
з) Продажни цени
(76)
Средногодишните продажни цени на производителите от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза са спаднали през разглеждания период с повече от 10 %. По-конкретно средните цени са се увеличили първоначално през 2009 г. с около 12 %, но са спаднали рязко през 2010 г. с 23 пункта и са се задържали на това равнище през РП. През РП средната цена на производителите от Съюза е била 3 096 EUR на тон.
Таблица 10
Средни цени на производителите от Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (EUR/тон)
3 489
3 911
3 116
3 096
Индекс (2008 г. = 100)
100
112
89
89
Източник: отговорите на въпросника и жалбата
(77)
Както беше посочено по-горе, продажните цени на промишлеността на Съюза са били подбивани от дъмпингов внос от Русия и Турция.
и) Размер на дъмпинговия марж и възстановяване от дъмпинг в миналото
(78)
Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на вноса от Русия и Турция, влиянието на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза не може да се смята за несъществено. Важно е да се припомни, че както е посочено в съображение 16 по-горе, срещу осем държави има антидъмпингови мерки в сила. Като се има предвид, че през разглеждания в настоящото разследване период промишлеността на Съюза е загубила част от продажбите си и е понесла загуби, не може да се установи действително възстановяване от дъмпинга в миналото и се счита, че производството на Съюза е продължило да бъде уязвимо за вредоносния ефект от всеки дъмпингов внос на пазара на Съюза.
4.2. Микроикономически елементи
а) Запаси
(79)
Нивото на крайните запаси на включените в извадката производители от Съюза е намаляло с 18 % между 2008 г. и РП. По-конкретно запасите са се увеличили умерено през 2009 г. с 2 %, а след това са спаднали с 13 пункта през 2010 г. и с още 7 пункта през РП. През РП крайните запаси на производителите от Съюза, включени в извадката, са били 5 338 тона.
Таблица 11
Крайни запаси
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единица (тонове)
6 526
6 661
5 822
5 338
Индекс (2008 г. = 100)
100
102
89
82
Източник: отговори на въпросника
б) Заплати
(80)
Годишните разходи за труд са намалели с 10 % между 2008 г. и РП. По-конкретно разходите за труд са спаднали значително през 2009 г. с почти 20 % (което отговаря на съкратената заетост), а по-късно са се увеличили през 2010 г. с 4 пункта и с още 5 пункта през РП.
Таблица 12
Годишни разходи за труд
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (EUR)
26 412 013
21 500 757
22 490 982
23 860 803
Индекс (2008 г. = 100)
100
81
85
90
Източник: отговори на въпросника
в) Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
(81)
През разглеждания период рентабилността на продажбите на сходния продукт, осъществени от включените в извадката производители на пазара на Съюза за несвързани клиенти, изразена като процент от нетните продажби, е намаляла и от добри печалби се е стигнало до значителни загуби. По-конкретно печалбите са намалели от 9,6 % през 2008 г. на - 1,2 % през 2009 г. и са се влошили още повече през 2010 г., като са спаднали до - 7,8 %. Положението се е подобрило в малка степен през РП, когато загубите са били на равнище от - 7,0 %.
Таблица 13
Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Рентабилност на продажбите на Съюза
9,6 %
-1,2 %
-7,8 %
-7,0 %
Индекс 2008 г. = 100
100
-12
-81
-73
Възвръщаемост на инвестициите
23,9 %
-1,7 %
-9,4 %
-10,6 %
Индекс 2008 г. = 100
100
-7
-39
-44
Източник: отговори на въпросника
(82)
Възвръщаемостта на инвестициите, изразена като процентната печалба спрямо нетната счетоводна стойност на инвестициите, в общи линии e следвала тенденциите по отношение на рентабилността.
г) Паричен поток и способност за привличане на капитали
(83)
През 2008 г. нетният паричен поток от оперативни дейности е бил 9,3 млн. EUR. Той се е подобрил донякъде през 2009 и е достигнал 9,8 млн. EUR, но се е влошил през 2010 г. и е спаднал до едва 1,5 млн. EUR, преди да достигне отрицателната стойност - 4,6 млн. EUR през РП.
(84)
Липсват признаци, че промишлеността на Съюза е изпитвала затруднения при привличането на капитал, което се дължи предимно на факта, че някои от производителите са част от по-големи групи.
Таблица 14
Паричен поток
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (EUR)
9 279 264
9 851 842
1 470 524
-4 662 347
Индекс (2008 г. = 100)
100
106
16
-50
Източник: отговори на въпросника
д) Инвестиции
(85)
Годишните инвестиции на дружествата, включени в извадката, в производството на сходния продукт са спадали постоянно през разглеждания период. Най-острият спад е бил през 2009 г. - 32 %, и е бил последван от спад от 25 пункта през 2010 г. и от още 8 пункта през РП. Като цяло годишните инвестиции са спаднали от 8,3 млн. EUR през 2008 г. на 2,9 млн. EUR през РП.
Таблица 15
Нетни инвестиции
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (EUR)
8 309 731
5 658 145
3 579 323
2 946 383
Индекс (2008 г. = 100)
100
68
43
35
Източник: отговори на въпросника
5. Заключение относно вредата
(86)
Анализът на макроикономическите данни показва, че производителите от Съюза са намалили значително производството и продажбите си през разглеждания период. Това намаление е съвпаднало със спад в търсенето на пазара на Съюза, откъдето идва и лекото нарастване на пазарния дял на промишлеността на Съюза. Степента на използване на капацитета е спаднала от ниските си позиции - 53 % през 2008 г., на 30 % през РП. Заетостта също е спаднала с 18 %.
(87)
Същевременно съответните микроикономически показатели показват ясно изразено влошаване на икономическото състояние на производителите от Съюза, включени в извадката. Динамиката на цените, рентабилността и възвръщаемостта на инвестициите показват изключително негативна картина, при която от едни добри равнища през 2008 г. се слиза на ниво значителни загуби през РП. Паричният поток също се е влошил в значителна степен.
(88)
В светлината на гореизложеното се прави временното заключение, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(89)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент Комисията провери дали дъмпинговият внос е причинил вреда на промишлеността на Съюза до степен, която би могла да се класифицира като съществена. Освен това бяха разгледани и други известни фактори, освен дъмпинговия внос, които е възможно по същото време да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, с цел да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тях, не се отдава на дъмпинговия внос.
2. Въздействие на дъмпинговия внос
(90)
Между 2008 г. и РП обемът на дъмпинговия внос на разглеждания продукт се е увеличил с 46 % на пазар, който се е свил с 40 %, което е довело до увеличаване на пазарния дял от 2 % на 5 %.
(91)
Нарастването на дъмпинговия внос на разглеждания продукт от засегнатите държави по време на разглеждания период е съвпаднало с низходяща тенденция при всички показатели за вреда на промишлеността на Съюза, с изключение на пазарния дял. Промишлеността на Съюза е загубила 38 % от своите продажби в Съюза, а продажните ѝ цени са намалели с 11 % поради ценовия натиск, упражняван от дъмпинговия внос на ниски цени на пазара на Съюза.
(92)
Значителното подбиване на цените не е позволило на промишлеността на Съюза да отрази в приемлива степен увеличението на производствените си разходи в продажните си цени, което е довело до все по-ниски и впоследствие отрицателна нива на рентабилност по време на РП.
(93)
Въз основа на гореизложеното временно бе направено заключението, че дъмпинговият внос на ниски цени от Русия и Турция причинява съществена вреда на промишлеността на Съюза.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Внос от други трети държави
(94)
По време на разглеждания период е имало значителен внос от други трети държави, включително от държави с наложени антидъмпингови мерки. Общият пазарен дял на вноса от страни, различни от Русия и Турция, е спаднал между 2008 г. и РП от 28 % на 23 %.
(95)
Таблицата по-долу показва динамиката на обема на вноса, цените и пазарните дялове на държавите с наложени антидъмпингови мерки и на други трети държави, по данни на Евростат.
Таблица 16
Внос от други държави
Държава
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Държави с наложени антидъмпингови мерки
Обем (в тонове)
20 614
13 286
9 721
9 784
Пазарен дял (%)
21 %
24 %
18 %
17 %
Средна цена (EUR)
1 639
1 749
1 468
1 563
Други трети държави
Обем (в тонове)
6 705
2 844
4 093
3 608
Пазарен дял (%)
7 %
5 %
7 %
6 %
Средна цена (EUR)
2 279
2 962
2 319
2 925
Общо за всички трети държави, с изключение на Русия и Турция
Обем (в тонове)
27 319
16 131
13 814
13 392
Пазарен дял (%)
28 %
29 %
25 %
23 %
Средна цена (EUR)
1 796
1 963
1 720
1 930
(96)
Както става ясно от таблицата по-горе, вносът от осемте държави с наложени антидъмпингови мерки е продължил да бъде въвеждан на пазара на Съюза, въпреки че пазарният им дял е намалял от 21 % през 2008 г. на 17 % през РП. Средните цени на този внос са като цяло по-ниски от тези на дъмпинговия внос от засегнатите държави. Горната таблица по данни на Евростат показва естествено средни цени CIF преди обмитяване. Независимо от това, дори когато бъде отчето антидъмпинговото мито, цените на тези вносители продължават да бъдат ниски и съпоставими с тези на руския и турския внос и са много под средните цени на производителите от Съюза.
(97)
Признава се обаче, че при разследвания продукт има значителен брой различни видове и сравнението на общите средни цени може да не е добър показател. Същевременно се счита, че действащите в момента антидъмпингови мерки премахват вредоносното въздействие на този внос.
(98)
Следователно и като се има предвид, че пазарният дял на вноса от държавите с наложени мерки намалява, се прави временното заключение, че отрицателното въздействие от този внос на ниски цени не е от такова естество, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от засегнатите държави и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(99)
Пазарният дял на вноса от другите трети държави е намалял леко през разглеждания период от 7 % през 2008 г. на 6 % през РП. Средните цени на този внос са като цяло по-високи от тези на дъмпинговия внос от засегнатите държави, но малко по-ниски от средните цени на производителите от Съюза.
(100)
Дори сравнението между общите средни цени да не е добър показател поради разнообразните видове на продукта, като се има предвид низходящата тенденция при този внос, се прави временното заключение, че отрицателното въздействие от вноса от други трети държави не е от такова естество, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от засегнатите държави и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
3.2. Въздействие на свиването на пазара и икономическата криза
(101)
Най-вероятно финансовата и икономическа криза от 2008/2009 г. е причината за свиването на потреблението на принадлежности за тръбопроводи в Съюза. Потреблението е спаднало с повече от 40 % между 2008 г. и 2009 г. и се е задържало на това ниско ниво през останалата част от разглеждания период (въпреки че леко се е увеличило през РП). Като се има предвид, че постоянните разходи съставляват до 40 % от производствените разходи на производителите от Съюза, намалялото търсене, продажби и производство водят до значително по-високи производствените разходи за единица продукция. Това очевидно е оказало значително въздействие върху рентабилността на промишлеността на Съюза.
(102)
Въпреки че спадът в производството може да е имал отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза, особено през 2009 г. (когато реално е настъпил спадът), може да се очаква в разумна степен, че промишлеността на Съюза при обичайни условия би успяла да повиши цените си, поне в средносрочна и дългосрочна перспектива, и да пренесе увеличените разходи към следващите години. Както става ясно от спадащите цени на Съюза обаче, това не е било направено; счита се, че това не е било възможно поради много силното подбиване на цените от дъмпинговия внос.
(103)
Предвид гореизложените обстоятелства се прави временното заключение, че отрицателното въздействие на свитото търсене не е от такова естество, че да наруши причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза и дъмпинговия внос от Русия и Турция.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(104)
В заключение, дъмпинговият внос от Русия и Турция е причинил съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(105)
Другите фактори, които са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, също бяха анализирани. В това отношение беше установено, че вносът от други трети държави, включително от държави с наложени антидъмпингови мерки, и въздействието на свитото търсене, макар евентуално да са допринесли към вредата, не нарушават причинно-следствената връзка.
(106)
Въз основа на горния анализ, при който въздействията на всички известни фактори, които имат отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза, надлежно бяха разграничени и отделени от вредоносния ефект на дъмпинговия внос от засегнатите държави, се прави временното заключение, че дъмпинговият внос от засегнатите държави е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(107)
Съгласно член 21 от основния регламент Комисията провери дали въпреки временното заключение за вредоносен дъмпинг, съществуват наложителни причини да се направи заключението, че не е в интерес на Съюза да приеме мерки в конкретния случай. Анализът на интереса на Съюза се основаваше на преценка на съвкупността от различните имащи отношение интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите на разглеждания продукт.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(108)
Ако бъдат наложени мерки, се очаква понижението на цените и загубите да бъдат намалени, а продажните цени на промишлеността на Съюза да започнат да се възстановяват, което ще доведе до значително подобрение на финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
(109)
От друга страна, ако антидъмпингови мерки не бъдат наложени, най-вероятно състоянието на промишлеността на Съюза ще продължи да се влошава. При такъв сценарий промишлеността на Съюза евентуално би загубила още от пазарния си дял, тъй като не е в състояние да следва пазарните цени, наложени от дъмпинговия внос от засегнатите държави. Вероятните последици биха били ненужни съкращения в разходите и затваряне на производствени съоръжения в Съюза, което би довело до значителна загуба на работни места.
(110)
Предвид всички горепосочени фактори, се прави временното заключение, че налагането на антидъмпингови мерки би било в интерес на промишлеността на Съюза.
2. Интерес на несвързаните вносители от Съюза
(111)
Както беше посочено по-горе, само двама несвързани вносители оказаха пълно съдействие в настоящото разследване, като отговориха на въпросника. Само малка част от оборота на тези двама вносители беше свързана с препродажба на разглеждания продукт. Следователно въздействието на мерките вероятно ще бъде минимално.
3. Интерес на ползвателите
(112)
На настоящата процедура съдействаха четирима ползватели, които представиха отговори на въпросника. Никой от тях не внася разглеждания продукт от засегнатите държави и всички те посочиха, че въздействието на мерките, ако има такива, не би имало значение за тях.
(113)
Като се има предвид, че нито един ползвател, който внася от засегнатите държави, не заяви интереса си и в отсъствието на информация, която да сочи противното, може да се направи временното заключение, че въздействието на мерките върху рентабилността на промишлеността на ползвателите и върху тяхното икономическо състояние ще бъде сравнително ограничено.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(114)
Може да бъде направено заключението, че се очаква налагането на мерки върху дъмпинговия внос на разглеждания продукт от Русия и Турция да даде възможност на промишлеността на Съюза да подобри състоянието си, като увеличи обема на продажбите, продажните цени и печалбите си. Въпреки че е възможно да настъпи известно негативно влияние под формата на по-високи разходи за определени вносители, вероятно е то да бъде ограничено.
(115)
Двама съдействащи турски износители твърдят, че налагането на мерки срещу държава като Турция, която е малка износителка, на практика ще остави целия пазар на Съюза в ръцете на няколко производители, което ще доведе до отрицателно въздействие върху конкурентната среда.
(116)
В тази връзка се отбелязва, че по правило антидъмпинговото мито не трябва да бъде възпиращо и да елиминира търговските потоци от разследваните държави. Мерките следва да осигурят равни условия за различните участници на пазара. Същевременно се отбелязва, че на пазара на Съюза има повече от 20 европейски производители, а вносът от трети държави е значителен. Следователно евентуалните резерви относно конкурентната среда на пазара на Съюза са необосновани.
(117)
В светлината на горното се прави временното заключение, че няма наложителни причини срещу налагането на временни мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от Русия и Турция.
Ж. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(118)
Предвид заключенията, направени по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, следва да бъдат наложени временни мерки върху вноса от Русия и Турция на разглеждания продукт с цел да се предотврати причиняването на допълнителна вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
1. Ниво на отстраняване на вредата
(119)
Временните мерки върху вноса с произход от засегнатите държави следва да бъдат наложени на ниво, достатъчно да отстрани дъмпинга, без да превишава нивото на вредата, причинена на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос. При изчисляването на размера на митото, необходимо за отстраняването на въздействието на вредоносния дъмпинг, се отчита фактът, че мерките следва да позволят на промишлеността на Съюза да покрива своите производствени разходи и да генерира печалба преди облагане с данъци, която може разумно да бъде постигната при нормални конкурентни условия, т.е. в отсъствието на дъмпингов внос.
(120)
Като се има предвид, че установените маржове на подбиване на цените са във всички случаи по-високи от съответните дъмпингови маржове и че промишлеността на Съюза е претърпяла загуби през РП, всяко изчислено ниво на премахване на вредата би било винаги и per se по-високо. Следователно беше счетено, че подробно изчисление на нивата на вредата не е необходимо.
2. Временни мерки
(121)
В светлината на гореизложеното и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент се счита, че следва да се наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на разглеждания продукт с произход от Русия и Турция, като в съответствие с правилото за по-ниското мито се вземе по-ниското от двете установени нива - дъмпингов марж и ниво на отстраняване на вредата, което при всяко положение е дъмпинговият марж.
(122)
За Русия при липсата на съдействие от страна на руските производители износители беше изчислен валиден за цялата страна дъмпингов марж, както е обяснено в съображения 21-31 по-горе.
(123)
За Турция с оглед на това, че беше счетено, че нивото на съдействие беше сравнително слабо, остатъчният дъмпингов марж беше на база прилагането на разумен метод, който дава марж, по-висок от най-високия от индивидуалните маржове за трите съдействащи дружества, както е обяснено в съображение 49 по-горе.
(124)
Въз основа на горепосоченото, предложените митнически ставки са, както следва:
Държава
Дружество
Временно антидъмпингово мито
Русия
Всички дружества
23,8 %
Турция
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Всички останали дружества
16,7 %
(125)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Следователно тези митнически ставки (за разлика от митото, валидно за цялата държава, което се прилага за „всички останали дружества“) се прилагат единствено за вноса на продукти с произход от разглежданите държави и произведени от тези дружествата, следователно - от конкретно посочените правни субекти. Внесени продукти, произведени от което и да било друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент с неговото наименование и адрес, включително от правни субекти, свързани с конкретно посочените, не могат да се ползват от тези ставки и за тях се прилага митническата ставка, приложима за „всички останали дружества“.
(126)
Всяко искане за прилагане на тези ставки на антидъмпинговото мито за индивидуални дружества (напр. след промяна на наименованието на субекта или след създаването на нови производствени или търговски субекти) следва да се изпраща до Комисията (4) заедно с цялата имаща отношение информация, по-специално относно евентуална промяна в дейността на дружеството, свързана с производството, продажбите на местния пазар и за износ във връзка например с посочената промяна на наименованието или посочената промяна в производствените и търговските субекти. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен, като списъкът на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки, бъде актуализиран.
(127)
За да се гарантира правилно прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на митото за всички останали дружества следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за тези производители, които не са осъществявали износ за Съюза по време на РП.
З. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(128)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, заявили интереса си в срока, определен в известието за откриването на процедурата, да могат да представят становищата си в писмена форма и да поискат изслушване. Освен това следва да се посочи, че констатациите относно налагането на мита, направени за целите на настоящия регламент, са временни и за целите на определянето на евентуални окончателни мерки може да се наложи те да бъдат преразгледани,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на принадлежности за тръбопроводи (различни от отлетите принадлежности за тръбопроводи, фланците и резбованите принадлежности за тръбопроводи) от желязо или стомана (с изключение на неръждаемата стомана), чийто най-голям външен диаметър не превишава 609,6 mm, от вид, използван за челно заваряване или за други цели, попадащи понастоящем в кодове по КН ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 и ex 7307 99 80 (кодове по ТАРИК 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 и 7307998098) с произход от Русия и Турция.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко граница на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произведени от изброените по-долу дружества, е следната:
Държава
Дружество
Временно антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Русия
Всички дружества
23,8 %
-
Турция
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6 %
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9 %
B296
UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul
12,1 %
B297
Всички останали дружества
16,7 %
B999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
4. Освен когато е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, заинтересованите страни могат да поискат оповестяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят в писмена форма своите становища и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
Съгласно член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за срок от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 30 юли 2012 година.